Wikipedie:Pod lípou – Wikipedie\nVítejte Pod lípou! Zde je místo pro setkání všech wikipedistů a diskutování o různých aspektech české Wikipedie, které jsou obecnější než jen k jednomu článku.\n…se vyjádřit ke konkrétnímu článku. → Diskusní stránka článku\n…pomoci s něčím na Wikipedii. → Potřebuji pomoc\n…pomoc správce, kterou nezastane jiný wikipedista. → Nástěnka správců\n…řešit neshody či spory s jiným wikipedistou. → Řešení sporů\nI don't speak Czech. • Ich spreche kein Tschechisch. • Je ne parle pas tchèque. • No hablo checo. • Я не говорю по-чешски. • 我不会说捷克语 → Embassy • Botschaft • Ambassade • Embajada • Посольство • 大使馆\nV diskusích pod lípou prosím dodržujte následující pravidla\nSvé příspěvky podepisujte vložením ~~~~ nebo kliknutím na ikonu podpisu.\nDodržujte pravidla slušnosti, která umožňují příjemnou a efektivní spolupráci. Wikipedisté jsou lidé, kteří vytváří Wikipedii dobrovolně, bez nároku na finanční odměnu. Předpokládejte dobrou vůli, neútočte a buďte k sobě zdvořilí.\nK pochopení principů tvorby Wikipedie si přečtěte Často kladené otázky, Pět pilířů, Pravidlo, Konsenzus, Nezaujatý úhel pohledu, Encyklopedie a Co Wikipedie není.\n1 Geografický název Česko\n1.1 Stav a východiska\n1.2 Vyhodnocení diskuse\n2 Pojďme si promluvit o Vylepšeních desktopu\n3 Vysoké školy jako sportovní organizace\n4 Pozvánka k účasti na Wikiprojektu: Československo 1948–1989\n5 (Ne)psaná pravidla k nahrávání fotografií\n6 Chyby Ivogusy v Českém rozhlase\n7 Volby do návrhového výboru Charty hnutí - probíhají do 24. října.\n8 Staňte se hlavní/m lektorem/kou kurzů Wikipedie spolku WMČR\nGeografický název ČeskoEditovat\nChtěl bych se zeptat na komunitní konsensus ohledně sjednocení jmen zemí v článcích. Ve spoustě článků je užito politické jméno Česká republika v situacích, kde se v případě jiných států používá jméno krátké, zeměpisné (a to dokonce i vedle sebe, tj. ve výčtu je napsáno kupř.: Česká republika, Francie, Německo, Slovensko, …). Vzhledem k tomu, že se článek o zemi jmenuje „Česko“, mi tato záležitost přišla banální na to, abych o ní vyvolával diskusi. Vzhledem k tomu, že jsem byl osloven uživatelem @Kacir, rozhodl jsem se vyvolat diskusi zde. Přidávám taktéž odkaz na brožurku „Jak se jmenuje naše vlast“ PhDr. Libuše Čižmárové, CSc., která o této problematice pojednává. (Je krátká, má jen 28 stran malého formátu.) --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 11:00 (CEST)\nV souladu s převažujícím územ např. ve zpravodajských médiích není vůbec nic špatného na používání názvu Česká republika. I v těch zdrojích se používá běžně tam, kde se píše o Německu nebo Slovensku. Nehrajme si na papežštější než papež. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 11:15 (CEST)\nCo se médií týče, tak i tam už se začíná přecházet na Česko. Viz , ,  či . Dále je nutné se dívat na kontext užití. Politická jména (dlouhá) se používají v diplomacii, politice apod. Např. Velvyslanectví Ruské federace či Velvyslanectví Spolkové republiky Německo. Ale mluvit o fauně Ruské federace či o tom, že sajga tatarská žije v Ruské federaci a Republice Uzbekistán neuvažujeme. Prostě napíšeme, že žije v Rusku a Uzbekistánu. V této situaci je totiž vhodnější využít jméno zeměpisné (krátké), které se hodí k běžnému užití. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 11:39 (CEST)\nPromiňte, ale to, že najdete pár článků, kde se Česko vyskytuje, vypovídá o... ničem. Snaha vnutit Česko úplně všude připomíná úsilí donutit nás, abychom všude psali ethanol, přestože je běžný tvar etanol. Doporučuji třetí bod pravidla. Jestli se domníváte, že v ryze geografických článcích je nutné se držet přístupu, který (možná někteří) geografové a (možná některé) geografky uplatňují, je to na uvážení. Ale jestliže se v takto odborně nespecializovaných zdrojích naprosto běžně užívá Česká republika jako synonymum Česka nebo prostě jakkoliv, je nesmysl na Wikipedii nutit něco jiného. A je skutečně lhostejný Váš dojem, že když píšeme Rusko, musíme taky psát Česko. Já v tom problém nevidím. A v praxi se to tak prostě nedělá. Tečka. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 11:55 (CEST)\nJen z podstaty věci politický název je pro (vysoká) politická témata, zeměpisné názvy pro zeměpis, přírodu, sport. V zásadě se to tak i používá, krom tedy České republiky, kde zeměpisný název dlouho chyběl (byl zastrčen), ale dohnalo se to. Zpravodajství se na stranu Česka překlopilo už dávno, ale že si hrají na sloh, tak častý postup je: Česko v titulku, zhusta i v článku, ale pro pestrost slohového cvičení tam hodí i Českou republiku, ČR, české území, nebo Češi (nebo Praha :)). Co by z toho plynulo pro Wikipedii? Na exponovaná místa Česko (titul, kapitoly), do textu primárně Česko, do tabulek a přehledů a výčtů Česko, ale když už je prostý text moc dlouhý, mrskout tam občas i to "politické synonymum" pro "oživení", i když kupodivu jiné státy takové oživení textu nepotřebují. Z článků o přírodě a sportu by se poroučely ve velkém. To je samozřejmě ambiciózní plán a přínos není tak patrný, když to je zastrčený prostý text. Proto vhodný kompromis je právě ty názvy, kapitoly, tabulky, výčty a seznamy odrepublikovat, tam to trčí a taky to ukazuje rezignování Wikipedie na jednotnou úpravu dokumentu. Pokud ji tedy čtenáři od encyklopedie očekávají a já bych řekl že ano, i když čtenáři jistě tuší, že je to dobrovolnické dílo a ne profi publikace. To není na buzeraci editorů, že to nebudou dodržovat, ale na nebuzeraci editorů a robotů, kteří by to tomu chtěli vtisknout ex post.\nToto platí pro jméno státu, situace je odlišná pro situace, kdy je jméno státu součástí jiného vlastního jména, jako je "Policie České republiky" nebo "Zrychlujeme Česko" nebo tak. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 12:19 (CEST)\nEditoři, kteří změní Českou republiku na Česko, by měli být zablokováni. ;-) Chrz ostatně už dávno. ;-) --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 12:30 (CEST)\nProsím, vyhněte se osobním invektivám a diskutujte konstruktivně. Děkuji. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 12:36 (CEST)\nKolego, zkuste zapojit smysl pro ironii. Kéž by se Chrz zdržel invektiv, zlehčování a zesměšňování wikipedistů zastávajících odlišné názory už ve svém prvním příspěvku tady. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 13:25 (CEST)\nNo uvidíme jak to ustojí čerstvá krev a jak dlouho. Jak se vypořádá s respektuhodnými názory typu Česko se mi nelíbí, V infoboxu je nutné hlavně rozmanitost a Založte si někde sektu. Zkusím to tady moc autorovi nekazit, zdá se, že má reálnou šanci dokázat i víc než po čem volám už leta. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 18:35 (CEST)\nKdyž nemáte co říct, můžete se taky zdržet komentáře. Bude zábavné sledovat, když pro všechno, za co mě někdo chtěl vyblokovat z Wikipedie, se najde ten komunitní konsenzus. I když jsem mířil méně ambiciózněji než zde navrhovatel a moje věci byly čistá logika, na kterou se zrovna u Česka z nějakého důvodu musí hledat konsenzus případ od případu, výskyt od výskytu. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 13:01 (CEST)\nPravidlo, na které odkazujete, pojednává o pravopisné správnosti. Slovo Česko je pravopisně správně. Je i relativně časté. A podle Google Books Ngram Viewer je častější než spojení Česká republika. Mohl byste mi, prosím, uvést zdroj tvrzení, že se „naprosto běžně užívá Česká republika jako synonymum Česka“? --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 12:27 (CEST)\nJasně, a teď zkuste vysvětlit, proč je v tom vašem (anglickém?!?) korpusu druhý a třetí pád České republiky ještě daleko častější než Česka.  ;-) Jestli ono to Česko není tak časté mimo jiné z různých česko-ruských, česko-německých a jiných vazeb apod. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 12:42 (CEST)\nVýraz Česká republika má četnost 224 na milion a Česko 228 na milion v korpusu FF UK. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 12:53 (CEST)\nMožná proto, že se druhý pád "České republiky" objevuje v názvech státních institucí? --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 12:57 (CEST)\nA takhle bychom mohli spekulovat dál a dál a dokázali bychom si jistě obhájit cokoli. Třetí pád "České republice" bude asi "schovaný" v čem? --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 13:21 (CEST)\nGoogle N Gram jsem využil jen pro ilustraci toho, že se termín Česko využívá. O přesnější frekvenci užití nám bude pojednávat Český národní korpus. Dále je nutné si uvědomit, že nechci a ani by nebylo správné měnit název v případech jako: Ústava České republiky, Parlament České republiky, Velvyslanectví České republiky v Moskvě apod. V takovýchto případech je využití spojení Česká republika správné. (Máme také Velvyslanectví Francouzské republiky v Praze.) --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 13:41 (CEST)\nA já jsem ani netvrdil, že by se slovo Česko vůbec nepoužívalo. Vámi zvolený nástroj ovšem ve skutečnosti nedokládá, že by Česko bylo častější než Česká republika, naopak to i z něj vyznívá tak, že je Česká republika celkově podstatně častější než Česko. Navíc přehlížíte ona spojení česko-jakýkoli, kde se to slovo bude vyskytovat, aniž by ovšem jeho výskyt byl s to doložit "správnost" Česka. Já jsem tvrdil, že se v textech běžně Česká republika používá, a to i ve významech, kde by si někteří z vás možná přáli vidět Česko. To je ostatně vidět i na příkladech z toho českého korpusu, např. „Podle dlouhodobé meteorologické předpovědi můžeme v následujících dnech nad územím České republiky očekávat přívalové deště, v některých oblastech kroupy..." Takže prosím nechtějte na Wikipedii zavádět jakási daleko striktnější pravidla, než jaká používá reálný svět. Je to přinejmenším zbytečné, v horším případě i škodlivé. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 15:11 (CEST)\nMohl bych se Vás zeptat, jakým způsobem by toto mělo být škodlivé? A třeba Příručka UJČ hovoří: „Dnes můžeme konstatovat, že Česko se plně prosadilo jako jednoslovný geografický název republiky vedle politického dvouslovného názvu Česká republika, a to nejen v běžné komunikaci (například ve sportovních přenosech). Doporučuje ho ČSN EN ISO 3166‑1, také SSČ uvádí oba názvy.“  --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 15:57 (CEST)\nŠkodlivé v tom, že nepřiměřeně omezuje bohatost projevu. Třeba. Nebo škodlivé v tom, že pod podobnými jakoby "dobrými" záminkami se tu začne mazat cokoli, co nemá oporu v nějakých slovnících a příručkách, přestože se to reálně používá a lidé tomu normálně rozumí. Nebo že podobně závadně bude chtít někdo vnucovat odbornou terminologii z jednoho oboru do textů z úplně jiných oborů, protože přece z jeho hlediska je to tak jedině správně. Proto mi přijde vadný takto striktní přístup sám o sobě, nejen na konkrétním případu. Na podobně škodlivé situace už jsme narazili i v dalších podobných případech, kdy někdo bezhlavě a hlavně bez citu pro detail chtěl cosi plošně sjednocovat, přestože tam přinejmenším v některých kontextech jakési významové odlišnosti byly (a ve většině ostatních případů to bylo lhostejné, takže žádná nezbytnost sjednocování tu nebyla). A tahle snaha je opět jednou z řady podobných. Použití sousloví Česká republika není, opakuji není chybné. Víme, co se tím termínem myslí, není to nesrozumitelné, není to ani matoucí, je to naprosto jasné. Bylo by asi závadné označovat za Českou republiku třeba územní celek z období habsburské říše, ale jinak prakticky kdekoli v souvislosti se současností nebo nedávnou minulostí se těžko můžeme splést. A jenom proto, že u Ruské federace máme možná ve zvyku psát o Rusku, to fakt není důvod k tomu, abychom nám i o České republice bylo dovoleno psát jenom jako o Česku. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 16:35 (CEST)\nZde bych chtěl namítnou, že jazykové příručky vznikají na základě užívaného jazyka. Tj. příručky a slovníky uvádějí to, co se v jazyce vyskytuje (zde mohu uvést jako ilustrační příklad třeba slovo korona). A není pravda, že by o České republice bylo při užití mého návrhu doveleno psát pouze jako o Česku. Jde o to, v jakém kontextu by byl daný název použit. Pro podrobnější argumenty bych odkázal na druhou kapitolu výše zmíněné brožurky. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 17:13 (CEST)\nBohužel nemáte pravdu. Klasickým příkladem je gay, což Příručka zná výhradně jako podstatné jméno, zatímco za přídavné jméno nám nutí slovíčko gayský. To ale takřka nikdo nepoužívá. Výskyt nula nula nic. Naopak odkaz na korpus vedoucí z onoho podstatného slova gay nám nabízí hned několik příkladů, kde se vyskytuje v pozici přídavného jména: "gay porno" a "gay komunita". Protože tak se to v praxi skutečně obvykle používá - jako nesklonné přídavné jméno. Ale příručka se stejně tváří, jakoby nic takového neznala, neuznávala. A to je jen jeden příklad, na který narážím opakovaně. Náš ctěný jazykozpytný ústav zamrzl ve svých představách o tom, co by mělo být správné, tak moc, že občas odmítá reflektovat skutečnost.\nNo, takže teď jasná otázka: Je někde slovníkem nebo jazykovou příručkou zakázáno používat sousloví Česká republika? P. S. Moravský básník Jan Skácel je fajn. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 17:49 (CEST)\nA kdo říká že je zakázáno? Pravopisně jsou oba výrazy správně, ale důležitý je kontext. Již odkazovaná příručka ukazuje, kdy používat jaký a dává jednoduché vodítko: Tam kde byste psali Francouzská republika, tam dávejte Česká republika. Kde píšete Francie, tam je naprosto v klidu dávat Česko. A pokud můžete použít Česko, použijte Česko. Na rozdíl od stylu Kde bude pochopena Česká republika, tak si ji tam pro mě za mě čas od času šoupněte.\nTakže důležité je nejen zkoumat počet výskytů, ale v jakém kontextu je to použito a jaké názvy jsou okolo. Tato užovka se vyskytuje v České republice, sice jste za trubku, že cpete politiku do přírody, ale snese se to. Tato užovka se vyskytuje v České republice a na Slovensku - tak tady už jste za opravdovou trubku, že se vám nepodaří udržet stejný styl v jedné větě. Smlouva mezi Českou republikou a Ruskem - stejný případ. Berte zeměpisný nebo politický, ale ne oba najednou do stejné věty, jejdamane.\nNeboli, ze zdrojů bychom neopisovali pravopisné chyby. Budeme ze zdrojů kopírovat chyby stylistické, nebo si vytvoříme vlastní style guide ne nepodobný odkazované brožurce? Není nutno to přehánět, ale dokud je tahle nechuť i v názvech kategorí, článků, kategorií a v infoboxech, dokud se bojuje za bohatost jazyka na těchto automatických místech, dokud byla nechuť i proti tomu sjednotit úvodní větu dílů seriálu Simpsonovi, tak ambiciózně řešit rovnou prostý text je slušné sousto. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 18:25 (CEST)\nÚkolem ústavu pro jazyk český, který danou příručku vytváří, nemá právo nic zakazovat. Pravopisná pravidla nejsou zákon. Pokud např. napíšete slovo vidra, nikdo Vás nijak nepostihne. Další otázka je to, jakým způsobem dává smysl dané slovo užívat, resp. jakým způsobem se užívá. K tomu slovu gay, příručka zde uvádí citaci z roku 1995. ASSČ je bohužel zatím na internetu uveřejněn jen po písmeno Č. V případě popisu v korpusu můžete nahlásit chybu. Jinak o závaznosti jazykových příruček se můžete dozvědět zde. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 18:44 (CEST)\nVýborně, takže když nám to nikdo nezakazuje (psát Česká republika, kde bychom psali Slovensko), není nutno to ani v rámci Wikipedie zakazovat. Jinak zkuste tedy vysvětlit třeba profesionálům/kám České tiskové kanceláře, že jsou "za trubky", když píšou: "Od soboty bude umožněn vstup do České republiky osobám, které mají alespoň 22 dní po první dávce vakcíny, z Německa, Rakouska, Maďarska, Slovinska, Polska a Slovenska." Nebo Českou televizi, když uvádí: "Česká republika zařadila Slovensko od pondělí opět mezi země v červené kategorii" Nebo ministerstvu zahraničí, když píše: "Pro osoby přijíždějící na Slovensko z České republiky..." Atd. atp. Jejdamane. Prostě to, co považujete za naprosto zásadní a závažnou chybu, je ve skutečnosti natolik rozšířené a běžné, že to těžko vůbec můžeme za chybu považovat. Natož to speciálně jenom pro Wikipedii zakazovat. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 19:22 (CEST)\nČTK z nějakého důvodu nevypustí Česko z úst a nikdy nás to tady v ničem neomezovalo, prostě si jedou vlastní trucpolitiku a nenaděláte nic. Jinak uvedené příklady opravdu ukazují stylistickou neobratnost těchto zdrojů a příručku by si měli pročíst, trubky. Politici taky republikují jak najatí. Staré zvyky umírají pomalu, prostě dali České republice náskok. Mnohdy tam to Česká republika nahrazuje "Vláda České republiky", jakýsi dojem toho, že to bylo politické rozhodnutí. Ačkoliv u jiných států by ani zde neotáleli s Francií, Německem, Rakouskem. Aspoň v těch příkladech nejsou na jedné hromadě jako stejný větný člen. Kdyby napsali "z České republiky, Německa, Rakouska" to už by bylo sakra na pováženou, i když i na to samozřejmě zdroje najdete. Ale i tak jsou to politické příklady a nijak to nebrání navrhovateli vyšupačit republiku z přírody. Jinak někdy tou republikou si taky pomáhají v tom poznat podmět a předmět. Česko zařadilo Slovensko - kdo koho zařadil, 4. pád jako první, těžko říct. Samozřejmě u jiných států by se na takové napomáhání vykašlali. Ale když jsou právě pospolu jako stejný větný člen, tam už je výpomoc republikou zbytečná. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 19:33 (CEST)\nNež tu budete nastiňovat jakousi čísi politiku, zkuste si aspoň přečíst ten odkaz. Právě ta Česká tisková kancelář, o jejíž domnělé "trucpolitice" jste si tu zaspekuloval, ve stejném textu, dokonce hned v následující větě píše: "Za podobných podmínek by měly tyto státy umožnit vstup osob očkovaných v Česku, zatím s výjimkou Slovenska, které o podmínkách stále jedná." Takže to evidentně není žádná trucpolitika, ale naprosto normální přístup, kdy si nehledají umělý problém tam, kde ho hledáte vy. Jo a abychom nezapomněli, dokážou s klidem použít i zkratku: "Zejména návrat z Chorvatska do ČR je aktuálně složitější", zase hned v následujícím odstavci.\nJestli to nutně potřebujete ukazovat na užovkách, poslužme si: "Areál rozšíření užovky stromové se rozprostírá od severního Španělska přes jižní část střední Evropy, jižní a východní Evropu až k východnímu pobřeží Černého moře. Česká republika leží na severní hranici souvislého areálu, která prochází jižním a východním okrajem našeho území (populace v Podyjí a Bílých Karpatech)." (Český rozhlas) Nebo jestli na tom potřebujete i štempl Akademie věd, zde je: "V České republice patří užovka podplamatá k nejvzácnějším plazům a ve vyhlášce 395/1992 Sb. je vedena jako kriticky ohrožený druh. [...] Migrační schopnosti druhu a blízká vzdálenost (10 km) k hranici Polské republiky ukazovaly na teoretickou možnost výskytu v polské části Těšínského Slezska. Do současnosti však užovka podplamatá nebyla z Polska hlášena." A klidně si to označujte donekonečna za stylistickou chybu, ale je evidentní, že to není natolik závažná "chyba", aby ji nebylo možno brát za běžně rozšířenou a v podstatě nezávadnou věc. Určitě ne takovou, kterou bychom museli na Wikipedii "napravovat". --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 20:20 (CEST)\nŽe by se ČTK konečně rozhoupalo? No tak sláva, hurá. Jinak ano, je to stylistická chyba, kterou mnozí evidentně budou považovat za šeredně podružnou, o několik úrovní níže než pravopisné chyby. A že i zde glorifikované zdroje umějí i ty pravopisné chyby dělat. Zajímavé že, že ani jeden, slovy ani jeden z nich neobsahuje to, o co se tady jednalo především: výčet. Stejně tak to vůbec nijak nedokazuje, proč by zrovna v názvech článků nebo infoboxech měla taková variabilita být, jak to má prostý text dokázat. A zajímavé dvojnásob je to, že se dopouštíte stejné chyby, kterou jste sám kritizoval neboli Jedna vlaštovka jaro nedělá. Vůbec z toho není zjevné, jestli to ty zdroje dělají neustále, nebo je to jednorázový nešvar, nebo aspoň méně častý než dodržování stylové čistoty.\nTrubky největší: Mixují ve výčtu politické a zeměpisné názvy.\nTrubky střední: Mixují ve větě politické a zeměpisné názvy.\nTrubičky: Používají ve větě politické jméno i tam, kde by u jiného státu použily jméno zeměpisné (a to třeba i proto, že to politické jméno ani neznají, TAK je nepotřebné).\nByl by veliký úspěch přestat z Wikipedie dělat aspoň ty největší trubky, brát si příklad z nepořádníků a omlouvat si to tím "vždyť i Jirka dostal pětku". --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 21:04 (CEST)\nOsobně bych se pojmenování trubky spíše vyvaroval, tato stránka je tu z důvodu diskuse. Byl bych nerad, kdybychom od diskuse o tom, jak a kdy se má správně užívat krátké jméno státu, přešli k tomu, kdo je větší trubka. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 21:40 (CEST)\nPřišlo mi to jako dětsky neškodné označení, prostě chybující člobrda :) --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 21:46 (CEST)\nTo, že některé organizace nemají manuál pro jednotnou úpravu, není známkou toho, že je to tak správně. Dejme si za příklad Evropskou unii, která má svoje pravidla pro jednotný styl (zde si však, prosím, dejte pozor na to, že vznikly ještě před oficiálním zanesením krátkého názvu Česko/Czechia/…, takže je nutné si přečíst aktualizace k příloze A5). V pravidlech (s. 111) se jasně píše: „Dlouhá podoba (oficiální název) se použije, je-li řeč o státu jakožto o právnické osobě.“ a „Zkrácená podoba (zkrácený název) se užije, je-li řeč o státu ve smyslu geografickém nebo ekonomickém.“ --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 21:36 (CEST)\nPardon, ale ty organizace velmi pravděpodobně svůj manuál mají. Česká tisková kancelář dozajista má svoje interní pravidla, jak co psát. Jenom v těch pravidlech nejspíš nerozlišuje to co vy. Což je právě důkazem toho, že jde o "problém" mimo nějakou jejich oblast rozlišování. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2021, 21:45 (CEST)\nMohl byste mi sdělit, na základě čeho tak soudíte? Nebo jsme pouze na rovině spekulací? --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 22:10 (CEST)\nA jaký vliv by to mělo na Wikipedii. Pokud každý zdroj má svůj style guide a každý zdroj jinak nastavený, že by si mnohdy protiřečili, a my přitom máme poslouchat všechny zdroje rovnoměrně, pak průnikem takových style guidů bude leda nekonzistentní guláš generátoru náhodných čísel. Proto taky není nic špatného na tom nastavit si na Wikipedii vlastní style guide, který systematicky ukáže co kdy (a případně kdy je možno volit opravdu náhodně, když už to tedy nesmí být úplně svazující). Od encyklopedie nic neočekávaného. Svým způsobem Wikipedie MÁ takový style guide, u drtivé většiny států si vystačí s názvem jediným a ten píše všude. V-š-u-d-e. U Česka je takový guide už dlouho, ještě před tím, než jsem trochu víc vyžadoval, aby se dodržoval přísněji a jednotněji, ALE jen v názvech kategorií a článků (pořád se najde tu a tam něco na přitáhnutí a čertíci vyskakují z krabičky). Ale v infoboxu, v názvech kapitol, v tabulkách a výčtech, tam style guide je kdo dřív přijde ten dřív mele a opovaž se mi na to hrabat, nebo uspořádej diskuzi článek po článku a trap se s tím, když ti stojí se s tím zahazovat. Ale v prostém textu, to jste nastavil laťku ještě opravdu jinam. Stylisticky logické, ale... údajně zbytečné se s tím pachtit a rozhodně zakázané někomu to rovnat. Abychom se necítili úplně osamoceni, podobně ne úplně rozseknuté je to u Číny, částečně Tchaj-wanu, Spojených států amerických, Spojeného království, mnohdy státy kde ještě nedávno měl i základní článek jiný - politický název, nebo tam vládnou jisté přízraky kontroverzí. A pak jsou i případy typu Jihoafrická republika kdy cswiki prostě na zeměpisné jméno rezignovala z důvodu, že na něj vlastně rezignovaly i české zdroje, i když existuje. Takže i u Číny najdete případy, kdy v úvodu jednoho města se dočtete, že leží v Číně, v úvodu druhého že v Čínské lidové republice a v úvodu třetího že v ČLR. A kdo by to chtěl sjednotit tak je puntičkář a neužitečný přispěvatel, takže jsem zvědav, za jak dlouho zlomí vás. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 22:32 (CEST)\nJá také. Zatím jediný pořádný argument byl, že v novinách to tak někde píší, tak to budeme dělat také. Bohužel, novináři se ne vždy řídí normou. Patrné je to třeba u Moldavska. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 22:49 (CEST)\nAzerbajdžán, Spojené Státy Americké, Tchajwan, Irán, i takové věci nám noviny vyplodí a tam naštěstí není ta chuť jimi okořeňovat i Wikipedii, protože ty jsou nezpochybnitelně špatně. Tady se bude dlouze šermovat hlavně s tím, že Česko i Česká republika (potažmo ČR) jsou správně a je naprosto korektní si je do článku házet halabala podle libosti. Nehledě na kontext. Nehledě na výrazy použité ve stejné větě. Nehledě na to, co se použilo v analogickém článku na stejném místě. Nehledě na názory od jazykovědy, když najdeme tu a tam článek, který to nedodržuje, čím že snad oslabuje nějaké stylistické návody. Style guide není podstatný, hlavní je psát nové a nové články a honit milión. Jsou to prostě synonyma a vybaveno.\nSoudě na délku stávajícího textu hádám, že buď už se moc lidí nezapojí, nebo budou schopni zopakovat to co už se třeba podařilo vyvrátit, páč kdo to má číst a zase se tam hádají obvyklí podezřelí kohouti. Čímž jsem vám to efektivně pomohl pohřbít. Moje nepoučitelnost je nesmírná. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 23:08 (CEST)\nStyle guide v EU - jasně na co který je dobrý, co kam.\nStyle guide v některých zdrojích - náhodně si nějaký název vybereme, už je v článku moc Česek, teď tam šoupnem třeba zkratku, ať je to pestré.\nStyle guide na Wikipedii - meh. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 22:01 (CEST)\nAle to ani není úlohou Ústavu pro jazyk český (jak je psáno výše) nic zakazovat. Ústav pro jazyk český má pouze kodifikovat spisovnou češtinu. Závaznost takové kodifikace je pak spíše otázkou společenské koncensu než norem. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 20:55 (CEST)\nTeď jsem to teprv pochopil s tím Skácelem, já to přece jen četl už dřív. A MUSÍM zareagovat. Nojo, že prý nám huba neupadne když budeme říkat slovo navíc - republika. Akorát že brožurka jasně říká, že Skácel Neskácel, lidi/média chtěli krátké jméno, huba by jim evidentně upadla, no a zvolil si krátké jméno Čechy. Takže tím moravský básník šel tím spíš sám proti sobě :) Buďme proto rádi za Česko, protože variantou by nebyla Česká republika, ale Čechy. To není ryzí teorie, to bylo jednoduše odzkoušeno. Podobně se tak dlouho říkalo že nikomu neupadne huba opakováním slova Republic, až si to cizinci začali zkracovat na Czech, huba by upadla. Takže coby kdyby je hezká věc, praxe ukázala že lid si krátké jméno žádá, a když mu žádné nenabídnete, může si zvolit jméno ne zcela vhodné a o to horší. --Chrz (diskuse) 15. 6. 2021, 13:36 (CEST)\nHodně štěstí. Připravte se na komentáře "nevidím užitek" , "jsou to totální synonyma" a "ve zdrojích to taky nejdeme" a "je potřeba oživit článek synonymy" už jen u vámi uvedeného příkladu typu výčet kde to zrovna tak jasně vyčnívá. Máte pro začátek docela dost ambiciózní cíle, začal bych svrchu.\nwikiprojekt - jeden má v názvu Českou republiku i když příbuzná kategorie nad ním a článek vedle ne - návrh na přesun, zatím ignorováno\nkategorie - velmi slušně systematicky na Česko, nehledě nebo navzdory wikipedistům a jejich průpovídkám zmíněným výše, prostě byli poraženi, tak mudrují dál o úroveň níž. Řekl bych jen pár hraničních případů kde se to dá přejít\nčlánky - velmi slušně systematicky, pár návrhů na přesun u systematických článků typu Seznam ... v Česku taky už dlouho hnije v návrzích, u jiných států by to šlo prakticky automaticky (viz třeba Vstup České republiky do Evropské unie - neskutečný problém zesystematizovat)\ninfoboxy, seznamy, tabulky - velké rezervy, tam kde by šlo použít systematické šablony Vlajka a název. Nebo u osob v kolonce stát narození, úmrtí, prostě "synonyma v akci", jeden umřel v Česku, jeho kolega v České republice, třetí v ČR, no a co, který šílenec by si troufl požadovat jednotu v infoboxu? Jednoho ročníku tenisového turnaje se účastnilo Česko, druhého Česká republika, neměň, NEKITuj, to se musí centrálně komunitně schválit...\nnázvy kapitol - Wikipedie formalizovala některé názvy kapitol a jejich pořadí, ale např. u fauny a flóry sjednotit zápis "Výskyt v ..." se buď nepustila, nebo zrovna u ČR jednotu nechce.\njednotlivé výskyty v textu - aspoň tam, kde se v analogických článcích jiných států s politickým názvem nešermuje - to je ten váš velmi ambiciózní plán. Odkryl jsem vám tady nadřazenější místa, ve kterých by se systematizace a jednotný přístup měl objevit tím spíš a dokonce snad i vítá. Dokud se nepořeší ta vrchnější místa, myslím že tohle je nereálné docílit, zvlášť když se bude argumentovat že ani české zdroje nejsou tak daleko, nebo že to taky v novinových článcích střídají pro zpestření...\n--Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 11:17 (CEST)\nJá to vezmu poměrně stručně (a asi potěším kolegu Chrze) – v případě, že se jedná o nějaké výčty typu „Česká republika, Slovensko, Polsko, Maďarsko“ jsem pro úpravy na „Česko, Slovensko, Polsko, Maďarsko“, protože to vypadá lépe a jednotněji. Naopak jsem proti, aby se v článku upravovala jen „Česká republika“ na „Česko“ – v tom nevidím užitek a oba pojmy jsou dle mého názoru korektní. --David V. (diskuze) 13. 6. 2021, 11:25 (CEST)\nLakmusový papírek budiž 2000#Hlavy_států. Pokud i zde by někdo žádá zachovat variabilitu, co rok, to jiný název, nebo prostě ve všech povinně Českou republiku, pak víme, že vám sotva bude schvalovat jednotlivé náhodné výskyty v textu (a to i na místech, kde v analogické situaci politický název nevystupuje. Nebo na komických místech kde zvířátka a kytičky identifikujeme s politickým systémem, a to i přesto, že si to odborníci v některé oblasti lajsli tudíž by se řeklo, že je to "korektní").\nPak tu máme oblíbený argument, že u států typu "Dominikánská republika" stejně bude politický název, protože žádný zeměpisný nemá, takže už rovnou musíme celý plán zahodit a střídat to halabala, obvzláště u domovského státu, kde stejně všichni víme, že všechny ty termíny označují totéž. Mít v angličtině 10 názvů je pro malý stát drastická marketingová chyba, ale to jsme jinde.\nPokud vám tady lidi budou hojně rozporovat už jen jednotnost vyplnění infoboxu, něčeho, co se hojně tahá automaticky z wikidat a jednotu tam udělá už jen sama šablona, těžko lze diskutovat o prostém textu. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 11:50 (CEST)\nOba pojmy jsou sice korektní, ale jejich užití se liší (jak je psáno ve mnou předloženém materiálu). Politické jméno (dlouhé) se užívá v politice, diplomacii, … Naopak to krátké se využívá v běžném užití. Také nepoužíváme hory Ruské federace, ale hory Ruska. Neříkáme, že Seina protéká Francouzskou republikou, ale Francií. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 12:36 (CEST)\nTo zase bude tornádo ve wikisklenici aneb nesmiřitelný souboj dvou táborů. Jinak návrh zní rozumně, tedy jsem pro: Česko v geografii a obecných výčtech, Česká republika v oficiálních názvech, politice, diplomacii... --Whitesachem (diskuse) 13. 6. 2021, 14:17 (CEST)\nKdyž si unesu toto téma, v návrzích na přesun jsou: Seznam kapitul v České republice, Seznam nejbohatších lidí v České republice, Seznam největších zvonů v České republice, Seznam svatých bran milosrdenství v České republice, Seznam velvyslanců Palestiny v České republice a Wikipedie:WikiProjekt Vodstvo České republiky. Všechno systematické, podle příbuzných článků, nadřazených kategorií a podobně. V žádosti o provedení práce jsou podpořené/nerozporované věci: Wikipedie:Bot/Žádosti_o_provedení_práce#Vlajka_a_název Zde se vyskytující podporovatelé rozumného sjednocení kde to užitek dává požádám o podporu i tam, protože prostě Česko se řeší případ od případu, protože... důvody. Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 13:07 (CEST)\nDovolil bych si poznamenat, že obdobnou záležitost by bylo záhodno vyřešit i v názvech kategorií na Commons, kde je to „(the) Czech Republic“ vs. „Czechia“, a kde je nesystematičnost snad ještě výraznější. --Albert Horáček (diskuse) 13. 6. 2021, 17:22 (CEST)\nAno, řekl bych, že to vychází z anglické Wikipedie, kde se slova Česko (Czechia) bojí jako čert kříže a články jsou pojmenovány zcela nesystematicky a u některých je poté nutné v několika větách vysvětlovat, co přesně je obsahem článku. Tohoto přístupu bych se chtěl zásadně vyvarovat. --Martin Tauchman (diskuse) 13. 6. 2021, 18:15 (CEST)\nAngličtinu řešit nebudeme, ale je fakt, že s tím, jak se pomalu prosazuje jednoslovný zeměpisný název v angličtině by bylo pikantní přitvrzovat na české Wikipedii a vracet zpátky republiky. Už i basketbalisti pochopili, že je lepší Česko než Czech Republic na dresech. --Chrz (diskuse) 13. 6. 2021, 18:18 (CEST)\nŽádné samoúčelné sjednocování bych neprováděl. A pokud je navrhováno s argumentem, že když je název článku nějaký, tak je sjednocování výskytů vlastně banalita, tak to dost zpochybňuje, nakolik byl návrh míněn vážně a byly zkoumány předchozí diskuse na dané téma. Kdyby byly, jistě by navrhovatel věděl, že současný název článku není důsledkem žádné drtivé komunitní podpory, naopak je spíš kontroverzní, a v diskusích by našel různé důvody od odpůrců, takže by mu nemusely být opakovány znovu.--Tchoř (diskuse) 14. 6. 2021, 07:16 (CEST)\nOno je i dobře, že si navrhovatel nečetl návrh na přesun z roku 2012. Aspoň si s sebou nenese tu zátěž přízraků kontroverzí a podobně. Takovou atmosféru šíří hlavně ti, co tu diskuzi projeli :) Mezitím používanost ve zdrojích opětovně vzrostla, mnohé argumenty byly už tehdy překonané, vyrostla další generace lidí (wikipedistů), pro které je Česko naprosto normální běžný název a hlavně Wikipedie už se taky dávno přizpůsobila a není rozkročena mezi dva světy v názvech článků a kategorií jen aby "kompromisně" používala náhodně to či ono, aby nebyl někdo neuspokojen. Tahle je Česko na Wikipedii už 15 let a mělo by se skoncovat s tím hloupým náhodným používáním i na dalších automatických místech jako jsou třeba nadpisy kapitol. Jestli jít tak hluboko jako do běžného textu, to se tady možná uvidí, co komu vadí a nikdy nepřestane, ale když je politický název ve výčtu pohromadě mezi zeměpisnými tak vynikne ta absurdita takového nápadu radši do ničeho nevrtat, jen aby se neprobudily staré vášně starých wikipedistů, radši budeme dělat stylistickou chybu, jen aby se nesmiřitelní opět neozvali. Já jsem si to poslední hlasování o přesunu prolítl a bylo to opravdu spíš hlasování než bitva argumentů. A z nich snad nejzásadnější byl, že Česko není oficiální. I když ani to nebyla pravda, podle toho co se bere za oficiální, je to tedy teď ještě oficiálnější, oficiální jak jen může být. V názvech institucí to nikdy nebylo, nikdy nebude a taky to není důvod, to je to nepochopení rozdílu mezi zeměpisným a politickým názvem. Aby vadilo, že se zeměpisný název neobjevuje na místech bytostně vyhrazených pro názvy politické je absurdní. A že to není v ústavě nevadí, Slovensko to nemá v ústavě, Československo to nemělo v ústavě a nikdo takovou divnou překážku do cesty nestavěl. Dalším argumentem bylo, že článek popisuje něco jiného, což už tehdy bylo taky na pováženou, takhle se naprosto normálně píšou články o současných stále trvajících státech, kdy současný stát pod zeměpisným názvem "zdědí" historii politických subjektů na stejném území. Stejně tak existují i články specializovanější vyhrazené právě těm změnám a průběhu v historii. A že se na obalech objevuje "vyrobeno v České republice" - no a co, jen vybrání nějakého segmentu a považování za zásadní, já zas můžu říct, že se Česko hojně používá v názvech akcí a soutěží (Máme rádi Česko, Ukliďme Česko, Česko dribluje). Další argument to směšoval s prezentací státu v angličtině - taky podivný argument, mixuje jabka a hrušky, já bych zase mohl říct, že ve valné většině jazyků zeměpisný název normálně (na jejich wikipedii) máme, proč zrovna angličtina má být nějaký důvod největší. I s tou angličtinou se udělal mírný pokrok, i když samozřejmě zase švejkovský, stát zoficializoval jméno, které nijak aktivně neprosazuje. Ale aspoň už je jasno, že když už zeměpisně, tak Czechia, ne Bohemia, ne pitomé Czech. --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 08:14 (CEST)\nBody 1 a 2 zaručeně fungují.\n--Bazi (diskuse) 14. 6. 2021, 09:51 (CEST)\nMísto toho, aby se vysvětlilo, proč i v takových infoboxech musí být mermomocí "bohatost jazyka", tak se bude rejt a znevažovat fakta přes dojmy. Taky průhledný způsob jak poslat diskuzi do kytek. Takhle jste mi naskočil hned jako první diskutér do nejednoho návrhu a vyvolal zdání masivního odporu Wikipedie, já nepoučitelný na vás reagoval a pak už se to nikomu nechce číst jak je to dlouhé. Zde opět, s novým navrhovatelem stejný postup a bohužel i já reaguju i když vím, že nemá cenu přesvědčovat nepřesvědčitelné, radši si počkat na další případné podporovatele než vyvracet odpůrcům jejich omyl. Tedy pardon, ne omyl, ale názor. Na věc jaké je zeměpisné jméno naší země není přece jednoznačná odpověď, na to jsou názory a hledá se mezi nimi konsenzus. Příště se wikipedistů zeptáme, jaký mají názor na to, jak vypadá česká vlajka a podle toho napíšeme článek :P --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 09:57 (CEST)\n, stálo by za to zeptat se i na názor legislativců – všiml si někdo, že textová část zákona o státních symbolech stanoví, že klín sahá do poloviny délky vlajky, kdežto v grafické části zákona je klín kratší? (to jen pro odlehčení; nyní se můžete dále věnovat marné snaze o přesvědčení nepřesvědčitelných). Petr Karel (diskuse) 14. 6. 2021, 10:26 (CEST)\nTo jsem zmiňoval jen proto, že se tady začalo mávat návrhem na přesun článku z pradávného roku 2012 jako překážkou. Tenkrát se v diskuzi taky mocně zpochybňovalo, jaký že zeměpisný název naše země má. To snad už je definitivně jasno nahlášením u OSN z roku 2016, a taky se Česko ještě více rozšířilo, i do školních map, na Wikipedii se to taky docela utřáslo a zklidnilo, a proto by i těch kritických hlasů ubylo -- pokud je tedy někdo ochoten měnit názor na základě nových skutečností nebo pořád si v duši nese příkoří a kontroverze. Teď už se tedy jen zpochybňuje, jestli ten zeměpisný název zcela náhodně prostřídávat s názvem politickým, nebo se jim (už jen z toho, že se jmenují politický a zeměpisný) stanoví nějaké aspoň trochu zřetelnější pole působnosti, kam rozhodně s prvním, kam rozhodně s druhým, a kde se lze spokojit případně s oběma. --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 11:02 (CEST)\nJá si z té diskuse pamatuji, že jsem strávil určitý čas zkoumáním školních učebnic a zjistil jsem, že ač jsou zeměpisci občas prezentováni jako jednolitý blok bojující za „zeměpisný“ název, tak ve skutečnosti si tohle zatím nedokázali prosadit ani ve svém vlastním oboru a v titulcích zeměpisných učebnic Česká republika dosti významně převažovala. A když teď hodně letmo kouknu, tak najdu i učebnice novější, vyšlé až po roce 2012, které stále ještě mají v názvu „Česká republika“. Takže ve skutečnosti nadále trvá, že ani samotným zeměpiscům užívání dlouhého názvu zjevně zase tak nevadí a nepovažují je za prohřešek. --Tchoř (diskuse) 14. 6. 2021, 19:03 (CEST)\nA já zas vidím, že atlas, který se v 1. až 3. vydání ještě do roku 2017 jmenoval Česká republika se v 4. a 5. vydání už jmenuje Česko (ano, stejný vydavatel), stejně tak přepsali celý obsah. Podobně automapy, kde dřív byla Česká republika změnili na Česko, aspoň někteří tedy. Zatímco nikdo nemění Česko na Českou republiku. Takže... je opravdu čas plavat proti proudu řeky? --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 19:16 (CEST)\nTo s tím plaváním bude asi nějaký omyl, ne? Přejmenovávat Česko na Českou republiku se tu nenavrhuje. Zato se tu požaduje jakási "normalizace" ve věcech, které jsou v reálném světě zjevně poněkud pestřejší a vyváženější. --Bazi (diskuse) 14. 6. 2021, 19:33 (CEST)\nNeboli netvrdím, že to je už všude dokonalé, ale že je to rozhodně lepší pro Česko než bývalo, když si posledně Česko na Wikipedii obhájilo pozici. Takže nějaké kolečko salámu ze salámové metody si Česko určitě zasloužilo. Šaškovat s pestrostí v infoboxu, šaškovat s pestrostí v tabulce, šaškovat s pestrostí v názvech kapitol, k čemu to? Unifikovat to v takových místech, to není normalizace to je systematizace a známka profesionálního přístupu. Proč má mít jedno zvířátko kapitolu "Výskyt v ČR", druhá "Výskyt v Česku", třetí "Výskyt v České republice". Opravdu by si to nějaká encyklopedie troufla dělat co zvířátko to jinak nazvané kapitoly, opravdu v tomhle ohledu pečlivě pracujeme se zdroji, nebo k tomuhle zdrojů netřeba? Takže když se KONEČNĚ posuneme k tomu, že se zde bavíme pouze o prostém textu, zatímco to co jsem vyjmenoval je samozřejmost o které se ani bavit není třeba, tak sláva, ale z předchozích vyjádření odpůrců si to nemyslím. Někteří žádali tímto způsobem "zpestřovat" i kategorizaci a střílet to tam naprosto náhodně jen aby bylo synonymům učiněno zadost. A ti někteří neuspěli, salámové kolečko kategorie a články už snad definitivně patří Česku, tak budou proti u následného krájení salámu se stejnou vehemencí. Protože takovým ustupováním by se to nakonec mohlo dokrájet k tomu, co zde nahoře navrhuje navrhovatel. A přitom jde vymyslet ještě takovou řekněme kompromisní variantu, že Česko bude první volbou do první věty a když je kapitolka delší, tak si tam hyřte synonymy a klidně si ve zbytku textu zkuste nahnat četnost podle korpusu :) --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 20:06 (CEST)\nJak píše Tchoř, nechat být, nesjednocovat. A vůbec nebrat v potaz argumenty, kde se o práci v dobré vůli píše "hloupým náhodným používáním" (není to hloupé a v žádném případě to náhodné - náhodný jev je něco jiného). Těžce číst i argumenty "generátoru náhodných čísel"??? Stejně jako je třeba uvážit, že to je Wikipedie v češtině, nikoliv "naší země ("Na věc jaké je zeměpisné jméno naší země..."), každý může mít důležitý názor v diskuzi a je velmi nevhodné, vyloučit někoho, kdo má svoji zemi někde jinde.) "Pitomé Czech": tady už nemá smysl diskutovat, jak diskutovat s vulgární osobou (ať je to žena nebo muž)?. --Pavouk (diskuse) 14. 6. 2021, 22:03 (CEST)\nI práce v dobré víře může dělat hloupé pravopisné a stylistické chyby, že ano. Práce na Wikipedii není jen text a text a text, ale i jeho formální úprava. Vytýkat "naši zem" už bylo dost zbytečné, prostě jsem to vzal jako náhradu za dlouhý text "ať už tomu chcete říkat Česko, ČR nebo Česká republika". Že bych chtěl někoho vylučovat je proto úplně lichá starost, ať nám zde přispěje každý kdo se s námi dorozumí, ať už bydlí tu či onde. POCHOPITELNĚ že v textu samotném je "naše země" jediné ze "synonym", které je naprosto vyloučeno. A nevím jestli Czech bylo nepochopeno, nebo jestli se tady vážně obhajuje Czech jako jednoslovný anglický název pro tu zem, která tedy není "naše".... Protože zaprvé co to přinese pro nadnesený návrh českého psaní a zadruhé na to, jaký opravdu je zeměpisný název v angličtině sice může mít názor každý, kdo nám ho sem dokáže napsat (já třeba napsal, že je pitomé používat neschválený název a nadto název, který vyjadřuje něco jiného) ale oficiální zeměpisný je fakticky jen jeden (ať už je používaný jakkoliv a ať už angličtina sebeméně hraje na nějaké oficiality a jazykové normy jim víc určuje rozšířenost než nějaký ústav pro jazyk anglický). Takže mně nechte můj názor na to, co je a není pitomé, ale nepřeceňujte to, co wikipedisti můžou svým názorem rozhodovat. Nechtěli bychom si zde příště svými názory rozhodnout, kdo je českým prezidentem?\nNicméně děkuji i za zaslané a budoucí odmítavé postoje v diskuzi, ono se aspoň ukáže, na čem ta negativní reakce argumentačně stojí. Pak se může ukázat, že někdo se prostě nikdy nesmířil s názvem (článku) Česko a bude dělat zle dokud to jde a maskovat to zástupnými důvody, někdo dává velkou sílu segmentu který si zvolil za zásadní pro posuzování a přehlíží takové, které by mu to kazily, někdo by to bral za sterilizování wikipedie a hotovo, a nemnozí a ideálně většina jistě přednášejí a budou přednášet validní důvody, proč v tom (ne)dělat průvan a jak moc velký do jak velké hloubky (jestli je úroveň názvů článků dostatečně hluboká a níž už jít netřeba, kolik z navrhovatelova návrhu povolí).\nJá osobně bych téma býval nechal ještě uležet, wikipedisti ho moc nemusejí. Ale že se ho chopil jiný navrhovatel a s vědomím, že tyhle diskuze není radno nastolovat příliš často a pak zas čekat dlouhou dobu na příští okno, jsem sice okomentoval kde co, ale věřím že převládaly informace a argumenty. Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 23:19 (CEST)\nV geografických článcích geografický název Česko, jsem i pro sjednocení v seznamech typu Slovensko, Německo, Česká republika (či ČR). Argumenty pro toto zde již jistě padly. Velmi poučná je i výše uvedená brožurka Jak se jmenuje naše vlast. --VasekPav (diskuse) 14. 6. 2021, 22:39 (CEST)\n(tl;dr) V principu jsem pro sjednocení na názvu Česko, kde se to stylově hodí a kde naopak „Česká republika“ stylisticky vyčnívá. Obecně bych šel i dál a byl bych i pro sjednocení v různých infoboxech a flagiconech, asi i těch výskytech rostlin/hub/živočichů a asi i jinde. Trend (čísla na to nemám, tak doufám, že nebudu kamenován) směřuje spíš k častějšímu užívání slova Česko. Nadužívání republiky už zaplať Pán Bůh vychází z módy a postupně bychom i na Wikipedii měli počítat s tím, že ČR jako pojem zde zůstane spíš v oblasti politiky, práva a oficiálních názvů. (Commons je kapitola sama pro sebe, nejvíc mě tam namíchnou případy jako když je Jan Rokycana v kategorii Theologians from the Czech Republic. „Česká republika“ tu je 50 let, jako Česko se dá označit zdejší státní útvar po celé tisíciletí.) — Draceane diskusepříspěvky 14. 6. 2021, 23:08 (CEST)\nKdyby jen Rokycana a theologians Prostě si zadefinují, že do té kategorie/článku nacpou i věci, kteří republiku předešly o několik století. Ale to vychází z toho, že na anglické wikipedii jedou naprosto důsledně podle principu: Jen jedno jméno pro nějaký stát, a to jméno použijeme ho VŠUDE (nahodilá výjimka potvrzuje pravidlo :)) Takže dokud bude hlavní článek Czech Republic, odvíjí se od toho vše další. A Czech Republic to bude do chvíle, kdy to buď přestanou Češi aktivně blokovat i když si to schválili (kauza premiér se diví názvu Czechia i když pro to sám hlasoval - z loňského roku, či premiér aktivně zakázal používat Czechia pro české předsednictví EU, i když EU má ve svém style guidu používání Czechia přesně pro takové účely), anebo do chvíle, kdy to angličtina vybojuje za nás, navzdory nám, kteří jim do angličtiny kafráme, zatímco v jiných jazycích, které jakože neznáme, milostivě povolíme nějaký zeměpisný název nezřídka nepodobný Czechii. Tím jsem nechtěl střílet jen do současného premiéra, ti další politikové nejsou o moc lepší, i když už si taky navykli více používat Česko, například pro své volební slogany. --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 23:31 (CEST)\nNa anglické Wikipedii to došlo až tak daleko, že když do článku napíšete Czechia (klidně i geografického), tak vás napomenou, že očekávaný název je Czechia. Ale to už je na delší povídání. --Martin Tauchman (diskuse) 15. 6. 2021, 22:43 (CEST)\nOsobně jsem proti sjednocení, především pak v textech článků. Synonyma jsou od toho, aby se barvitě používala a zde se jedná o stylisticky bezpříznaková synonyma, která dovedou obohatit výsledný text. Navíc Wikipedie tu není proto, aby se stavěla na jednu nebo druhou stranu v kontroverzních tématech a jednu z nich upřednostňovala a ovlivňovala tak vnější realitu. Naopak, je tu proto, aby realitu plně reflektovala. Realita je taková, jak jsem ji popsal v druhé větě tohoto odstavce. --Palu (diskuse) 14. 6. 2021, 23:21 (CEST)\nTak to prosím o zdroj že se jedná o bezpříznaková synonyma. Naopak zde už nejednou koluje příručka/brožurka která přesně ukazuje, kdy by se měl užívat jaký název (zeměpisný versus politický) a zatímco s Českou republikou nelze operovat v historických článcích (leda v kostrbatých konstrukcích "území dnešní České republiky", což obsahuje Wikipedii odpíraný pojem "dnes"), Česko se do historických souvislostí klidně provrtá a na wikipedii hojně využívá: tudíž nejsou kdykoliv a ve všech případech nahraditelná synonyma, každé má svou oblast působnosti, nějaký překryv, ale i velké oblasti kde nemá jedno či druhé "synonymum" stylisticky i fakticky co pohledávat.\nTéž z vašeho není patrné, jestli se ta vnější realita má zrcadlit jen v prostém textu, nebo jestli ji implantovat i do názvů kapitol, článků, kategorií... Protože tato diskuze nemusí skončit pouhým kompletním schválením nebo kompletním odmítnutím, ale i částečným posunem nebo proklamací, a proto musíme ze zapojených wikipedistů vydolovat co přesně nechtějí a co by i skousli nebo dokonce přivítali. --Chrz (diskuse) 14. 6. 2021, 23:46 (CEST) Jo a ještě si můžeme uvědomit, že i kdyby byl navrhovatelův návrh schválen v plném rozsahu, byla by to v prostém textu zřejmě práce na mnoho let (i na plný úvazek nějakého wikipedisty) a mezitím by to možná i ty zdroje dohnaly s tou objektivní realitou :) Proč na mnoho let? Protože jedna věc je, pokud se odstraňuje nějaký chybný název - všechno jde pryč, nahradit vše, pomůžou roboti. Ale zde by se odstraňoval pouze název chybně/nešikovně využitý ve špatném kontextu, v jiném kontextu by mohl zůstat - a to je mnohem složitější na nějaké automatické hledání a muselo by se to spíš dělat ručně. Proto se to snad ani nebojte podpořit už dnes, české zdroje do toho mezitím dorostou :) 15. 6. 2021, 00:00 (CEST)\nPožadovaný zdroj k bezpříznakovosti synonym: IJP (archiv). Očekával bych, že bezpříznakovost je nesporná, vzhledem k tomu, že jde o zcela běžnou součást spisovného jazyka. --Palu (diskuse) 15. 6. 2021, 00:22 (CEST)\nNikdo nerozporuje, že by to nebyla "republika" součást spisovného jazyka. Celou dobu se tady bavíme, že spisovný ještě neznamená použitelný kdykoliv a v libovolném kontextu. Předvedené zdroje nejen že nepopírají to moje ale nijak nedokazují to vaše. Když se bavíme o České republice, nemůžete mi dát zdroj ke slovu republika a z toho, že tam není napsáno "slovo republika používejte jen pro vysoce politické texty" usuzovat, že totéž (ne)platí pro sousloví "Česká republika". Naopak, když si vyhledáte heslo Česko, najdete tam "geografický název České republiky". Nemusejí u každého hesla opakovat, co to značí, co jsou geografická jména si počtete zas v nějaké stylové příručce, která vás naučí nemíchat termíny z jiných odvětví. Takže braňte používání České republiky, ale takhle ne.\nNebo ještě příkladem: slovo bačkory je spisovné, stylově neutrální. Slovo zaklepat je spisovné, stylově neutrální. Je proto idiom "zaklepat bačkorami" stylově neutrální? Ne. Vždy vyhledávejte celou frázi, celý víceslovný termín, ne jeho jednotlivé součásti, obzvláště u vlastních jmen.\nČesko patří mezi zeměpisné názvy, Česká republika mezi politické názvy. Oboje jsou spisovné, ale to, do jaké množiny patří, předurčuje jejich předpokládané použití. Vymyšleno je to docela jednoznačně až striktně, a třeba EU se tomu docela podvolilo, že udržuje jednotný styl pro úpravu dokumentů. Naše milé zdroje nejsou vždy takto striktní a propustí politický název i tam, kde se úplně normálně (u jiných států) operuje s zeměpisným. Někdy se to dá omluvit pestrostí výraziva u delšího slohového cvičení/článku, ve kterém využijí všechny možnosti co jsou (ačkoliv u jiných států by opakovali pouze a jen jméno jedno, že). A proto se i tady dohaduje, jestli máme mít nějaký style guide a jak moc přísný, abychom zas nepodráželi nohy zdrojům, které se s tím zase tak moc netrápí (u Česka). Ale jako základ by se mělo vycházet přesně z toho, co bylo napsáno jako návrh. Česko je vaše první volba, pokud píšete o zeměpisu, sportu, ekonomice, vlastně i o politice, zatímco Českou republiku si tam tedy dejte až když je text delší a potřebujete ho mít živý, pestrý, reprezentovaný všemi použitelnými synonymy (i když opět, u jiných států byste zůstali u jména jediného a opakovali ho v celém článku). --Chrz (diskuse) 15. 6. 2021, 08:25 (CEST)\nNaprosto zbytečné sjednocování pro sjednocování. Nevidím důvod, proč dávat "Českou republiku" do klatby, když tento termín užívají v této souvislosti věrohodné zdroje. --Pavlor (diskuse) 17. 6. 2021, 09:17 (CEST)\nStav a východiskaEditovat\nZkusím tomu dát nějaký tvar k (snad) snazšímu vyjádření stanoviska\nNávrh: Používejte název Česko na těch místech, kde i u jiných států používáte název zeměpisný\nPoznámka: Tuto zásadu není pod nějakou pohrůžkou nucen dodržovat prvotní editor, ale má být umožněno dalším editorům to do takového stavu beztrestně až vítaně upravit a nehrozit mu NEKITem nebo ŽOOčkem.\nMísta, která snadno podléhají systematizaci (používání různých synonym a zkratek by rozbíjelo styl)\na) wikiprojekt - docíleno (tj. funguje to tak už teď, i když výjimka, co by se dala odstranit, se tu a tam najde)\nb) kategorie - docíleno\nc) články - docíleno\nd) šablony - docíleno\ne) kapitoly článku - s velkými rezervami zřejmě už funguje\nf) hodnota v infoboxu - velkými rezervami zřejmě už funguje\ng) hodnota v tabulce, přehledu, odrážkovém seznamu, výsledkovém pavouku - s hodně velkými rezervami zřejmě už funguje\nMísta s prostým textem\nh) výčet (tj. vyvarovat se spojení "Česká republika, Slovensko, Polsko") - navrženo, zřejmě nefunguje\ni) nemixování zeměpisných a politických názvů ve větě (vyvarovat se spojení "Česká republika pozvala Slovensko") - navrženo, nefunguje s odvoláváním se na běžnost ve zdrojích\nj) prostý text podle tématu\nI) odsouhlasit místa, která snadno podléhají systematizaci (ANO/NE)\nII) věta (ZVOLIT LEVEL):\n1) ve větě je dovoleno libovolně míchat politické a zeměpisné názvy\n2) ve větě jen výčet států nesmí mixovat politické a zeměpisné názvy (v drtivé většině ve prospěch zeměpisných)\n3) dokonce i celá věta nemixuje politické a zeměpisné (v drtivé většině ve prospěch zeměpisných)\nIII) článek (ZVOLIT LEVEL):\n1) článek vůbec nepoužívá politický název, když není vysloveně nutný\n2) článek používá zeměpisný název jako první volbu (článku, kapitoly), v dalším textu už volné\n3) článek používá zeměpisný název aspoň jednou, pokud to téma článku dovoluje (těžko najít příklad kdy nedovolí)\n4) článek nemá kvótu na zeměpisný název a lze se mu úplně vyhnout\nChrz (diskuse) 15. 6. 2021, 09:58 (CEST)\nWikipedie není byrokracie, nekomplikujme editorům život více, než je nutné, tedy II a III vůbec neřešit. S I nemám problém, pokud to má v komunitě podporu. A nepřijde mi v pořádku, když jeden editor přidá v diskuzi na jedno téma 25 příspěvků. Wikipedie není bitevní pole. Určitě by bylo lepší a vůči komunitě slušnější shrnout všechny své argumenty v jednom příspěvku, poté nechat vyjádřit se ostatní, a pak případně přidat reakci a protiargumenty na jejich argumenty opět v jednom příspěvku. Tyhle sáhodlouhé diskuze, kde jeden editor má potřebu mít reakci na všechno, co ostatní napíší, pak akorát ostatní členy komunity odrazují od zapojení do diskuze. --Grtek (diskuse) 15. 6. 2021, 10:30 (CEST)\nUž jsem psal jinde, že II a III by nebyl bič na editory, co s článkem začali, ale povolenka pro editory, kteří to pak chtějí hodit do pucu. Doplním to. --Chrz (diskuse) 15. 6. 2021, 10:38 (CEST)\nPřesně tak. A ani já nemám s východiskem I problém. --- Triquelito (pošli mi dopis • špehuj mě) 15. 6. 2021, 16:55 (CEST)\nJe to marné, Chrz už si tuhle diskusi uzurpoval a veškerý odpor zadupe do země nekonečným odpovídáním a omíláním svých postojů. Takže nezbývá než jenom připomenout postoj a vytrvale říkat ne, ne ne. Možná i ten Feri už to pochopil, třeba časem pochopí taky Chrz. --Bazi (diskuse) 15. 6. 2021, 10:45 (CEST)\nJe to moje téma, to je to jediné, co na wikipedii řeším. Někdo je odborník na vše, já jen na tohle (nadsázka). Zezačátku to byla oťukávačka kde se každý vyjadřoval k rozdílnému záboru a přitom problém je vrstevnatý, já ho teď oddělit na III kusy. Jestli je "ne a ne a ne, nikdy, nikde, nijak a tuplem ne pokud to navrhl Chrz" argument hodný Wikipedie, to nechám na vyhodnotiteli :P --Chrz (diskuse) 15. 6. 2021, 10:52 (CEST)\nJe to marné, protože existuje několik uživatelů, kteří musí v diskusi komentovat téměř každý cizí příspěvek (případně se vyjádřit skoro ke všemu). Kupodivu se jeden z nich v této diskusi vyjádřil pouze dvakrát.\nA k otázce samotné - seznamy, tabulky, infoboxy atp. - sjednotit, zbytek pouze doporučit a případně upravit při větší editaci článku. I já, jako zastánce Česka, občas v nějaké větě použiju republiku, protože mi tam lépe stylisticky pasuje. --JAnD (diskuse) 15. 6. 2021, 11:46 (CEST)\nOsobně jsem diskusi nezakládal pod úmyslem to nějak extrémně masově (či dokonce strojově) upravovat. Problém jsem spatřoval spíše tehdy, pokud se v článku píše například to, že se druh ještěrky vyskytuje v České republice, což mi přišlo méně vhodné, než uvést, že se vyskytuje v Česku (a to z důvodů, které ilustrují mnou zmíněné materiály). --Martin Tauchman (diskuse) 15. 6. 2021, 23:52 (CEST)\nZkondenzováno snad bez ztráty/překroucení myšlenky a srovnáno zhruba podle výše podpory a záběru. Názory na problematiku nehledě na argumentační sílu či odmítání stávající wikipraxe\nnic nesjednocovat a kdybych mohl, tak ještě článek Česko přesunu na Česká republika: Tchoř, Pavouk\nnesjednocovat nic, protože jsou to naprostá synonyma: Bazi, Palu\nvýčty sjednotit na zeměpisném: David V.\ntext neřešit, systematická místa sjednotit, pokud je podpora: Grtek, Triquelito\nČesko v geografii a obecných výčtech, Česká republika v oficiálních názvech, politice, diplomacii: Whitesachem\nV geografických článcích geografický název Česko, sjednocení v seznamech typu Slovensko, Německo, Česká republika (či ČR): Vasek Pav\nseznamy, tabulky, infoboxy atp. - sjednotit, zbytek pouze doporučit a případně upravit při větší editaci článku: JanD\nsjednocení na názvu Česko, kde se to stylově hodí a kde naopak „Česká republika“ stylisticky vyčnívá. Sjednocení v různých infoboxech a flagiconech, asi i těch výskytech rostlin/hub/živočichů a asi i jinde.: Dracenea\nzeměpisné kde se u jiných států používají zeměpisná: Martin Tauchman, chrz\nTakže kdybych to zkusil vyhodnotit jen jako hlasování a průměr (!!!), tak:\nna systematických místech dodržovat jednotný zeměpisný systém\nv textu kde to vyčnívá, možno zahladit\nv textu, kde by se u jiného státu normálně použil zeměpisný název, tak možno výhledově upravit, ale až s nějakými jinými/většími změnami v článku. Politické jméno nebo zkratka můžou v článku být při delším textu pro osvěžení textu o synonyma (ačkoliv s jinými státy by se samozřejmě takové osvěžení nedělalo a opakovalo by se jen a pouze zeměpisné krátké)\nAle to je moje ("zaujaté") vyhodnocení, o opravdové zhodnocení bych poprosil nějakou správcovskou kapacitu/autoritu. Třeba i sezná, že žádná shoda není a nic se nedohodlo, argumenty proti byly pádnější a podobně ... Díky Chrz (diskuse) 26. 6. 2021, 17:38 (CEST)\nPředevším nic nezjednodušovat, ani názory a argumenty oponentů, když jim nerozumíte nebo odmítáte rozumět. Až příliš snadno se pak sklouzává k manipulacím. Má-li to někdo nezaujatý skutečně vyhodnotit, není třeba, abyste mu/jí podsouval svoje "vyhodnocení". --Bazi (diskuse) 26. 6. 2021, 20:01 (CEST)\nBuď jak buď, hlavně se mělo ukázat, že wikipedistů se vyjádřilo docela slušně dost a byla by obrovská škoda kdyby téma vyhnilo nevyhodnocené jen proto, že je dlouhé a zanořené (i to se stává).\nPak jsem si taky dovolil shnout, že na počet wikipedistů nějakou podporu tento návrh má, takže opět má cenu se v tom prohrábnout a zkoumat, kdo přinesl jaké argumenty, třeba nakonec jeden odpůrce převálcoval všechny ostatní nějakou brilantní argumentací, i to je možné, co by ne. A protože jsem podporovatel, tak jsem takový závěr najít zkusil. Odpůrce ani žádný závěr nebo kompromis hledat nemusí a může jen čekat kdy dlouhé upovídané nepopulární téma slítne do archívu. --Chrz (diskuse) 26. 6. 2021, 21:09 (CEST)\nVleče se to, ale uzavírací správce už potenciálně zajištěn. Chrz (diskuse) 7. 10. 2021, 21:32 (CEST)\nVyhodnocení diskuse: Na české Wikipedii lze používat tvary „Česká republika“ i „Česko“, přičemž lze velmi opatrně sjednocovat, při zachování principů ve smyslu následujících bodů:\nužití tvaru Česká republika je patrně vhodnější v částech textu (článcích), jejichž tématem je ČR coby státní útvar, tedy při popisování politických, státoprávních, diplomatických reálií apod.\nužití tvaru Česko je patrně vhodnější v částech textu (článcích) o „běžných“ tématech, například těch geografických, přírodopisných apod., možná také v tabulkách a prostých výčtech názvů zemí (ačkoli i zde se může jednat o „oficiální“ kontext podle bodu 1).\nz hlediska „vhodnějšího tvaru“ nicméně nelze zdejší texty striktně dělit do dvou množin. V externích zdrojích se oba tvary užívají velice volně, takže závěry z bodů 1 a 2 lze vnímat pouze jako možný (snad reálný) dlouhodobý trend, který však nelze vynucovat ve stávajících textech na české Wikipedii. Jakékoli úpravy již existujících výskytů lze tedy vnímat jako nevhodné. Oba tvary jsou pravopisně správné a běžně užívané v nejrůznějších kontextech.\njakékoli případné sjednocování je tak nutno omezit na „technické“ součásti Wikipedie, jakými jsou například nadpisy sekcí, infoboxy apod. – a i v těchto případech platí, že je na místě opatrnost. Třeba u dat narození a úmrtí patrně neexistuje rozumný důvod k různorodosti („jeden umřel v Česku, jeho kolega v České republice, třetí v ČR“), stejně tak pro nadpisy („proč má mít jedno zvířátko kapitolu "Výskyt v ČR", druhá "Výskyt v Česku", třetí "Výskyt v České republice"“). Naopak, snaha sjednotit některé další součásti Wikipedie může vést ke kontroverzím, takže je namístě velmi taktní přístup, ideálně spojený se získáním alespoň elementárního konsenzu.\n--Mario7 (diskuse) 21. 10. 2021, 12:04 (CEST)\n@Mario7 Děkuju moc za vyhodnocení.\nV bodě 4 našlapuje zhodnocení po špičkách trochu víc, než bych si představoval, ale spíš to beru tak, že si nechává volné místo - aby to nebylo moc rezolutní, když se v budoucnu přijde na něco, na co se teď zapomnělo, ale infoboxy, tabulky a nadpisy téměř ve vší obecnosti sjednotit, stejně většinou lítají halabala mezi "synonymy".\nStejně tak v bodě 1 se trochu zapomíná na to, že ty "státnické, politické a diplomatické" reálie se zhusta zatím vynucují jen a právě u České republiky, zatímco u sousedů se na analogických místech a u analogických článků bez mrknutí oka hýří Slovenskem a na "státnickou" republiku si nikdo ani nevzpomene. Zčásti bych to bral jako českocentričnost, zčásti je to ale jen a pouze čirá nesystematičnost.\nAd "prostých výčtech názvů zemí (ačkoli i zde se může jednat o „oficiální“ kontext podle bodu 1)" - pak jsou prosté výčty typu „prezidenti Polska, České republiky a SRN“, které by IMHO jako výjimka neměly projít. Pokud chcete na prostý výčet aplikovat bod 1) tak na VŠECHNY země daného výčtu (a ne jen na tu Českou státnickou republiku), nebo na ŽÁDNOU. Kombinování politických, zeměpisných a zkratkových názvů hned za sebou je jak pěst na oko hraničící s mixováním stylů. Ale v rámci prioritizace bych to asi zatím nechal být, ale pokud si někdo upraví jednotky nejviditelnějších "bomb", neměl by být popotahován. Nebo takhle: co by se mělo stát, aby se to v nějaké sérii článků nebo až plošně povolilo ve výčtech sjednotit? Časem zas nějaké další kolečko diskuzí? Dokazovat, že v dané oblasti se stylistických výchylek zdroje nedopouštějí?\nNěkteré diskuze končily zvoláním, že Česká republika tam musí být, aby se odlišilo Česko v rámci Rakouska-Uherska/Československa a samostatné Česko od roku 1993. Tím pak vznikají dvojice Československo->Česká republika, což zas motá body 1 a 2 dohromady. To by mohlo toto uzavření efektivně rozprášit, i když se to explicitně nezmiňuje.\nCo bych ale rád jako praktický výstup - zorganizoval nějakou tu v podstatě odsouhlasenou sjednocovačku technické části Wikipedie. Pro začátek to nejviditelnější: V návrzích na přesun je už nějaký pátek pár článků (jeden zatím proklouzl) a jeden wikiprojekt. Podle mě všechno jasné, ale jestli je to profiltrovat přes taktní přístup a elementární konsenzus? Kategorie a články si už hlavní sjednocovačkou prošly nejpozději před pěti lety a zde vyrčený závěr to v podstatě jen hodil na papír. Takže teď jen dořešit těch pár, co proklouzly a pořád se u každého jednoho zas kverulovalo s "kontroverzností".\nPak bych zkusil vytipovat infoboxy a nadpisy - budeme to centralizovat přímo v diskuzi článku Česko či jinde? A jestli s vámi můžu počítat jako se správcovským zajištěním (potvrzením, že vytipované oblasti spadají opravdu do technických věcí jasných jako facka apod.)? --Chrz (diskuse) 21. 10. 2021, 12:47 (CEST)\nS nezbytnou správcovskou podporou můžete počítat, nesnadných úkolů se nebojím, ale současně předesílám, že se hodlám omezit na (doufám, že hypotetické) případy, pokud by vám někdo účelově házel klacky pod nohy bez jakéhokoli validního argumentu apod. Z pozice správce mi však nepřísluší upřednostňovat jeden argument před druhým, pokud dojde k diskusi dvou wikipedistů, tomu jistě rozumíte. O mé nezaujatosti by neměly vzniknout pochybnosti, takže si naopak (bohužel) umím představit různé situace, v nichž bych zasahovat neměl – i když bych byl skálopevně přesvědčen, že váš pohled je správný a můj zásah by tudíž byl oprávněný. Bylo by kromě jiného na škodu věci, kdyby vznikl dojem, že se jedná o domluvený pakt. Sám víte, co jsou pak někteří lidé schopni vyplodit :). Ale opakuji, ve vhodných případech rád pomůžu, nebo aspoň přidám svůj názor z pozice řadového wikipedisty.\nAno, z diskuse bohužel nevypadla širší shoda ve smyslu tohle a tohle ano, tohle ne, takže jakákoli bližší konkretizace by šla nad rámec vyhodnocované diskuse a mohla by být (oprávněně) interpretována jako vkládání vlastních názorů vyhodnocujícího správce do textu vyhodnocení.\nSlovensko si na svůj oficiální název „Slovenská republika“ nijak zvlášť nepotrpí. Ano, někdy se používá, ale mnohem méně často než „Česká republika“ v ČR. Slováci už 30 let řeší úplně jiné problémy a myslím, že tohle je tak nějak pod jejich rozlišovací schopnost :). V celé řadě oficiálních dokumentů, dokonce v kontextu mezinárodních organizací apod., tam všude se mluví jednoduše o Slovensku. Takže má svou logiku, že tuto slovenskou „lhostejnost k republice“ přebírá také česká Wikipedie.\nAno, ze znění bodu 2 mého uzavření skutečně plyne, že prosté výčty zemí (tabulkové či řádkové) spíše nejde sjednocovat, pokud se jedná o oficiální kontext. Já vím, že „prezidenti Polska, České republiky a SRN“ nevypadá kdovíjak gustiózně :), ale podobná „stylistická pestrost“ je bohužel naprosto běžná. Z (deseti)tisíců možných příkladů třeba „prezidenti Slovenska, České republiky, Polska a Maďarska“ v Lidovkách, „společné hranice České republiky a SRN“ z dílny zamini, „porovnání České republiky a Polska“, které provedl český think-tank... jsou toho spousty a spousty, kolego, s tím nic nenaděláte. A diskuse neprokázala, že by se komunita klonila k vytvoření wikipedické „bubliny“, jakéhosi výseku reality, v němž by se bez ohledu na „vnější svět“ měla prosazovat jednotnost, co se týče jednotného uvádění názvu zemí v politickém kontextu (jenom plné názvy nebo jenom zkratky). Tak to prostě je.\nNávrh na přesun nepochybně je taktní přístup :). Nemám problém v budoucnu z času na čas mrknout na příslušnou kategorii a něco málo vyhodnotit či provést příslušné přesuny. --Mario7 (diskuse) 21. 10. 2021, 14:34 (CEST)\nNázvy článků: Já mám na sobě ŽoK, mně je to povoleno, jen když si vyjednám podporu. A obávám se, že je míněno pro každý článek zvlášť, že se nemůžu ohánět těmito obecnými závěry diskuze, do které jste vpravil ještě hodně důrazu na opatrnost a citlivost zhodnocování a možnost pro nějaké vlastní výklady. V ideálním světě bych teď přesuny provedl na základě toho, že je přesun schválen na závěrem obecné diskuze, a ten dal jasné vodítko pro technikálie typu název článku... článek/wikiprojekt si navíc už nadstandardně dlouho pohověl v návrzích, neoponován, případně oponován v rozporu se závěry většího množství diskutujících, kteří by tedy podpořili i konkrétní jeden navržený přesun (nepřišli zopakovat stanovisko do konkrétního článku, ale jako by tam byli :).\nVýčty: Pro stylistickou pestrost samozřejmě zdroj najdete, stejně jako tam najdete překlepy a hrubky. Jasně, na to máme rázné pravidlo, které umožní do pravopisu sáhnout, ale špatné stylistické návyky si za příklad bereme :) Kolega @Martin Tauchman, který celou diskuzi začal, bude tedy nejspíš závěry zklamán, i když najdete příručku, která takové konání nedoporučuje, Wikipedie se bude ohánět tím, že styl už je oproti pravopisu podružnost a vždyť hle, tu jsem našel renomovaný zdroj, který taky zhřešil proti stylu. Máme vzít za vděk že se podařilo vyjednat (nebo uzavíratel tedy zhodnotil že se dohodlo jen) trochu něco jiného tj. jak jste to nazval "technické součásti Wikipedie". A s výčty přijít zažebrat zas někdy časem nebo se omezit na nějaký obor a zkusit to brát po oborech, neházet všechny zdroje do jednoho pytle, ale posuzovat je samostatně. Ačkoliv -- co vlastně míníte tím "oficiálním kontextem"? Citování zdrojů? V tom případě by to sjednocování povolilo celkem v klidu, ze zdrojů tyhle věci většinou přebásňujeme a nekopírujeme otrocky jako nějakou přímou řeč. Ale to tu případně zhodnotí prvotní navrhovatel. --Chrz (diskuse) 21. 10. 2021, 17:15 (CEST)\nTěšíme se, že se uvidíme! SGrabarczuk (WMF) (talk) 5. 10. 2021, 02:42 (CEST)\nNové uživatelské menu\nKrom toho, že je tedy velmi zvláštní pro diskuse o Wikipedii používat GDocs (nic proti, sám je používám rád, ale zrovna tady je to celkem zvláštní), tak zrovna návrh ohledně uživatelského menu nejenže nic nezlepšuje, ale dost zhoršuje přístupnost (vše je najednou o +1 klik dál). — Draceane diskusepříspěvky 5. 10. 2021, 13:41 (CEST)\nSouhlasím, ten klik navíc mně také nevyhovuje (např. Sledované stránky). Stejně jako schování všech jazyků - dříve byly nejpoužívanější jazyky dostupné hned na první klik.\nJe to pro desktop - netřeba nic zbytečně skrývat, místa na liště je dost... --VasekPav (diskuse) 5. 10. 2021, 17:34 (CEST)\nHello! I'd like to remind that the meeting will happen today. You are welcome to join! SGrabarczuk (WMF) (diskuse) 12. 10. 2021, 17:24 (CEST)\nVysoké školy jako sportovní organizaceEditovat\nZdravím, kolega Zelenymuzik kategorizuje sportovně zaměřené fakulty a vysoké školy mezi sportovní organizace (, , ), bohužel bez podpory zdrojů. Mám zato, že samotné fakulty ani vysoké školy nejsou sportovními organizacemi, resp. tento typ organizací existuje při nich. Zastřešující Česká asociace univerzitního sportu sdružuje za členy nanejvýš sportovní katedry a ústavy, dle přednášky. Měly by tedy být fakulty a VŠ řazeny mezi sportovní organizace? --Kacir 6. 10. 2021, 18:00 (CEST)\nPřímo katedry, fakulty a ústavy rozhodně ne. Ale existují vysokoškolské sportovní kluby. --VasekPav (diskuse) 6. 10. 2021, 18:06 (CEST)\nNejedná se sportovní spolky, asociace ani federace, které vyvíjí sportovní činnost, ale o školy jako organizace, které se sportem zabývají, když jej vyučují, či pořádají sportovní akce nebo se na jejich přípravě podílí. Ostatně i samotné fakulty je třeba dotřídit do vzdělávacích organizací či institucí, byť u nás nemají samostatnou právní subjektivitu, přitom ale více než naplňují znaky formálních organizací. Je třeba hledat definice průniku slov organizace a sport, jedná se o kategorie nadřazené a obecné, které mají téma zastřešovat. Zelenymuzik (diskuse) 6. 10. 2021, 18:33 (CEST)\nAnalogicky bych Zahradnickou fakultu Mendelovy univerzity nekategorizoval mezi zahradnické organizace; obdobně problematické je řazení absolventů teologických fakult mezi křesťany (proč?), či absolventů filozofických fakult mezi filosofy; podobných „lehkovážných“ kategorizací bude už jistě daleko víc. --Kacir 6. 10. 2021, 23:51 (CEST)\nZavádějící, budiž: To nejsou lehkovážná nýbrž velmi a zřetelně související témata. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 01:27 (CEST)\nŘazení absolventů teologických fakult automaticky mezi křesťany je s odpuštěním pěkný nesmysl. Na řadě fakult byly či jsou obory zaměřené na sociální práci, kde studuje řada lidí, kteří křesťany nejsou. V menší míře je to i u religionistiky a některých teologických disciplín, které někteří studují kvůli profesní profilaci, aniž by sami v církvích byli. --Krabiczka (diskuse) 7. 10. 2021, 11:01 (CEST)\nS filozofy je to to samé samozřejmě... Je klasický filolog, bohemista, lingvista, historik, ugrofinista, orientalista, egyptolog atd. automaticky filozofem, protože absolvoval filozofickou fakultu? Samozřejmě, že ne. --Krabiczka (diskuse) 7. 10. 2021, 11:02 (CEST)\nMůžete samozřejmě navrhnout jiný způsob jak odkázat na uvedené souvislosti. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 11:10 (CEST)\nProstě přetváříš Wikipedii v Necyklopedii; i to je v moci jediného aktivní editora, pokud je přístup komunity k tisícům kategorizačních editací laxní. Absolventy teologických fakult samozřejmě mohou být zrovna tak jako křesťané i židé, muslimové, ateisté nebo třeba rastafariáni a 99 % absolventů filozofických fakult nejsou filosofy; neboli tímto stylem bychom museli přidat dalších cca 300 kategorií absolventů FF od tlumočníků, přes archeology až k hudebním vědcům a učitelům. --Kacir 7. 10. 2021, 12:34 (CEST)\nNebo jsou tu názvy kategorií špatně a nejednoznačně, je tu např. i možnost přejmenovat (a popisy definovat) organizace např. na instituce a kategorie sportovních organizací např. na sportovní spolkové organizace... --Zelenymuzik (diskuse) 8. 10. 2021, 11:33 (CEST)\nNeřekl bych, že je komunita laxní – kolegova diskusní strana je plná nesouhlasných připomínek k jeho stylu kategorizace. Ale prostě házet hrách na zeď většinu lidí časem omrzí.--Hnetubud (diskuse) 10. 10. 2021, 17:10 (CEST)\nSpíš ne, řazení vlastních fakult do sportovních organizací je poněkud kreativní řešení. Definice sportovních organizací je vcelku konstantně vymezena na organizace založené za účelem provozování profesionálního či volnočasového sportu. Fakulty jsou organizace zřízené za účelem vzdělávání v oblastech tělovýchovy a sportu. Děkani takových fakult analogicky nejsou řediteli sportovních institucí, stejně jako vedoucí jednotlivých kateder. Zdůvodnění, které výše uvedl kolega, nevnímám jako dost přesvědčivé na to, aby se přistoupilo k rozmělnění ustáleného významu "sportovních organizací", jak je používán. Krabiczka (diskuse) 6. 10. 2021, 23:27 (CEST)\nDefinice stanovená kým a za jakým účelem? Definice organizace i definice sportu jsou naprosto obecné a zřetelné. Vždy záleží na článku - pokud článek popisuje např. sportovní muzeum či reprezentaci některé země jako organizaci, a ne jako budovu či něco jiného, pak se i zde vždy jedná o sportovní organizace. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 01:29 (CEST)\nJeště doplním že sportovní fakulty coby vzdělávací instituce mají příslušné akreditace ke vzdělávání v oblasti sportu či příslušných sportů... to není rozhodně o kreativitě. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 01:36 (CEST)\nK předešlým argumentům Zelenehomuzika ad) "organizace, které se sportem zabývají": – takových jsou v Česku tisíce; ad) "organizace, které se sportem zabývají, když jej vyučují, či pořádají sportovní akce nebo se na jejich přípravě podílí": – vyučuje se tělocvik a ten se sportem zabývá. Za sportovní akci či podíl na přípravě lze považovat i podnikový turnaj v nohejbalu. Takže budeme kategorizovat všechny organizace, které pořádají nějaké sportovní turnaje? Proč jen školy, když můžeme všechny organizace? Co takový Dopravní podnik Praha, který se podílí na organizování šachových turnajů? --Lubor Ferenc (diskuse) 7. 10. 2021, 03:08 (CEST)\nPřeháníte to, u sportovních škol všichni víme o co se jedná. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 08:29 (CEST)\nMáte nějakou definici danou právně-organizačním systémem. Dále máte nějaké definice z hlediska převažujícího společenského užívání. --Krabiczka (diskuse) 7. 10. 2021, 10:45 (CEST)\nJistě. Je obecně dáno co je organizace i čemu se věnuje sportovní škola. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 11:09 (CEST)\nDruhou spornou kolegovou kategorizací, na kterou jsme narazil, je řazení vojenských výcvikových prostorů mezi školy, protože výcvik = vzdělávání, viz zde a diskuse.\nTady se totiž ukazuje nevýhoda stromové kategorizace, některé kategorie spolu souvisí, ale nejde jednoduše zařadit jedna pod druhou, protože se témata prolínají. Pak vznikají různé zastřešující pseudokategorie a vlastní strom má mnoho pater a vznikají cykly... --JAnD (diskuse) 7. 10. 2021, 10:14 (CEST)\nAno, lidé mohou mít jiné názory. Zatím zde ovšem nezazněl argument k tvrzením: že škola není organizace a že předmětem sportovních škol není sport. --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 10:33 (CEST)\nŘadit výcvikové prostory mezi školy je naprostý nesmysl, když snad nikdy v dějinách do systému školního vzdělávání nepatřily. Souhlasím, že realizace podobných úvah vede k nesmyslným kategorizacím.\nArgumenty proti řazení fakult mezi sportovní organizace samozřejmě uvedeny byly zde i jinde, jen jste se rozhodl s nimi nepracovat. Škola samozřejmě je organizací, ale vzdělávací. Zkusím to jinak - téměř každá škola má svoji jídelnu či menzu; podle vaší logiky bychom je měli řadit mezi gastronomické organizace, protože za úplatu poskytují stravovací služby. --Krabiczka (diskuse) 7. 10. 2021, 10:53 (CEST)\nTo je přehnaná logika a opětovná zavádějící argumentace. Článek by musel být o jídelně, podobně jako výše kde je DPP dopravní firmou... --Zelenymuzik (diskuse) 7. 10. 2021, 11:08 (CEST)\nVidíte, souhlasím s vámi. A úplně stejně přehnaná nám ostatním přijde vaše argumentace ve věci škol jako sportovních organizací. --Krabiczka (diskuse) 7. 10. 2021, 12:00 (CEST)\nA sportovní muzeum patří mezi muzea. Ale zde nikdo netvrdí, že škola není organizace, ale rozhodně není sportovní organizací.\nA řadit výcvikový prostor mezi školy, s tím rovněž nesouhlasím, to byste mohl mezi školy řadit i kynologická a jiná cvičiště... --VasekPav (diskuse) 7. 10. 2021, 18:46 (CEST)\nAno škola je špatně, vzdělávací instituce či organizace nikoliv. --Zelenymuzik (diskuse) 8. 10. 2021, 11:34 (CEST)\n@Zelenymuzik: Když už tedy zde ve shrnutí editace uvádíte „jednoznačně, i zde argumenty pod lípou a v diskusích“, prosím o vysvětlení onoho „jednoznačně“ a o ty „argumenty pod lípou“ a „argumenty v diskusích“. Rád bych viděl někde jiné argumenty, než ty vaše. Předem děkuji za příslušné odkazy. --Lubor Ferenc (diskuse) 7. 10. 2021, 21:19 (CEST)\nOpakuji, co je organizace i čemu se věnuje sportovní škola je obecně dáno. Tedy mezi sportovními organizacemi mohou být např. sportovní kluby, spolky, asociace, federace, reprezentace, ministerstva, školy a fakulty, muzea, soudy, či jiné organizace, předmětem jejichž činnosti je sport. Pokud by se tu mělo jednat o organizace, instituce, spolky a sdružení, kde se realizuje předmětná činnost, nebo se sportovní činností bezprostředně souvisí, navazuje na ní, či jí vytváří podmínky, pak je to ale jen charakteristika současného českého SPOLKOVÉHO sportovního prostředí, navíc uvedená definice zahrnuje i sportovní školy, neboť se minimálně jedná o instituce které se sportovní činností bezprostředně souvisí, viz kolegou argumentovaná přednáška FTVS 2016. --Zelenymuzik (diskuse) 8. 10. 2021, 11:06 (CEST)\nTaké podle en. a de. wiki jsou pod sportovními organizacemi také sportovní školy (.de ještě pod sportovními vzdělávacími institucemi). --Zelenymuzik (diskuse) 8. 10. 2021, 11:19 (CEST)\nV kontextu, který prezentujete, je ve sdílené prezentaci jen jedna jediná zmínka a když je téma později podrobněji na mnoha slidech rozvedeno, autor ho pojednává výhradně prostřednictvím České asociace univerzitního sportu. Zdroj tedy vaši tezi podporuje jen velmi problematicky, fakticky odkazuje na roli ČAUS. Omlouvám se, ale minimálně pro mne to zatím není nijak přesvědčivé. --Krabiczka (diskuse) 8. 10. 2021, 21:53 (CEST)\nVyjma vkladatele přidávání kategorií sportovních organizací přímo do článků škol nikdo nepodpořil a v tomto bodě existuje konsenzus. --Kacir 16. 10. 2021, 07:04 (CEST)\nPozvánka k účasti na Wikiprojektu: Československo 1948–1989Editovat\nV listopadu bude zahájen další ročník soutěže Československo 1948–1989. Dostali jsme možnost uspořádat editaton v knihovně Václava Havla a touto události bychom chtěli odkázat na 10. výročí úmrtí tohoto prezidenta. Akce se uskuteční 19. listopadu odpoledne. Účastníkům jsme zajistili možnost využívat archivy, které instituce spravuje. Ráda bych se proto zeptala, zda má někdo zájem se do projektu zapojit? Potřebujeme obsadit roli lektora editatonu, ale jsme otevřeni i dalším formám zapojení, jako je komunikace nebo hledání nových odborných partnerů. V případě zájmu mě prosím kontaktujte. Natalia Szelachowska (WMCZ) (diskuse) 8. 10. 2021, 14:36 (CEST)\n(Ne)psaná pravidla k nahrávání fotografiíEditovat\nExistují nějaká pravidla, podle kterých se řídí přidávání fotek k článkům? Nahrál jsem do commons fotografie vozidel MHD Wikipedista:Penguin9/Moje fotogalerie a dovolil jsem si nahradit fotografie v článcích, např zde: Tramvajová doprava v Ostravě, protože dosavadní snímky byly foceny proti slunci, byly nakřivo atd. zatím jsem dělal změny čistě podle svého uvážení, nerad bych však šel proti zavedeným pravidlům.\nTaké by mě zajímalo, co hlavně mám vyplňovat u fotografií během uploadů, nemám totiž čas vypknovat všechna pole zvlášť u desítek fotografií. --Penguin9 (diskuse) 9. 10. 2021, 16:12 (CEST)\n@Penguin9: K první části: psaná pravidla nejsou, nepsaných si nejsem vědom. Nápověda k obrázkům je na stránce Nápověda:Obrázky, nějaké další pojednání (ale zastaralé) je taky na Wikipedie:Obrázky v článku. Obecně je dobré vkládat do článků fotky, které mají encyklopedickou hodnotu (snímky typu File:Stadler Tango NF2 1712.jpg se nehodí do článku o Tangu, ostravských tramvajích, ulici nebo části města, možná je využitelný v článcích typu Východ slunce, apod.). Samozřejmě by přednost měly mít kvalitnější snímky před těmi méně kvalitními, ale to je potřeba posuzovat případ od případu a brát to ze všech úhlů pohledu; třeba ten méně kvalitní snímek zachycuje něco navíc, co ten kvalitnější ne, dobovou atmosféru, apod. Pokud by někdo s tvou editací (výměnou fotek) nesouhlasil, tak by určitě dal vědět, pak se dá prodiskutovat ten konkrétní případ. Každopádně ale díky za nahrávání skvělých fotek. --Harold (diskuse) 10. 10. 2021, 22:07 (CEST)\nChyby Ivogusy v Českém rozhlaseEditovat\nV dnešním (17. října 2021) pořadu Nedělní dobré ráno na stanici Český rozhlas Dvojka po 6. hodině moderátor Petr Horký uváděl příspěvek Ivogusy jako příklad nejen chybovosti, ale i kuriózní hlouposti některých informací na Wikipedii (k dohledání zde, čas 6.10). V článku o 17. říjnu se dočetl, že tento den je na Haiti slaven jako Den odsolení. (V tento den zemřel vůdce Haitské revoluce Jean-Jacques Dessalines.) Některé z velkého množství příspěvků Ivogusy možná lze ověřit, jiné ne a spousta jich je vhodných k přepracování. Celkem si ale myslím, že strojové odstranění všech jeho příspěvků by českou Wikipedii zkvalitnilo. Možná by to bylo porušení pravidel Wikipedie, ale nic efektivnějšího mě zrovna nenapadá. Jde o více než 2500 příspěvků a při určitém úhlu pohledu by bylo možno je považovat za systematický vandalismus. Některé smazala již Lalina, ale stále jich zde velké množství dlouhodobě zůstává. --Radek Linner (diskuse) 17. 10. 2021, 07:08 (CEST)\nPrincipiálně bych snad i souhlasil, ale můžete prosím vložit do svého příspěvku odkaz na příspěvky Ivogusy zde na Wikipedii, stejně jako odkaz na článek o 17. říjnu? Pokoušel jsem se je dohledat, ale marně... --VasekPav (diskuse) 17. 10. 2021, 11:04 (CEST)\nVkládám odkazy: Ivogusa (diskuse • příspěvky • počítadlo • články • shrnutí • zablokování • všechny projekty), 17. říjen --Jvs 17. 10. 2021, 11:24 (CEST)\nPřikládám link dotyčné editace. —Mykhal (diskuse) 17. 10. 2021, 11:31 (CEST)\nNenapadá mne způsob, jak jednoduše strojově odstranit všechny příspěvky uživatele. Maximálně by šlo revertovat všechny jeho dosud aktuální editace , zbytek stejně bude o ručním vyhledání a revertu/kontrole+opravě. --JAnD (diskuse) 17. 10. 2021, 12:02 (CEST)\nNa to jsem už také došel - ze zmíněné editace 17. října byl pravdivý údaj jen o světovém dni úrazů... Takové polovandalské editace jsou nejhorší. V této souvislosti mi napadají nedávné editace partnerských měst, ale ty jsou více vandalské. --VasekPav (diskuse) 17. 10. 2021, 12:06 (CEST)\n@Vasek Pav, Radek Linner, Lalina:Odkaz na příspěvky Ivogusa jsou vlevo na jeho diskusní stránce zde. Díval jsem se namátkou na starší redakce (od příspěvku 500 níž). Ty vypadají po věcné stránce správně, např. redakce Zákony o svrchovanosti z 3. 11. 2020 odpovídá, stejně tak třeba doplnění článku 3. listopad o pochodu Josefa Suka a další. Redakce článku 5. listopad z 5. 11. 2020 "Ve Filadelfii je John Hanson zvolen 1. prezidentem, kterého zvolil Americký kongres" je již špatně, John Hanson byl zvolen presidentem (tedy po našem předsedou) Konfederačního kongresu. O premiéře filmu Panenství 4. 11. 1937 (redakce článku 1937 ve filmu z 4. 11. 2020) mám pochyby. První inzerát, který hovoří o premiéře v v Lidových novinách z 5. 11. 1937 (s. 12, vydání 555**), ve Wikipedii uvedeno bez zdroje.\nShrnutí: Jistou část příspěvků kolegy @Ivogusa: lze považovat za správnou, významná část je ale chybná. Hlavní problém je, že ke svým redakcím neuvádí zdroje, nejsou snadno ověřitelné. Uznávám, že nelze takto probírat stovky redakcí jednu po druhé, hledat zdroje a ověřovat tak pravdivost. Zrušení redakcí se by se podle mne mělo především týkat událostí vztažených k rokům a dnům v roce, kde je jejich encyklopedický význam obvykle malý (premiéry koncertů a podobné události). Zrušením všech by nejspíš velká škoda nevznikla, i když by zanikly některé neozdrojované pravdivé informace.\nSvůj názor by měla dodat především kolegyně @Lalina:, která napravováním omylů kolegy Ivogusa věnovala značnou pozornost.\nZdraví--Svenkaj (diskuse) 17. 10. 2021, 12:16 (CEST)\nCo se týče Panenství, premiéra 4. listopadu 1937 je uvedena ve Filmovém přehledu, což je věrohodný zdroj. Co se týče zmíněného editora, jakožto iniciátor ŽOO si myslím, že roční ban byl správným řešením. S postupem času ve mě převládl názor, že nešlo o chyby, ale trvalý plíživý vandalismus a že by zřejmě mělo dojít k indef bloku účtu a odstranění všech jeho nezkontrolovaných editací. --Harold (diskuse) 17. 10. 2021, 12:23 (CEST)\nPřísnější trest než roční ban (který vyprší kdy?) by asi musel schválit AV. Čili by někdo musel podat ŽOO. Nevím teď ale, zda je to opravdu nutné, zda by AV nemohl sám od sebe něco podniknout. To, co jsem se o vandalismu Ivogusy tady dočetl, je závažné. Např. ten den odsolení na Haiti. Mimochodem, tam je úplný zmatek, někdo by se toho článku měl ujat, pokud je toho tam málo (např. o vyšetřování ohledně zavraždění bývalého prezidenta atd.). A co ten ČR s jeho pořadem o Wikipedii, může tam někdo nějak situaci vysvětlit? --Zbrnajsem (diskuse) 17. 10. 2021, 12:39 (CEST)\n@Zbrnajsem Dobrý den pane kolego, AV nemůže sám od sebe iniciovat jednání. Dle pravidel arbitráže projednává jen to, o co byl požádán. Tudíž by někdo musel podat ŽOO. S pozdravem --F.ponizil (diskuse) 18. 10. 2021, 16:54 (CEST)\nPřípad kolegy přispěvatele Ivogusy znám. Souhlasím s tím, co je uvedeno níže. Šlo o plíživý vandalismus. Skoro mi to přišlo, že nás testoval, co že ještě pustíme. Kolega se po počátečních přínosných editacích propracoval mezi prověřené uživatele a obdržel status automatického strážce. A pak to začalo. Pro své záškodnictví si vybral slabé místo.\nČlánky kalendária mají specifické vlastnosti a sleduje je jen málo editorů. Navíc každý editor nerozumí úplně všemu a zde se sejdou informace z různých oborů, výročí osobností z různých oborů i události o nichž každý neví. Něco k tématu také viz úvaha Wikipedie:Kalendárium. Osobně bych byl pro dokonalé ozdrojování a následné uzamčení takových článků. Návrhy k rozšíření by se dávaly jen do diskuse. --Rosičák (diskuse) 17. 10. 2021, 15:34 (CEST)\nZásadní problém je ten (když už mi došla notifikace, ale nevím jak), že tu mnohdy přehlížíme obrovské množství editorů, které je potřeba v tom elánu korigovat/kontrolovat (a patřil jsem mezi ně také). Práce je moc, aktivních patrolářů málo, případně se nesoustředí na problematičtější věci, nebo nejsou schopni odhalit faktické chyby. Za sebe mohu říci, že procházet tisíce editů nebudu, ostatní asi také ne. Celá diskuse opět skončí bez hmatatelného výsledku, stejně jako diskuse o potírání propagace, odžlucování a mnoho jiných. Haroldovo řešení je technicky nemožné. Osobně jsem komentoval třeba strojové překlady i faktické chyby. I moje, třeba u nějakého starého marabua jsem teď odmazal Severní Koreu, kterou jsem tam vložil jako místo výskytu, ale zpětně jsem to nikde nenašel. Nepovažuji to za vandalismus, ale blbost, kterou si mohu sypat na hlavu. A abych nekritizoval jen sebe, tady máte americkou matematičku, co byla vesela odžlucena. Tak můžeme autorku pochválit, jak zpracovala vysoce odborné téma, které je ale čistým strojovým překladem, asi nesmyslným, ale infobox a kategorie to má. Hodně lidí se sem chodí vypsat, no a časem z Wikiny odejde. ČRo bych jinak neřešil. Že jsou na Wikipedie chyby, to je krystalicky jasné. To moderátor objevil Ameriku, s níž se musí (namísto WP:ESO) pochlubit. Ať k moderování neplaceně tráví svůj volný čas prohrabáváním těch 2500 editů, aby pak mohl někdo jiný taky kritizovat. Počkejte, až budeme mít 500 000 hesel. Články všude, exhibice WM ČR k tomu, a z toho nekonečné množství lidí, kteří se vyprsí s tím, jak je Wikipedie na refaktorizováno, je zaujatá, má moc pahýlů, chováme se tu nevstřícně. Chyby však neopraví nikdo. Buď se tím užírejte. Nebo whisper words of wisdom, let it be. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 13:04 (CEST)\nKdo má náladu, ať si vezme dny a roky a prochází to. Pravidelně jako Ivogusa. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 14:40 (CEST)\nPan moderátor očividně nemá tušení, jak Wikipedie funguje a jak složité je ji udržet na nějaké solidní úrovni, když je nastavená tak, jak je, to znamená, že ji může editovat prakticky kdokoliv (všechno má své plusy i mínusy, bohužel). Složité, ale zároveň chvályhodné, v tom, že ji dlouhodobě spravuje, střeží či hutně doplňuje pouze určitá skupina (ne)obyčejných lidí, bez nějaké finanční motivace a tedy ve svůj volný čas, který tímto věnují jiným - tj. široké veřejnosti, aby se mohla dozvědět cokoliv o čemkoliv a při vší snaze fakticky správně. Z jednoho příkladu soudit, záporně ohodnotit megaprojekt zvaný Wikipedie a nakonec vlastně poukázat na nevěrohodný celý internet,...škoda mluvit. Nechápu, kde se to v těch lidech bere. S jakou nesoudnou drzostí spojenou převážně s nevědomostí se někdo ochotně pouští do kritiky, a ještě veřejně. Kéž by se tak moderátor uráčil zabrousit hlouběji do nitra Wikipedie, jak píše @OJJ radši třeba chybu opravil, nebo zhlédl práci těch editorů, jejichž články jsou tak obsáhlé a kvalitně zpracované, že ve výsledku strčí i kdejakou tištěnou literaturu do kapsy. Hlavně žádný stres, kdo chce psa bít, hůl si vždycky najde. Chyby plodí úplně každý. Narazit lze na ně jak v dokumentech, tak i v odborné literatuře. Jak ale s takovými polo-vandaly, jako zdá se je "kolega" @Ivogusa, naložit, to netuším. Jen vím, že bych se nebál být přísnější, asi jako kolega @Svenkaj či @Radek Linner (situace a další okolnosti odkrývající profil dotyčného problémového editora si o razantnější zákrok říkají, pro dobro projektu). --Tobartos (diskuse) 17. 10. 2021, 14:44 (CEST)\nMně moderátor nepřišel zase až tak jedovatý. Prostě popsal svou zkušenost a mluvil nejen o Wikipedii, ale vůbec o informacích na internetu. Dal to tam jako perličku. Novináři při informování o Wikipedii nejdou moc do hloubky, ale to platí snad o všech tématech. Wikipedii tu máme přes 20 let a v novinových článcích či v rozhovorech padají stále stejné otázky: Můžeme Wikipedii věřit?, Kdo ji píše? apod. Můžeme si za to i sami, neboť jim žádná zajímavější témata či analýzy nenabízíme. Wikipedie do jisté míry kopíruje vývoj celého internetu, když byl kdysi akademickým prostředím. Postupně ho začaly využívat masy a byl zahlcen trivialitami a hloupostmi. Nevím, jakým způsobem se tomu bránit. Napsat smysluplný článek je jednodušší než ověřovat a opravovat chybnou editaci a následně nekonečně diskutovat s jejím autorem. Kdysi jsem se článkům o dnech více věnoval, ale chybných editací už bylo tolik, že jsem šel dělat raději něco jiného. --Radek Linner (diskuse) 17. 10. 2021, 14:59 (CEST)\n@Radek Linner: Bohužel, komplexně kdovíjak dobře či důveryhodně Wikipedie nepůsobí, a vlastně a ani nemůže. Stačí, když čtenář narazí na jeden z mnoha ne moc šťastných článků. Je to poměrně smutná realita, která často až zastíní kvalitní práci šikovných kolegů. Ale někdy snad, doufám, je tomu i naopak, že další řada oněch dobrých článků (tak trochu z jiného těsta) reprezentuje Wikipedii takovým způsobem, že ji mnozí považují za dobrý zdroj informací, takže se alespoň někdy překlopí ta pomyslná miska vah.\nKdyby takhle hovořila o Wikipedii jiná stanice (ryze zábavní), či tisk jako Blesk nebo Aha, pochopil bych to asi více a nijak zvlášť bych to nekomentoval (prostě bulvár, drby, klasika), ale od Českého rozhlasu bych čekal rozumnější přístup/kritiku nebo alespoň nějaký dodatek, který by situaci ozřejmil (tj. na jaké bázi Wikipedie funguje a že má také spoustu kladů a kvalitních příspěvků). Ale co už, jednodušší je kritizovat, než chválit, že.--Tobartos (diskuse) 17. 10. 2021, 16:50 (CEST)\n@Tobartos: Zase bych z toho nedělal kovbojku. Ta poznámka byla pouze mezi řečí, nakonec článku spíše pomohla. Kdybych dělal moderátora v rádiu a měl podobný kecací pořad, kdoví, čemu všemu bych se věnoval. :) Byl bych raději, kdyby to opravil a nepaušalizoval, ale psát vysvětlení ČRo, jak kdosi navrhoval, je absolutně zbytečné. Jak říkám, udělal jsem tu, i svou nerozvážností, dost chyb, dost různých chyb jsem objevil, všechny ty chyby projektu mě mrzí, ani nevíte jak. Ale nelze se jich vyvarovat, ač osobně jsem radši, když kritizuje někdo, kdo alespoň trochu pomůže. Spíš teď řešme podstatu problému, tj. toho Ivogusu, byl bych rád, kdyby se k tomu vyjádřila i ta @Lalina:. A jestli mohu doporučit, třeba i pro patrolu zaveďme nějaký chat. Normální chat, kam se všichni patroláři mohou připojit, aktivně se poradit, nezatěžovat tím projekt. Něco podobného jsem spustil v zimě, ale jen pro 4 lidi a pak o to přestal být zájem. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 15:05 (CEST)\n@OJJ@Lalina Co ten případný chat udělat bez ohledu na to, kdo má jaká práva. Pokud by byla snaha pomoci odstranit chyby, nesrovnalosti, něco zkontrolovat apod., je přeci jedno zda uživatel je patrolář, správce nebo prověřený uživatel. Nevím jaký chat předtím fungoval pro ty 4 lidi, ale kdybych mohl nějak pomoci, nebráním se tomu a pokud uvidím, co hoří, co je totálně špatně apod., můžu se na to zaměřit. --Stavrog (diskuse) 17. 10. 2021, 16:16 (CEST)\n@OJJ: Jak říkám, udělal jsem tu, i svou nerozvážností, dost chyb, dost různých chyb jsem objevil, všechny ty chyby projektu mě mrzí, ani nevíte jak. Honzo neblbni, málem jsem si vyprskl pití na notebook. Nebuď zase tak skromný. Tvoříš oceán/y a sem tam ti něco kápne vedle, asi tak bych to viděl (ale i z té kapky, která dopadne řekněme na souš, nakonec vznikne znovu jen "život", vyroste květina, která je předzvěstí dalšího dobra - tj. kontroluješ, napravuješ a zdokonaluješ sám sebe, jsi si vědom svých chyb). Avšak podobně kvalitních kolegů je tu více, naštěstí.--Tobartos (diskuse) 17. 10. 2021, 16:50 (CEST)\n@Tobartos: Dík, ale spíš je smutný, že jsem tu považován za odborníka na zoologii, i když ten věkový rozsah musel být každému patrný. A chyb bylo dost, ne, že ne. Žádný error ale nebyl plíživý vandalismus. Dovedu si představit situaci, že Ivogusa plíživě nevandalizoval (k čemu takovou dobu?), ale nebylo možné ty informace korigovat. Jako komunita ale nejsme schopni kontrolovat informace po faktické stránce. Pár zoologických hrubek jsem na patrole odchytil, ale jak zmiňuje Lalina, nikoli v historii, technice, matematice. Nemáme dostatek lidí, kteří by byli opravdu erudovaní v různých oborech. A ani recenze chyby neodhalí. Ale pravda, i v mnohé recenzované knize jsou kolosální kraviny, někdy. Zatím bych se soustředil na sloh, zdroje a propagaci. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 19:36 (CEST)\n@Stavrog To máš pravdu, som za. --Lalina (diskuse) 17. 10. 2021, 16:49 (CEST)\nTak ako som sľúbila opravujem Ivogusove príspevky. Začala som pri dňoch, choroba ma spomalila, takže ešte mám toho veľa. Sviatky som neriešila, len udalosti, keďže dejiny sú môj celoživotný koníček. Idem podľa Ivogusovej histórie, teraz mám otvorený 28. február. Aby sme sa vyhli podobnej "reklame" pôjdem podľa aktuálnych dátumov, budem teda pokračovať októbrom, a pozriem aj tie sviatky. Ak si nie som na 100 % istá o pravdivosti údajov, ani po krížovej kontrole v de a en wiki či v rokoch, tak mažem. Radšej majme o 5 správnych informácii menej, než 1 nepravdu. Podľa mňa je u Ivogusovych editácii najväčším problémom, že ich vo veľkej miere preložil bez rozmýšľania nad správnymi menami a názvami (o linkoch na existujúce články ani nehovorím). Napr. 22. február - Arnulf Korutanský v r. 896 korunovaný francúzskym cisárom, r. 1371 vymreli Tudorovci v Anglicku, Vilém I. Oranžský místokrálem Burgundska - pre mňa totálne nezmysly, ale to asi ľudia s bežnou znalosťou dejín neodhalia. A navyše mu lietajú dni a roky, alebo to dal aj do dvoch dní či rokov.\n@OJJ: Ten chat by bol fajn, ale nemám práva patrolera. Po skúsenosti so žiadosťou o rollback nemám chuť postupovať zase kádrovanie.--Lalina (diskuse) 17. 10. 2021, 16:11 (CEST)\n@Lalina, Stavrog: Dík moc. Je to bohužel spíš o nervy. Patrolář = někdo, kdo se chce starat o patrolu, nebral jsem to jen jako uživatelské právo. Ten nápad jsem už měl, leč padlo to, snad protože nebylo jasné, jestli vybrat Google nebo něco jiného, abychom nedejbože nepropagovali. :) Wikipedie:Nástěnka patroly je celkem nepružná na komunikaci, na souhrn dobrá. Jako klíčové považuji, abychom se u takových masových věcí kolektivně domluvili. Bohužel komunikace tu obyčejně vázne. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 16:25 (CEST)\n@OJJ: Ak sa niečo dá urobiť, som za. A za užívateľsky čo najjednoduchšiu variantu.--Lalina (diskuse) 17. 10. 2021, 16:49 (CEST)\nPoužívali jsme Hangouts. Líbil by se mi třeba kanál Wiki, kde by byly podsekce patrolářské, kvalitářské, odborné, kecací. Bylo by vidět, kdo je online atd. OJJ, Diskuse 17. 10. 2021, 19:36 (CEST)\nMožností je mnoho. Lze používat IRC, jak píše Podzemnik, nebo Matrix, Telegram, Slack (jen freemium), apod. Např. https://matrix.to/#/#cswiki:matrix.org. --Ján Kepler (diskuse) 18. 10. 2021, 07:19 (CEST)\n@OJJ, Lalina: IRC nevyhovuje? Staci tam zalozit novy kanal. --Podzemnik (diskuse) 17. 10. 2021, 22:31 (CEST)\nPo přečtení této diskuse bych se omezil na více méně stručné konstatování, že dlouhodobě problematické editory je třeba pod hrozbou zablokování korigovat, a pokud to nelze, tak přímo zastavit. Tečka, nic složitějšího za tím není. Čím dříve, tím lépe, ale současně raději pozdě než nikdy. A pokud to někomu přijde jako „lampasáctví“ či „desperádství“ (ano, ve zdejších diskusích padne leccos), tak mě to vůbec nezajímá. Je to obyčejná a vrcholně žádoucí ochrana projektu.\nTeď konkrétněji. Mrzí mě, že činnost Ivogusy jsem nezaznamenal dřív – mohl jsem to tak zarazit až v prosinci 2020. Pak naštěstí Harold (v souladu se svým dřívějším záměrem) podal ŽoO, čímž se celá věc zjednodušila (nemusel jsem postupně prodlužovat bloky a pak případně tuto žádost podávat sám), ale to nic nemění na faktu, že až do této doby se (kromě četných a důvodných připomínek bdělých kolegů) nenašel nikdo, kdo by to celé ukončil. To samé Nadvšenec, tam jsem zasáhl do jisté míry preventivně, nepotřebujeme další negativní publicitu (třeba že protinacističtí a protikomunističtí odbojáři byli vlastně teroristé, což plyne se smazaného článku Terorismus v Česku / neověřené „nadvšencoviny“ se obecně řešily zde). Proruskou propagandu uživatele Kovanja jsem měl v merku už dlouho, k ráznému ukončení jeho počinů jsem se však bohužel odhodlal až po dalším případu negativní publicity. Stejně neprofesionálně postupoval Kacir (nadsázka), když zastavil Kirka až po další ostudě. Nemluvě o tom, že indef blok tohoto editora byl následně rozporován (zrušen) tehdejším složením AV, což (alespoň hypotetickému) odhodlání jiných správců řešit podobné záležitosti patrně příliš nepomohlo...\nChci tím vším říct, že u editorů, kvůli kterým tomuto projektu hrozí (další) ostuda, je třeba postupovat dostatečně rázně a dostatečně včas. Jinak si budeme moci znovu plakat na ramínku, když si někdo znovu všimne těch otřesných nesmyslů, které zde nasekala zcela zanedbatelná množina (v tom je ten vtip, to je na tom to nejsmutnější) nedůvěryhodných, nota bene řádně registrovaných a dlouhodobých (!) editorů. Zdraví --Mario7 (diskuse) 18. 10. 2021, 05:42 (CEST)\nNelze než souhlasit, přehlížet dlouhodobé závadné chování některých dlouhodobých editorů s ohledem na to, že "dokáže napsat pěkný článek" nebo "psal pěkné články" se dlouhodobě skoro vždy vymstí.--Jklamo (diskuse) 18. 10. 2021, 11:12 (CEST)\nJen si dejte pozor, ať požadování zdrojů a další nároky na nováčky zase nějaký arogantní wikimedián neoznačí za šikanu nováčků. To je asi to nejpřínosnější, co z této diskuse vzejde. --Vojtasafr (diskuse) 18. 10. 2021, 17:35 (CEST)\nVolby do návrhového výboru Charty hnutí - probíhají do 24. října.Editovat\nv současné době probíhají volby do návrhového výboru, který bude mít za úkol vypracovat Chartu hnutí Wikimedia - cit.: "Charta hnutí bude dokument definující role a povinnosti všech členů a subjektů Hnutí Wikimedia, včetně stanovení nové Globální rady pro řízení hnutí. Charta hnutí je prioritou Strategie hnutí. Pro její přijetí se očekává široký ratifikační proces."\nPřestože nikdo z české komunity nekandiduje, můžete porovnat postoje kandidátů s vašimi díky novému nástroji - volebnímu kompasu.\nNávrhový výbor má být 15 člennou skupinou - 7 členů má možnost zvolit komunita napřímo. Zvažte tedy, zda se chcete ovlivnit tuto volbu i vy - detailní informace k volbám naleznete v odkaze.\nJe to letos v pravdě volební rok na všech frontách.\nPředem díky za vaši pozornost k tomuto procesu, který může zásadním způsobem ovlivnit budoucí nastavení celého Wikimedia hnutí.\nZdraví --Klára Joklová (WMCZ) (diskuse) 18. 10. 2021, 19:37 (CEST)\nStaňte se hlavní/m lektorem/kou kurzů Wikipedie spolku WMČREditovat\npokud píšete Wikipedii už nějaký ten pátek a chtěli byste své zkušenosti začít předávat dál, máme pro vás skvělou příležitost. Učte s námi Wikipedii studenty, seniory, knihovníky i veřejnost.\nHledáme externího spolupracovníka nebo spolupracovnici na DPP, DPČ nebo OSVČ,\nodměna je 200 Kč/hod,\nrozsah práce je 8-16 hodin týdně.\nVšechny benefity, náplň práce a další podrobnosti najdete v tomto inzerátu, v případě zájmu odpovídejte prosím přes odkaz.\nTěšíme se na všechny uchazeče --Natálie Schejbalová (WMCZ) (diskuse) 21. 10. 2021, 20:14 (CEST)\n@Natálie Schejbalová (WMCZ): Jazykové požiadavky? Dušan Kreheľ (diskuse) 21. 10. 2021, 23:57 (CEST)\nSlovenština není problém, ale hlavní místo výkonu práce je Praha. Zdraví --Natálie Schejbalová (WMCZ) (diskuse) 22. 10. 2021, 15:52 (CEST)\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Wikipedie:Pod_lípou&oldid=20566254“\nNaposledy editováno 22. 10. 2021 v 15:52