Na poslední straně je obrázek, jehoľ originál byl před 23 lety připevněn na korbu vesmírné sondy Pioneer 10. Dnes je s ní jiľ zhruba 10 miliard km od Země a kaľdým dnem je o daląího půldruhého milionů km dál, coľ je ovąem na vesmírné poměry rychlost ąnečí. ©ance, ľe ho někdy v hlubinách vesmíru objeví, je takřka nulová. Principiálně to ovąem vyloučit nelze a tak lidé, kteří to vymýąleli, neváhali vyuľít této příleľitosti k ukojení zvědavosti neznámých mimozemských stvoření sdělením, ľe jsme tady taky. A co jsme zač. Spíąe snad, ľe jsme tu kdysi byli a co jsme tehdy byli zač.\nVąimněte si, co vąechno se podařilo do obrázku zaąifrovat: kde a kdy to bylo (a to s přesností na planetu a rok), ľe jsme (byli) nejméně dvourozměrní a nejméně ve dvou druzích, v obou mírně zaoblení, deląí neľ ąirąí, více či méně osově symetričtí, nazí, téměř holí, sedmnácti aľ jednadvacetiprstí. Také, ľe jsme uměli počítat, měřit, kódovat, ąidit, kreslit nejen kolečka a úsečky, ale i křivé čáry, a ľe jsme věděli něco z elementární atomové fyziky i astronomie.\nJe myslím velmi poučné si tento obrázek dobře prostudovat a uvědomit si, co vąechno autoři o neznámých příjemcích museli vědomky či nevědomky předpokládat. Předevąím by to mohly být bytosti vąímavé, ale i zvědavé. Natolik zvědavé, aby se nevzdaly po prvním marném pokusu o porozumění, a zvědavé způsobem, aby je, podobně jako ty známé tvory v kaluľi, zajímalo právě to, co je záměrem sdělení. Mohly by totiľ ten obrázek povaľovat také za rituální objektu, hru, výstrahu, volání o pomoc, čestnou medaili či umělecké dílo.\nMusí to ovąem být bytosti vidomé, jejich zraky musí umět vnímat věci tak tenké jako čáry a současně tak velké jako Pioneer 10. Dále jim nesmí být cizí idea komunikace - ľe něco můľe být nejen sebou samým, ale i zprávou o něčem jiném. Musí umět odliąit tvary, které by mohly vůbec nést nějakou zprávu, od tvarů jiných a umět si poloľit otázku, jaký kódovací systém byl pouľit.\nNa právě zmíněných dvou předpokladech stojí daląí předpoklad: ľe bytosti ty čáry nejen vidí, ale i čtou, a to různými způsoby: jednou v nich poznají obrysy předmětu (návodem k takovému čtení by mohla být podobnost jisté části kresby s tvarem reálné sondy), jindy je pochopí jako schematickou reprezentaci (řazení planet, směry pulzarů, trajektorie sondy, ba dokonce různé konfigurace spinů), jindy jako symbol (ąipku) a kód (binární čísla).\nPředpoklad obrazové čitelnosti je nejsilnějąí. I u některých pozemských kultur se totiľ setkáme s neschopností vidět v obrázcích něco jiného neľ pouhé klikyháky. Ale i u ostatních předpokladů si lze představit - pohrejme si s fantazií - bytosti, které je nesplňují, i kdyľ jsou jinak na vysokém stupni nějaké "inteligence". Absenci zvědavosti známe i u vzdělaných pozemą»anů, zrak můľe být nahrazen jiným typem kontaktu s okolím a komunikovat mohou naąe bytosti aniľ by věděly, ľe komunikují (třeba pomocí hluboké empatie či telepatie).\nNechci nic tomu obrázku z Pioneera 10 vytýkat - autoři se prostě rozhodli z různých myslitelných civilizací oslovit právě "tvory jako my", jen myslím, ľe to v něčem trochu přehnali, kdyľ vyrobili směs schémat různého typu, významu a měřítka (k tomu navíc binární kód psaný zleva doprava). Právě volba, a» uľ vědomá či nevědomá, toho, v čem nám ony bytosti mají být podobné a v čem se smí liąit, svědčí o specifickém pohledu západní poloviny této Země a druhé poloviny tohoto století. V tom je poučná zpráva o nás pro nás.\nJeden z autorů plakety, Carl Sagan, napsal, ľe zpráva "je psána v jediném jazyku, který s příjemci sdílíme: v jazyku vědy": vodíkový atom - Bohrův model (teorie z roku 1913), pulzary (první objeven v r. 1967), devět planet (1930), praktické uľívání binární aritmetiky (po r. 1940).\nZa zvláątní pozornost by stály reakce veřejnosti v době, kdy obrázek obíhal svět na stránkách deníků. Zejména ta dvojice postav nedala lidem spát. Proč jsou oba běloąi? Proč se drľí od sebe? Proč ta policajtsky zvednutá paľe? Je pohlaví toho či oné přílią zvýrazněno či přílią potlačeno? Byly i protesty proti posílání nechutných nahotin do vesmíru či vůbec proti znečią»ování kosmického prostoru naąimi artefakty. Prostě sedmdesátá léta.\nVeąkerá tato pozornost vąak mohla jen prospět. Zdá se totiľ, ľe ona plaketa byla zprávou americkému Kongresu. Více peněz na vědu!\nA» uľ obrázek je naivní nebo ne, a» uľ jej lze vykládat jakkoli, jedno je jisté. Člověk nechce být v propastech vesmíru sám a volá do prázdna: "Jsme tady taky!" Volá bez naděje na odpověď, ba i bez naděje, ľe to kdy někdo uslyąí. Slyąí sám sebe, to stačí.\nJe brzy ráno. Jeątě v polospánku zapínám počítač a lezu do sítí. Posílám Jirkovi článek o Jantar Mantaru a dovětek, ľe fotografie svěřím poątě. Spolu se ąedesáti barevnými fotkami komety Hyakutake do Trpaslíka.\nJe brzy ráno. V poątě nalézám e-mail od Jirky, ľe fotky jeątě nedorazily. Po čtrnácti dnech. Vyráľím na poątu se informovat. "No, to jste měl poslat doporučeně." Tak se ptám, mám-li si vľdy v restauraci po jídle objednat ľivočiąné uhlí proti sra... Ale odpovědi se mi nedostává. Takľe asi na vąech poątách mezi Úpicí a Brnem mají vaąi fotku komety. Takľe: "Jantar Mantar II".\nJe brzy ráno. Delhi, hlavní město Indie, se pomalu probouzí do slunného dne. Ulice jsou pokryté ranní mlhou prodchnutou sladkým zápachem vonných tyčinek, kouře z ohňů suąených kravinců a výfukových plynů. Nevím vąak, je-li výraz "probouzí" dosti výstiľný pro město, kde se snad vůbec nespí. Nás se to ale tak netýká. Spali jsme v tourist campu v "deluxe-room" s klimatizací zprostředkovanou zadrátovanou vrtulí z Messerschmittu. Ihned, jak se objevujeme na ulici, přepadá nás rikąař - místní přepravce. Tentokrát se nám jej daří přesvědčit, ľe určitě nechceme nakupovat, ale vidět něco z astronomické historie Indie. Sice se pokouąí vysvětlit, ľe nejlépe tuto historii poznáme v obchodě jeho bratra, ale jsme neoblomní. Za několik okamľiků jiľ stojíme před branami Jantar Mantaru.\nVcházíme dovnitř a ocitáme se na počátku osmnáctého století. Tak alespoň hlásá nápis u vchodu. Jantar Mantar - komplex obrovitých astronomických staveb - postavil v letech 1719 aľ 1724 maharádľa Saváí Dľai Singh II. Ač se za jeho vlády mogulská dynastie jiľ pomalu klonila ke svému západu, zdá se, ľe se mu dařilo dosti dobře. A tak si vedle svých vladařských povinností nalezl čas i pro svou nejoblíbenějąí zábavu - astronomii. Z jeho příkazu se v Indii překládají Ptolemaiovy spisy, jezuitątí astronomové Baudier a Strobel určují souřadnice Delhi a Dľaipůru, přepisují se La Hierovy tabulky a Flamsteedovy hvězdné katalogy. Sám maharádľa nechává budovat několik observatoří, nejdříve v delhi, pak i v dľaipůru a daląích třech indických městech. Aby dosáhl velké přesnosti, zavrhuje malá kovová astrolábia a své přístroje zvedá do výąek patrových budov.\nMy se zatím touláme mezi budovami - přístroji v delhi a pátráme po jejich původu a hlavně funkci. Jako první obcházíme přístroj Samrath yantra, sloľený z trojúhelníkového, dvacet sedm metrů vysokého gnomónu a dvou kvadrantů. Ty jsou postaveny kolmo ke gnomónu, přesně v rovníkové rovině. Přepona gnomónu směřuje k pólu. Stupnice na kvadrantech slouľí k měření hodinových úhlů, na gnomónu je moľno odečítat deklinaci Slunce i ostatních nebeských těles. O přesnosti měření svědčí fakt, ľe Slunce posouvalo svůj stín po stupnicích o čtyři metry za hodinu.\nDaląím přístrojem, který zaměstnává naąi pozornost, je Rama yantra, pojmenovaný po Dľai Singhově otci. Není to vlastně přístroj jeden, nýbrľ dva, vzájemně se doplňující. Oba připomínají římský cirk s mramorovým sloupem uprostřed. Kamenné sektory se stupnicemi, rozbíhající se nad podlahou obou budov, umoľňují měření výąek a azimutů nebeských těles. Podle doby pozorování se pouľívala jedna či druhá budova, nebo» jejich sektory se vzájemně doplňovaly. Stupnice, ryté do mramoru, jsou tak zachovalé, ľe pouze neznalost přesného postupu nás odrazuje od měření výąky Slunce.\nAle to jsme jiľ u daląího podivného přístroje - Dľai Prakáą. Prý dokonce vynález samotného maharádľi. Dvě polokulovité budovy s měřičskými sektory, vzájemně se doplňující. Průměr téměř osm a půl metru. A opět přesné stupnice. Polokoule vlastně představují model nebeské sféry se vąemi potřebnými kruľnicemi - poledníkem, rovníkem, výąkovými a azimutálními kruhy... Okraj přístroje je horizont. Nejniľąí část je zenit. Nalézáme i ekliptiku, obratník i pól. Na tomto přístroji indičtí astronomové odečítali před dvě stě padesáti lety deklinace, azimuty i daląí potřebné údaje.\nPoslední budova je vlastně soubor čtyř přístrojů menąích - Misra yantra. Nalézáme zde jiľ známý Samrath yantra, zde ovąem rozdělený na dvě části. Daląí součástí je Dakąinóvrtti yantra, přístroj určený k měření výąky nebeských těles v okamľiku průchodu poledníkem. Zařízení nazvané Niyat čakra yantra slouľilo k určování deklinace Slunce a pro zjiątění poledne pro čtyři observatoře na světě - Greenwich, Zürich, japonské město Notske a tichomořské Saričen. Poslední součástí Misra yantra je tzv. Kark raąivala, přístroj k určování kulminace jednotlivých zvířetníkových znamení.\nJe toho hodně, co je zde k vidění. Některé přístroje jsou prý jiľ zničeny. Ale i to, co tu jeątě je, nás fascinuje. Jistě k tomu přispívá i klid, který tu panuje. Ale jiľ ho pomalu musíme opustit. Čeká nás jeątě celé Delhi a náą rikąař, který se jistě celou dobu těąí, jak nás odveze k bráchovi na koberce. Nu, stejně nás dostane.\nPevně doufám, ľe tohoto Trpaslíka dostanete včas. Na konci měsíce, přesněji mezi dvacátým a dvacátým druhým zářím, totiľ proleze naoranľovělý Mars jiľním okrajem otevřené hvězdokupy Jesličky. Dvacátého září ho ráno uvidíte vpravo od kupy, dvacátého prvního přímo v kupě a dvacátého druhého vlevo. Na planetě vąak ľádné zajímavé podrobnosti nespatříte, je zatím přílią úhlově malá, pod pět vteřin. Tedy jen o trochu více neľ například Uran.\nV blízkosti Marsu vám určitě neunikne oslnivá Venuąe, jejíľ jasnost se pohybujem kolem -4,2 magnitudy. Ta je od Jesliček asi tři stupně daleko. Zatímco ona se bude s časem úhlově zmenąovat, Mars bude pozvolna růst. V opozici ho najdete v březnu příątího roku.\nHvězdárna v Úpici má jednu milou vlastnost. Na chodbě vedoucí k WC je umístěna volně přístupná knihovna. Hned u záchodů se přitom nachází jednotlivé, větąinou velmi staré, ročníky Říąe hvězd. Kdyľ se člověk vydá na toaletu, zpravidla sáhne právě po jednom z těchto svazků.\nTouto cestou si mi do rukou dostal článek o mezihvězdné absorpci, který vyąel někdy v roce 1928. Kdyľ jsem si ho četl, zjistil jsem, ľe uľ tehdy byl problém se zeslabováním světla hvězd (větąím neľ se čtvercem vzdálenosti) v podstatě vyřeąen. O to víc mne to udivilo, kdyľ jsem si uvědomil, ľe se v kníľkách jako objevitel uvádí Robert J. Trumpler a letopočet 1930.\nZáchodová příhoda mne donutila, abych v ondřejovské knihovně získal Trumplerův "objevový" článek. Po jeho přečtení musím říci, ľe se tento americký astronom za objevitele povaľuje právem. Ostatně první díl naąeho seriálu bude věnovaný právě tomuto článku.\nOtázka, zda je vesmírný prostor ideálně průhledný či zda dochází k zeslabování a ke změnám jím procházejícího světla, zaměstnávala astronomy dlouhou dobu. Na začátku tohoto století se uľ vąeobecně uznávalo, ľe ke změnám - zřejmě z mnoha příčin - dochází. Vzniklo také několik domněnek o původu tohoto jevu. Podle jedné ze starąích za to mohl eter vyplňující prostor mezi hvězdami. V souladu s novými vědeckými poznatky se ale spíąe očekávalo, ľe zdrojem budou atomy, molekuly, malé prachové částice či větąí tělesa (např. meteoroidy).\nInformace o mezihvězdné absorpci se získávaly předevąím z pozorování. Právě to dalo odpověď na otázku: Kdo za to můľe? Zde je přehled tehdy sledovaných jevů, vč. jejich rozdělení.\nobecná absorpce: Ve třicátých létech bylo jasné, ľe pozorovaná jasnost hvězd neklesá úměrně se čtvercem vzdálenosti, ale mnohem rychleji. Vycházelo to například z rozmístění hvězd v prostoru určovaných z počtů hvězd v po sobě jdoucích intervalech jasnosti. Právě Trumplerem bylo také ukázáno, ľe absorpce světla má zásadní vliv na určení tzv. fotometrické vzdálenosti, tedy vzdálenosti získané porovnáním absolutní a pozorované hvězdné velikosti. Vzdálenosti určené tímto způsobem (spektroskopické paralaxy, paralaxy zjiątěné z pozorování proměnných hvězd) byly systematicky jiné neľ vzdálenosti určované jinak (z vlastních pohybů, úhlových rozměrů, trigonometricky).\nselektivní absorpce: Ztráta světla nebyla pro vąechny vlnové délky stejná. Pozorovaná barva hvězd se měnila s jejich vzdáleností od nás. Vzdálenějąí byly červenějąí.\nmonochromatická absorpce: nebo mezihvězdné absorpční čáry ve hvězdných spektrech. Bylo známo několik spektrálních čar, které evidentně nevznikaly v atmosférách hvězd, ale díky atomům nacházejících se mezi námi a hvězdou. Pro hvězdy stejné spektrální třídy a svítivosti intenzita čar rostla se vzdáleností. Jejich radiální rychlost byla současně zcela jiná neľ hvězdy, u spektroskopických dvojhvězd se pak jevily stacionární. Příkladem mezihvězdné čáry byla vápníková čára, pozorovaná u hvězd spektrální třídy O a B. (Na posledním Setkání členů APO o ní mluvil Leoą Ondra.)\nzatemňující efekty: Sem patřily temné mlhoviny pozorované v Mléčné dráze či temné mlhoviny promítající se na mlhoviny světlé. Podle představ se jednalo o místa lokálního zatemnění. Někteří astronomové sem řadili i Velkou trhlinu táhnoucí se od ©tíra po Labu». Důkazem o zatemňujících efektech byla neexistence kulových hvězdokup a spirálních mlhovin (tedy galaxií) poblíľ galaktického rovníku. Bylo jasné, ľe musí existovat jakési absorpční médium zakrývající vzdálené kulové hvězdokupy, které se jinak silně koncentrují směrem ke středu Galaxie.\ndisperze světla: Rychlost světla by se měla měnit s vlnovou délkou. Kdyby něco takového existovalo, neměly by být světelné změny vzdálených zákrytových dvojhvězd, které bychom pozorovaly v různých vlnových délkách, stejné ve stejný okamľik. Tento jev byl nazýván Normann-Tikhoff, hodnověrné důkazy o jeho existenci vąak nebyly. [Index lomu mezihvězdného prostředí je téměř přesně roven jedné. Ve viditelném oboru spektra tedy takové efekty pozorovat nelze. Naopak běľně se pozorují v rádiovém oboru, např. u pulzarů. Signál na vyąąích frekvencích přichází dříve neľ na frekvencích niľąích.]\nSrovnání spektra vzdálené a blízké hvězdy stejného spektrálního typu. Na horním obrázku je hvězda HD 194279, členka kupy NGC 6910 s odhadovanou vzdáleností 2,1 kiloparseku. Na spodním obrázku je spektrum hvězdy Boss 5515, která se nachází ve vzdálenosti čtyřikrát menąí. Úbytek v modré části je více neľ zřetelný. Mezihvězdné prostředí tedy odmodrává procházející světlo.\nNejdříve astronomové věnovali pozornost obecné absorpci světla, kterou studovali z rozdílného zastoupení hvězd různých jasností. Vycházelo se z předpokladů, ľe hvězdy jsou v kosmickém prostoru rozmístěny rovnoměrně a ľe neexistuje ľádná absorpce. V takovém případě tedy platí, ľe slabąí hvězda je současně vzdálenějąí. Nikoliv vąak, ľe by hvězda s hvězdnou velikostí dvě magnitudy byla dvakrát dál neľ hvězda s jasností 1 mag. Jasnost klesá se čtvercem vzdálenosti: hvězda ve vzdálenosti dvě je čtyřikrát slabąí neľ stejná hvězda ve vzdálenosti jedna. Výpočty ukazovaly, ľe počet hvězd pozorovaných v intervalu jasnosti o velikosti 1 mag by měl být asi čtyřikrát větąí neľ počet hvězd v intervalu předcházejícím.\nSkutečně pozorované počty hvězd v jednomagnitudových intervalech a poměr s počtem v předcházejícím intervalu. Mnoľství slabých hvězd sice roste, nikoli vąak v poměru 4:1.\nZ pozorování ale vycházelo něco jiného: počet hvězd stoupá s mnohem menąím poměrem. Tedy jeden nebo oba předcházející předpoklady jsou ąpatné. Neąlo ovąem rozhodnout, který z nich.\nVelikost mezihvězdné absorpce před Trumplerem odhadlo hned několik astronomů. Němec Halm určil, ľe jasnost hvězd klesá o 2,1 magnitudy na kiloparsek, Schalén zase o 0,5 mag/kpc. První vycházel z počítání hvězd na různých místech oblohy, druhý ze studia hvězd spektrální třídy B a A.\nTento obrázek nám můľe poodhalit úvahy, které se ze začátku pouľívaly při studium mezihvězdné absorpce. Představte si, ľe máte světelnou pyramidu, která má deset poschodí. Hvězdy jsou v ní rozmístěny rovnoměrně a vąechny jsou stejné. V prvním poschodí se nachází jedna hvězda, ve vąech pak 10x10x10 hvězd, tedy tisíc. Hvězdy od vrcholu desetkrát vzdálenějąí jsou současně stokrát slabąí neľ hvězda v prvním poschodí. Poměr 1/100 odpovídá rozdílu hvězdných velikostí o pět magnitud. Nyní předpokládejme, ľe pozorujeme čtyři hvězdy s hvězdnou velikostí 0 mag a v kaľdém daląím intervalu hvězd čtyřikrát více. Tedy\nJe zřejmé, ľe kdyľ počet hvězd v kaľdém intervalu hvězdných velikostí stoupne v poměru 4:1, dostaneme předpokládané rovnoměrné rozmístění hvězd v naąí světelné pyramidě.\nTrumplerův přínos byl v tom, ľe ke studium mezihvězdné absorpce vyuľil otevřené hvězdokupy. Na Lickově observatoři určil dvěma různýma metodama jejich vzdálenosti a ty poté porovnal.\nNejdříve změřil na základě hvězdných velikostí a spektrálních typů jednotlivých členů kupy fotometrickou vzdálenost. Poté si hvězdokupy rozdělil podle stupně koncentrace a podle počtu obsaľených hvězd. Za předpokladu, ľe hvězdokupy podobného vzezření mají podobnou prostorovou velikost, určil jejich vzdálenost na základě pozorovaného úhlového průměru.\nPorovnání úhlové vzdálenosti se vzdáleností fotometrickou zachytil v následujícím diagramu. Menąí kotoučky odpovídají kupám s méně přesně určenými vzdálenostmi.\nKdyby neexistovala mezihvězdná absorpce, měly by se obě vzdálenosti shodovat a vyznačené body by se pohybovaly kolem čárkované polopřímky. Evidentně se vąak soustřeďují podél tečkované čáry. Nejbliľąí kupy mají větąí úhlovou vzdálenost, naopak vzdálenějąí jsou úhlově menąí neľ jejich fotometrická vzdálenost. Odmítneme-li moľnost, ľe by vzdálenějąí hvězdokupy byly prostorově menąí neľ ty bliľąí, zbývá jediné moľné vysvětlení. Jejich světlo bylo při průchodu mezihvězdným prostorem zeslabeno a ony se nám tak jeví slabąí neľ ve skutečnosti jsou. Trumpler odhadl velikost absorpce na 0,7 magnitudy na kiloparsek. Coľ je ve skvělé shodě s dneąní hodnotou 0,8 mag/kpc.\nProtoľe obdobné studie u kulových hvězdokup a spirálních mlhovin ľádnou takovou závislost neukázaly, Trumpler současně dospěl k přesvědčení, ľe zdroj absorpce souvisí s Galaxií, nikoli s mezigalaktickým prostorem.\nDůleľitou indicií k odhalení původce bylo to, ľe absorpce světla není pro vąechny vlnové délky stejná. Slabąí hvězdy se jeví červenějąí a také jejich barevný index roste.\nRozdíl hvězdné velikosti ve fotometrickém oboru B a V, tzv. barevný index (B-V)0, samozřejmě závisí na spektrálním typu (povrchové teplotě). Ten bylo moľné určit i nezávisle na základě intenzit vybraných spektrálních čar. Porovnáním pozorovaného barevného indexu, na který má vliv selektivní absorpce, s teoretickým je tedy moľné určit, jak roste se vzdáleností: asi o 0,3 mag/kpc. Alespoň podle odhadů z tehdejąí doby (např. Kapteyn, Jones atd.).\nTedy jeątě jednou. Změříte si barevný index (B-V) a určíte si spektrální typ. Pro přísluąný spektrální typ si v tabulkách najdete barevný index bez mezihvězdného zčervenání (B-V)0. Rozdílem (B-V) a (B-V)0 určíte tzv. barevný exces E(B-V)=(B-V)-(B-V)0. Velikost absorpce Av v oboru V je pak rovna Av=3,3.E(B-V) a vztah mezi modulem vzdálenosti M-m a vzdáleností r je M-m=-5\_log r+5+Av. Například jedna hvězda ąesté velikosti HR 1420 nedaleko Hyád má index (B-V)=0,09 mag. Dle vzhledu spektra patří mezi hvězdy hlavní posloupnosti třídy B5, které mají barevný index roven -0,16 mag. Barevný exces má velikost 0,25 magnitudy a hvězda je v oboru V o osm desetin magnitudy slabąí.\nSamozřejmě, ľe Trumpler to tak jednoduché neměl. Postup byl ale obdobný, jen měřil rozdíl fotografické a vizuální hvězdné velikosti. Barevné excesy určil pro tyto otevřené hvězdokupy:\nVelikost selektivní absorpce určil na 0,31 mag/kpc. Zároveň snesl daląí důkazy o selektivní absorpci mezihvězdného prostředí: Hvězdy spektrální O se jeví v porovnání s hvězdami spektrální třídy B mírně naľloutlé. Více svítivé hvězdy třídy O se totiľ nacházejí ve větąích vzdálenostech a leľí blíľe ke galaktické rovině. Stejný vztah byl pozorován i mezi hvězdami třídy B a A. Mezi slabými hvězdami také nebyla pozorována ľádná výrazně modrá hvězda, na druhou stranu ovąem značný počet hvězd s velkým barevným indexem.\nBylo jasné, ľe se zdroj selektivní absorpce koncentruje k rovině Galaxie a naopak klesá s rostoucí galaktickou ąířkou. Kombinací dat pro obecnou a selektivní absorpci Trumpler dostal absorpčních koeficienty A mezihvězdného prostředí pro fotografickou a vizuální oblast spektra (v magnitudách na kiloparsek): [Dnes se ve fotometrickém oboru V udává velikost absorpce poblíľ roviny Galaxie 1,9 magnitudy na kiloparsek.]\nJelikoľ fotografický obor odpovídá vlnovým délkám kolem 430 nm a vizuální kolem 550 nm, je evidentní, ľe mezihvězdná absorpce rychle klesá s rostoucí vlnovou délkou. Stejně jako extinkce v zemské atmosféře [platí "vztah" extinkce = rozptyl + absorpce], kde se uplatňuje Rayleigho rozptyl na částicích o velikosti srovnatelné s vlnovou délkou světla. Intenzita rozptylu je přitom úměrná převrácené hodnotě čtvrté mocnině vlnové délky. Porovnání absorpčních koeficientů určených z pozorování otevřených hvězdokup a vycházejících z Rayleighova rozptylu je uvedeno v předcházející tabulce. Rozdíl Trumpler připsal na vrub daląích efektů, jako třeba rozptylu na elektronech či absorpci větąími tělesy. Závěr, ľe selektivní absorpce závisí na vlnové délce, byl nejdůleľitějąím objevem R. J. Trumplera.\n©el vąak jeątě dál. Provedl jisté předpoklady o prostorové hustotě rozptylujících částic a na základě jednoduchých propočtů doąel k závěru, ľe musí mít hmotnost asi 2.10-19 gramu, tedy asi 3400 vápníkových atomů. Pevné částice takového sloľení by měly průměr kolem jedné setiny vlnové délky viditelného záření. Byly by tedy přílią malé, aby mohly účinně rozptylovat procházející světlo. Atomy, molekuly ani shluky molekul tedy podle Trumplera nemohly být původcem mezihvězdné absorpce.\nSvoji práci uzavřel přehledem moľných zdrojů mezihvězdné absorpce:\n1. Volné atomy (vápník, sodík a daląí) mají vliv na vzhled spektra. Jejich hustotu odhadl na asi jeden atom vodíku na kubický centimetr. Zdrojem selektivní extinkce být v ľádném případě nemohou. Tento závěr byl správný. Dnes se udává hustota poblíľ roviny Galaxie 0,6 atomu na kubický centimetr.\n3. Malé prachové částice různých rozměrů s hmotnostmi kolem 10na19 gramu a prostorovou hustotou 10na-23 gramu na centimetr krychlový. Jsou hlavním zdrojem Rayleighova rozptylu. Podle dneąních odhadů se jedná o částice s velikostí kolem 10na-5 cm a hustotou 10na-26 g.cm-3. Takové částice ovąem nerozptylují úměrně převrácené hodnotě čtvrté mocniny vlnové délky, nýbrľ úměrně převrácené hodnotě vlnové délky. Sám Trumpler vzápětí doąel k názoru, ľe mezihvězdná absorpce nemůľe být pouze výsledkem Rayleigho rozptylu.\nV prostoru se zdroje mezihvězdné absorpce omezují na naąí Galaxii a koncentrují se směrem k její rovině. Pravděpodobně tvoří disk s tlouą»kou ne větąí neľ několik stovek parseků. Nemusí být přitom rozmístěny rovnoměrně. U tzv. temný mlhovin je zdroj absorpce nejasný, zřejmě představují lokální kondenzace některého z výąe uvedených zdrojů.\nTolik tedy článek Roberta J. Trumplera. Příątě si řekneme, jak vypadá prach.\nVąechno to začalo zcela nevinně a nenápadně. Totiľ předpovědí počasí. Ta s neobvyklou jistotou tvrdila, ľe v noci z 21. na 22. července 1996 bude na celém území České republiky jasno. Tedy ľádné polojasno aľ skoro jasno či jiné obvyklé neurčitosti, ale sprostě jasno.\nTahle zpráva způsobila, ľe jsem se rozhodl následující noc místo blahodárného spánku obětovat ve prospěch prohlíľení i poznávání krás a zajímavostí naąí rodné Galaxie. Zvláątě pak těch jiľních, ze kterých jsem toho zatím moc neviděl.\nZa místo svého nočního vysedávaní jsem zvolil terasu v prvním poschodí domu mého dědečka. Toto stanoviątě má totiľ jednu velkou výhodu - velice sluąný výhled na jih, kde by ąlo spatřit mezi stromy hvězdy s deklinací aľ -40°. Má vąak také jeden handicap: značně nasvícenou oblohu. Na protějąím kopci se nachází bývalé JZD se spoustou výbojek. Naątěstí zarostlých. Takľe mi do očí svítily jen dvě lampy, jedna červená a jedna bílá.\nKolem deváté hodiny večerní jsem se přesunul na onu strategickou kótu. V praxi to vypadalo tak, ľe jsem si na dvoukoláku přivezl pozorovací a fotografické nádobíčko - zejména malý Somet 12x60.\nPodmínky: podle předpovědi má být na celém území dokonale jasná noc. Vyvstává tu jeden problém: proč je tedy oblačno??!!! Severní polovina oblohy je zataľená celá, ja J semtam mráček, ale lepąí se to.\nTohle jsem napsal v náhlém návalu vzteku na meteorology. Ve skutečnosti to zas tak hrozně nevypadalo; na jihu byl sem tam obláček. Spíąe hrozilo, ľe se zatáhne. Naątěstí k tomu nedoąlo. Jeątě za ąera jsem se tedy kouknul na Měsíc.\n- je v polovině první čtvrti, nádherně je vidět neosvětlená část, myslím ľe tam rozpoznávám Oceanus Procellarum\n- zaujaly mne 3 velké krátery za sebou na okraji Mare nectaris - Theophilus, Cyrillus a Catharina - u vąech tří jsou vidět zřetelně středové vrcholky\nUľ se celkem setmělo, kdyľ jsem si vzpomněl, jak jsem jeątě před začátkem pozorování hledal v atlase Ericha Karkoschky, na kterých objektech by se dala vyuľít zdejąí dobrá viditelnost na jih. Do oka mi padla otevřenka M 7 ve ©tíru, nejjiľnějąí Messierův objekt. Tehdy jsem si rozhodně nemyslel, ľe bych ji z těchto míst mohl spatřit. Uľ kvůli deklinaci blízké -35°. Avąak nyní po zjiątění, jak nízko na jih je odtud vidět, jsem dostal ąílený nápad: pokusit se navzdory vąem výbojkám, smogu, stromům a obzoru "em-sedmičku" nejen spatřit, ale dokonce nakreslit.\nPrůběh pokusu byl nečekaně hladký. Uľ při prvním zametání v předpokládané pozici jsem ji uviděl. A jak! (Měla by být vidět i očima, jenľe za těchhle podmínek asi těľko.)\n- je nádherná, řekl bych ideální objekt pro malé binary, ąkoda, ľe je tak děsně nízko!\n- pokusím se ji nakreslit, ovąem za chvíli zapadne za stromy, takľe ji zpodobňuji ve spěchu a jeątě za ąera\n- boční pohled dává tuąit, ľe zejména uprostřed je daleko víc hvězd, neľ jsem na této přesvětlené obloze schopen zaznamenat.\nA zde je má kresba téhle krasavice. Mezní hvězdnou velikost jsem zřejmě přecenil, nebo» jsem zakreslil hvězdy jen do zhruba sedm a půl magnitudy.\nV jiľ uvedené Karkoschkově publikaci se mi podařilo o M 7 najít několik zajímavostí. Jako mlhavou hvězdu je zanesl do svého katalogu jiľ Ptolemaios. Ve středověku ji zaznamenal J. Hevelius a je také uvedena v katalogu "mlhavých hvězd" W. Derhama z roku 1730. Na jednotlivé hvězdy - jako skupinu patnácti aľ dvaceti stálic, ji rozloľil Lacaille na Mysu Dobré naděje roku 1751.\nM 7 se promítá na pozadí Mléčné dráhy zřetelné zejména na fotografiích. Podle údajů z roku 1959 obsahuje osmdesát hvězd jasnějąích desáté velikosti na ploąe kolem jednoho stupně v průměru. Mně se jich na kresbě podařilo zachytit asi čtyřicet.\nCelá hvězdokupa je parametry podobná M 44 a byla by zřejmě také stejně známá, jen kdyby se nacházela severněji. Dělí ji od nás asi osm set světelných let. Větąina hvězd kupy je spektrální třídy B nebo A, mnohé jsou spektroskopické dvojhvězdy.\nTolik k mé nové favoritce M 7. Kdyľ jsem se dost nabaľil její krásy, stačilo popojet o čtyři stupně severozápadně a uľ jsem měl uprostřed zorného pole daląí jiľní klenot ocasu ©tíra M 6 (NGC 6405).\n- nezůstává krásou pozadu za M7. Je menąí, ale obsahuje daleko víc slabých hvězd, přímým pohledem neviditelných\n- při bočním pohledu "naroste" , objeví se mlhavý skvrnitý podklad - je to super! Přes zorné pole pořád lítají druľice a letadla.\nM 6 spolu s M 7 patří mezi vůbec největąí a nejzářivějąí galaktické hvězdokupy. Její objev v roce 1746 se připisuje de Cheseauxovi, ačkoli jde o objekt viditelný pouhým okem a zřejmě obsaľený i v Ptolemaiově katalogu.\nNejjasnějąí hvězdy mají ąest aľ sedm magnitud a tvoří skutečně obrazec motýlích křídel, podle kterých dostala název. Rozkládá se na ploąe kolem 20' a vzdálenost činí kolem tisíc pět set světelných let. Avąak zápis v deníku pokračuje:\n21.00 UT - vyjasňuje se! Uľ je krásně vidět Mléčná dráha, přímo přede mnou září "Střelec se zlatou hvězdou na čele" - totiľ s Jupiterem. S odvahou se vrhám na záplavu objektů ve Střelci:\nDM M 8-NGC 6523 "Laguna" 12x60 MHV=5,3 mag nebo lepąí (?)\n- je fantastická, viditelná uľ pouhým okem jako oválný mlhavý obláček; nikdy bych nečekal, ľe ji takhle uvidím!\n- můľe svou nádherou směle soupeřit s notoricky známou M 42, zvláątě kdyľ má v rukávu cosi v podobě parádní hvězdokupy uvnitř. Nejjasnějąí středová část vypadá bočním viděním jak přetrľená, přičemľ ve východnějąí části leľí ta hvězdokupa; zdá se, jako by se tam promítal pruh temné látky, mírně zvlněný a kónusovitě roząířený na severovýchod.\nLaguna je tak jasná, ľe jsem ji bez problémů zachytil na statické fotografii na film 100 ASA. (Mimochodem, na stejném snímku mám i mračno Mléčné dráhy M 24 a dokonce i mlhovinu M 20 - Trifid.) Její jasnost se uvádí asi pět magnitud, průměr od půl do jednoho stupně a vzdálenost kolem pěti tisíc světelných let. ®ádný trpaslík to není, nebo» její skutečný průměr činí asi 60x45 světelných let.\nDíky těmto úctyhodným mírám a ľhavým hvězdám, které ji zahřívají, svítí natolik, ľe se přes svou značnou vzdálenost jeví téměř stejně jasná jako mnohem bliľąí M 42. Obsahuje také spoustu proměnných hvězd, zvláątě typu T Tauri, tedy velmi mladých hvězd, které jeątě nedosáhly stability hlavní posloupnosti.\n- oválný mlhavý obláček okolo 2 jasnějąích hvězd, protaľený směrem sever-jih, velký tak asi 15' nebo víc\nM 20 (Trifid) je známá zvláątě z fotografií, kde je přetnuta třemi radiálními pruhy temné látky. Je vzdálena podobně jako M 8 a není vyloučeno, ľe by mezi těmito dvěma objekty mohla existovat nějaká spojitost. Jsou totiľ od sebe pouhý jeden stupeň.\nOH M 21-NGC 6531 - nenápadná malá otevřenka, hlavně díky tomu, ľe leľí těsně u celkem jasné hvězdy\n- bočním pohledem se objevuje mnoho slabých hvězd na malé ploąe\nJe zajímavé, jak se rozcházejí vzdálenosti M 21. V Karkoschkově atlasu je uvedeno 4000 světelných roků, Burnham uvádí 2200 sv. r., katalog atlasu Hvězdná obloha 2000.0 zase 4700 sv. r. M 21 leľí jen čtyřicet úhlových minut od M 20.\nM 25 je neobyčejná tím, ľe obsahuje klasickou cefeidu U Sagittarii. Určitě by bylo zajímavé zkusit napozorovat její světelnou křivku a určit si pak "na koleně" vzdálenost celé hvězdokupy. Cefeida se mění od 6,3 do 7,1 magmitudy, uváděná perioda je asi 6,7 dne, vzdálenost asi dva tisíce světelných roků. U Sgr je dokonce vizuální dvojhvězdou ąirokou 67 úhlových vteřin.\nMoje hvězdná pou» vedla dále na sever směrem k daląímu neobyčejnému objektu:\nM 24 obsahuje v severní části o mnoho menąí otevřenou hvězdokupu NGC 6603, jíľ některé katalogy označují jako M 24. Je vąak jisté, ľe by ji Messier svým přístrojem nebyl schopen pozorovat. Ostatně ukazuje na to i jeho popis: Kupa na rovnoběľce předchozí a blízko konce Střelcova luku, v Mléčné dráze; velká mlhovina, v níľ je mnoho hvězd různých velikostí: světlo, které je rozprostřeno v této kupě, je rozděleno na více částí; určen byl střed kupy.\n- obsahuje mimojiné 4 jasnějąí hvězdy tvaru kosodélníku, mlhovina je nejjasnějąí podél jeho severní strany, a pak podél strany ve směru na východ\n- je nápadně naplněna slabými hvězdami - á, teď čtu, ľe obsahuje hvězdokupu; je fakt pěkná; velikost asi 20'.\nPrávě M 16 se stala tou vyvolenou mlhovinou, kterou snímal HST a objevil v ní "sloupy stvoření", jejichľ obrázky se objevily na stránkách vąech astronomických časopisů. Není tedy třeba nic dodávat.\nM 16 je vůbec jedním z nejfotogeničtějąích objektů naąí Galaxie. Při pohledu v dalekohledu toho bohuľel z její krásy aľ tak moc neuvidíte. I tak vąak poskytuje pěkný pohled - má podobu hvězdokupy zasazené v jasné mlhovině.\nPřicházím k daląímu objektu této slavné triády:\nDM M 17-NGC 6618 "Omega" - "Labu»"\n- malá jasná a moc hezká mlhovina zľetelně klínovitého tvaru, se ąpicí klínu směrem na východ\n- připadá mi mnohem menąí neľ v atlase - asi vidím jen nejjasnějąí část, zbytek mizí ve světle výbojek; bočním pohledem ji vidím velkou asi 20'\nZjią»uji, ľe v zorném poli mám i kus M24, vejdou se mi tam najednou tedy 4 messierovské objekty - M16, M17, M18 a M24!!! Něco takového je moľné snad opravdu jen ve Střelci.\nM 17 byla objevena stejně jako M 16 v roce 1746 de Cheseauxem a o několik týdnů později nezávisle Messierem. Její úhlová velikost, včetně slabých okrajových partií, je kolem 45''x35''. Patří tak mezi nejrozsáhlejąí mlhoviny na obloze, by» je od nás pět aľ ąest tisíc světelných let daleko. Podobně jako mnohé jiné difuzní mlhoviny, je zdrojem rádiového záření. Hvězdy, které za to mohou, jsou ovąem skryty za rozsáhlými oblastmi svítícího plynu.\nOH M18-NGC 6613 - je to sice malá otevřenka, avąak rozhodně není nenápadná, jak se píąe v Karkoschkově atlase.\n- je to spousta hvězd naskládaných na ploąe tak 7', na první pohled zrnitá skvrnka, celkem jasná\nM 18 je kousíček pod M 17, asi půl stupně. Objevil ji Messier roku 1764 jako hvězdokupu sloľenou z malých hvězd, obklopenou slabou mlhovinou. Jak uľ stojí v deníku, není rozhodně nenápadná, naopak. Sám Messier uvádí, ľe je snadněji viditelná neľ M 16. Přesto je jedním z nejopomíjenějąích messierovských objektů; tedy alespoň podle Burnhama.\nA skutečně, podle Burnham's Celestial Handbook je jednou z nejhezčích a nejvýraznějąích kulových hvězdokup. Na severní obloze ji údajně předstihuje pouze M 13.\nZorným polem mi táhnou mraky, kdyľ se podívám nahoru, vidím zajímavá oblaka tvaru kapesnícj hřebenů, nasvícená přízračne Ostravou.\n22.40 UT - při pohledu na vyąlý Saturn Malým Sometem se zavřenu clonou zjią»uji s překvapením, ľe vidím prstenec!!! (coľ jsem od jmenovaného přístroje nečekal)\nTěsně nad hlavou mi proletěl piątící netopýr\nMléčnou Dráhou se přesně v jejím směru prodírá jasná druľice.\n22.50 UT - přes opakovaných 25 dřepů začínám tuhnout, nechci podlehnout zákeřné chorobě a navíc se zatahuje => končí mé dneąní putování po jiľních skvostech naąí rodní Milky Way.\nNa závěr jeątě zbývá vysvětlit, kde se vzal nadpis tohoto článku. Díváme-li se totiľ na předcházející objekty, pozorujeme díky propastným vzdálenostem jejich vzhled z doby, kdy u nás na Zemi v Egyptě začali mít přebytek otroků a tak někoho napadlo začít stavět pyramidy. Kaľdý pohled na tyto objekty je tedy zároveň jakousi vizuální výpravou do starověku.\nNaopak, kdyby se nějací astronomové, třeba z míst ve hvězdokupě M 6, podívali pořádným dalekohledem k Zemi, mohli by v přímém přenosu sledovat ukřiľování Jeľíąe Krista. Uľ jednoduchý výpočet vąak ukáľe, ľe z této vzdálenosti by i samo Slunce vypadalo jako hvězdička slabá třináct a půl magnitudy.\nTohle povídání mělo být návnadou a námětem k podrobnějąímu pozorování těchto a mnoha daląích zajímavých objektů, které nám nabízí souhvězdí Střelce a vůbec jiľní oblasti letní oblohy. Mělo ukázat, ľe jejich pozorování není ani při zdaleka nejlepąích podmínkách, přesvětlené obloze a naąí zeměpisné ąířce, vůbec ztracené. Stačí jen objevit příhodné místo s dostatečným výhledem na jih. Mně se to naątěstí podařilo a tak jsem vám mohl zprostředkovat svou cestu do minulosti těch nejznámějąích letních deep-sky.\nJedna z nejhezčích pozorovaných mlhovin - Trifid, je pojmenována podle latinského vyjádření pro rozdělení na tři části. Tak se totiľ jevila Johnu Herschelovi: trifid; skládá se ze tří jasných a nepravidelně zformovaných mlhovin... na vnitřních okrajích se přibliľují, kolem jsou odděleny třemi rozbíhajícími se trhlinami či tmavými oblastmi, které nečekaně a pokrouceně rozdělují světlé mlhoviny.\nVzdálenost M 20 se odhaduje na pět tisíc světelných roků. Je tedy stejně daleko jako jeątě hezčí Laguna. I kdyľ tak na pohled vypadá, není vůbec kulová. Molekulový oblak sahá daleko za její okraje. Její tvar souvisí s tím, proč ji vůbec vidíme. V jejím středu se totiľ nachází kompaktní skupina několika velmi horkých hvězd. Ty produkují mnoľství ultrafialových fotonů, které nutí zářit okolní vodík. Toto energetické záření je ale s rostoucí vzdáleností od zdroje čím dál tím více pohlcováno. Aľ v určité vzdálenosti, přibliľně stejné ve vąech směrem, je ho natolik málo, ľe okolní plyn nerozsvítí. Této oblasti se říká Stromgrenova sféra, podle dánského astronoma Bengte Stromgrena.\nNa fotografických snímcích je M 20 dvojbarevná. Jiľní část je červená, severní modrá. Modře září okrajové části oblaku, kam uľ větąina energetických fotonů nedoletí a kde dochází k rozptylu na prachových částicích.\nHvězda ve středu Trifidu je ve skutečnosti vícenásobným systémem HN 40. Je sloľena z těchto sloľek:\nsloľky *** theta *** rho *** m1 *** m2\nZdrojem ultrafialových fotonů je předevąím primární sloľka spektrální třídy O7.\nI Laguna byla pojmenována podle výrazného tmavého zálivu, který ji z části rozděluje na dvě poloviny. Je velmi rozsáhlou oblastí, kde dochází k bouřlivé tvorbě nových hvězd. Leľí na okraji rozsáhlého molekulového oblaku a postupně se "prokousává" dovnitř. Také otevřená hvězdokupa NGC 6530 zde vznikla. Dnes se ale nachází před ní. Je stará asi dva miliony roků. Poblíľ středu mlhoviny leľí hvězda 9 Sagittarii, která patří mezi nejsvítivějąí známé hvězdy. Její zářivý výkon se odhaduje na několik set tisíc Sluncí. Nejjasnějąí část Laguny leľí právě západně od 9 Sgr. Nazývá se Přesýpací hodiny a je osvětlována jinou horkou hvězdou spektrální třídy O7, označovanou Herschel 36. Blízká 7 Sagittarii, která má asi pátou velikost, je naopak jednou z hvězd popředí. Leľí jen 250 světelných let daleko.\nM 21 je v triedru jasnějąí hvězdou sedmé velikosti, kolem které je drobná mlhavá skvrna, protáhlá směrem na severozápad. S rostoucím zvětąením se promění v těsnou skupinku několika desítek hvězd bez mlhavého pozadí. Nejjasnějąí člen kupy je hvězda spektrální třídy B0.5 s pozorovanou hvězdnou velikostí 6,7 magnitudy a absolutní hvězdnou velikostí asi -5 mag.\nVąechny výąe zmiňované objekty se vejdou do jednoho zorného pole triedru. Za dobrých podmínek k nim jeątě přibude kulová hvězdokupa NGC 6544, poloľená stupeň jihovýchodně od M 8. V binaru 25x100 je docela nápadná (o průměru 1'), ve srovnání s Lagunou vąak lehce opomenutelná. Na tmavé obloze se také pozorně zadívejte severoseverovýchodně od Laguny a jihovýchodně od Trifidu, kde je malé "hvězdné mračno" Mléčné dráhy. Tímto směrem je zřejmě molekulový oblak mezihvězdné hmoty související s Lagunou a Trifidem mnohem tenčí. Umoľňuje proto dohlédnout do větąí vzdálenosti, aľ někam k jádru Galaxie.\nVelká ąkoda, ľe Bílý Trpaslík není se zvukem. Slyąeli bychom vlny naráľející se zlověstným hukotem do skalisek Bretaně. Slaná tříą» smáčí křídla neposedných racků. Zapadající Slunce se naposledy vylouplo z mraků a rudou září zalilo podivný úzký kámen, jeľ jako prst ukazuje k nebi. Stejná scéna se zde opakuje jiľ ąest tisíc let. Nebo je tomu jinak?\nAno, řeč je o menhirech. Ale věc je jeątě malinko sloľitějąí. Kromě menhirů nalézáme po celé Francii jeątě dolmeny, tumuly a daląí kamenné - megalitické - stavby.\nTy v Bretani jsou asi nejstarąí. A zdá se, ľe jich tu je nejvíce. Ale kdo a proč je postavil, co tím chtěl říci. A chtěl tím vůbec něco říci? To se stalo předmětem dohadů na mnoho let. A ani dnes nejsme přílią blízko ke konečné odpovědi.\nCo se zdá být jisté, je fakt, ľe tyto stavby byly vztyčeny mezi roky 5000 aľ 2000 před počátkem letopočtu. Jsou tedy mnohem starąí, neľ třeba egyptské pyramidy. Jaká vąak musela být organizace lidí, jeľ umoľnila pohnout mnoha tisíci tunovými bloky kamene a navrąit je na sebe, abychom je i po ąesti tisíci letech nalezli neporuąené. Stáří těchto megalitů je kupodivu určeno poměrně přesně. Kromě datovacích metod radiouhlíkových a daląích, vyuľili archeologové i některých netradičních a zajímavých faktů. Například kromlech na ostrově Er-lannic se i s celým ostrovem pomalu noří do moře. A právě z rychlosti tohoto poklesu a velikosti zatopení kromlechu bylo moľno dobře ověřit pravdivost datování.\nSamotné slovo menhir pochází ze starého keltského označení pro dlouhý kámen. A plně vystihuje i samotný vzhled větąiny menhirů. Hrubě otesaný úzký kámen zasazený do země ukazuje k nebi. Podle některých tak propojuje zemskou energii s energií nebes. Kdo ví. V kaľdém případě oblasti největąího výskytu menhirů měly v dávných dobách stejné postavení jako dnes Mekka či Vatikán. Velikosti menhirů se liąí - od několika desítek centimetrů aľ do výąky dvaceti metrů. Tak velký je například Velký Menhir v Locmariaqueru, nedaleko Carnacu. Bohuľel jiľ není vcelku, leľí rozlámán na čtyři kusy. Prý po zásahu blesku. Ale i tak udivuje nejen svou velikostí, ale i důkladností svého opracování. Jeho hmotnost dosahovala téměř třista padesát tun.\nTypickým příkladem řad jsou populární řady v okolí Carnacu. Téměř 4000 kamenů se zde v několika řadách táhne do vzdálenosti více neľ kilometru. O významu těchto allignments - kamenných řad - kolují různé názory. Jedni je povaľují za cesty, po kterých kráčela procesí k uctívání boľstev. Jiní jsou přesvědčeni o astronomickém a kalendářním významem celého komplexu. Uvaľují dokonce o tom, ľe tyto řady jsou pouze částí velké astronomické observatoře megalitického lidu. Tato observatoř by měla zabírat celou oblast Quiberonské zátoky. Ústředním menhirem celého komplexu má být právě Velký menhir v Locmariaqueru. Astronomická orientace mnoha menhirových seskupení nevylučuje ani myąlenku, ľe by se mohlo jednat o pozemský obraz hvězdné mapy.\nVzhled těchto allignments ovąem evokuje i jiné představy. Podle jedné z nich se jedná o zkamenělé pohanské pronásledovatele papeľe Cornelia. Kdyľ barbaři vyhnali tohoto papeľe z Říma, dostal se na svém útěku aľ sem na bretaňské pobřeľí. Nemaje uľ kam prchat, obrátil se ke svým pronásledovatelům a znamením kříľe je proměnil v kameny. Ovąem dlouho se ze své záchrany neradoval. Po návratu do Říma byl císařem uvězněn a v roce 253 ve vyhnanství zemřel.\nDaląí typickou stavbou megalitického lidu jsou dolmeny. Jedná se vlastně o kamenné skelety velkých sypaných hrobek - tumulů. I ty v Bretani nalezneme. Pokud vąak zub času zapracoval, objevíme na jejich místech právě jiľ jen onen dolmen - neboli stolový kámen. Skutečně je stolu velmi podobný, protoľe je tvořen kamennými stěnami, na nichľ je poloľen velký plochý kámen - deska stolu. Do kaľdého takového "stolu" vede zastřeąená chodba, opět postavená z kamenů. Tato chodba snad představovala spojení mrtvého, který byl v dolmenu pohřben, s okolním světem. Vnitřní prostory jsou často zdobeny překrásnými rytinami. Samotné dolmeny jsou často doprovázeny systémem menhirů, který určuje jejich astronomickou orientaci. Vąe je tak dokonale sladěno, ľe se opravdu dere na mysl myąlenka spojení reálného ľivota s celým universem. Krásnými příklady dolmenů jsou například Kercado v Carnacu či Table des Marchands v Locmariaqueru. Samotná svrchní deska tohoto posledního váľí okolo třiceti tun.\nNedaleko Carnacu můľeme obdivovat dokonce celý tumulus. A to dokonce tak velký, ľe na něm byl postaven i křes»anský kostel sv. Michala. Odtud i celý tumulus dostal pojmenování. Dokonce je moľno projít vnitřní chodby tohoto tumulu a nahlédnout i do pohřebních místností.\nStále jsme se ovąem ani slovem nezmínili o tom, kdo byli oni megalitičtí stavitelé. Velmi často se tvrdí o spojení Keltů a menhirů (vzpomeňte si na Asterixe). Keltové vskutku kameny uctívali, stejně tak jako uctívali studánky, stromy nebo třeba hory. Ovąem nejstarąí megalitické stavby vznikly dávno před příchodem Keltů. Zdá se tedy, ľe tito pouze převzali a dokončili stavby, které vytvořil někdo před nimi. Ale kdo?. Mnoho toho o nich nevíme. Snad jen to, ľe byli pravděpodobně duchovní učitelé keltských druidů, kteří pak budovali stejné stavby po celé Evropě. A dále to, ľe pravděpodobně nebyli národem bojovným ani kočovným. To» vąe.\nJeden z Murphyho zákonů říká: Kdyľ nadpis článku končí otazníkem, zní odpověď ne. Ano. Podle mé diplomové studie nemá smysl pozorovat polopravidelné a nepravidelné proměnné hvězdy s výrazně kladným barevným indexem (B-V). Rozbor jsem sice provedl pouze na hvězdě Y Canum Venaticorum, ale v dohledné době přibudou daląí. Závěry budou pravděpodobně stejné.\nFotometrické řady polopravidelných a nepravidlených hvězd jsou velkou vzácností. Jedná se o dlouhodobá pozorování s nejistým výsledkem, coľ se v dneąní astronomii přílią "nenosí". Proto mnohé amatérské organizace podporují právě sledování těchto hvězd.\nOdhady hvězdné velikosti se pořizují srovnáním hvězdné velikosti proměnné hvězdy s hvězdami konstantní jasnosti, jejichľ hvězdná velikost je známa. Poměrně kvalitní výsledky lze tímto způsobem získat například u zákrytových dvojhvězd. V kaľdém případě je ale nezbytná při zpracování velká opatrnost. Ukaľme si to na případu Y CVn.\nNa přiloľeném obrázku je vykresleno 1212 odhadů tří pozorovatelů, kteří měli v databázích AFOEV uvedeno více neľ několik set pozorování Y CVn. Ostatní pozorovatelé, byly ze zpracování vyloučeni.\nJe vidět, ľe dle vizuálních pozorování měnila Y Canum Venaticorum svoji hvězdnou velikost velmi sloľitě, v podstatě bez náznaků periodicity. Pro jistotu ale byl učiněn pokus vyhledat periodu. Skončil neúspěąně. Z fotoelektrických měření v oboru V a B vąak vychází perioda 267,8 dne s amplitudou 0,3 mag. Kromě toho je zřejmé, ľe hvězda nejen pulzuje, ale mění i střední hvězdnou velikost. Za zpracovávané období let 1979 aľ 1994 se tak pohybovala v rozmezí 5,2 aľ 6,0 magnitudy ve fotometrickém oboru V.\nNa první pohled je zřejmý velký rozptyl v odhadech a to nejen u vąech tří pozorovatelů dohromady, ale i u kaľdého jednotlivce. Na rozdíl od fotoelektrických pozorování je lidské oko zatíľeno mnoľstvím různých subjektivních vlivů. Hlavní problém při pozorování hvězd tohoto typu je v tom, ľe se srovnává naoranľovělá proměnná hvězda (hvězdy s (B-V) indexem větąím jak 1 mag se jeví naoranľovělé vľdy) s bílými srovnávacími. Při nedostatečné adaptaci na tmu se pak můľe naoranľovělá hvězda jevit jasnějąí neľ bílá hvězda stejné hvězdné velikosti. Jevu, kdy se maximum citlivosti oka přesouvá ke krátkovlnnému konci spektra, se říká Purkyňův jev a je podrobně popsán např. v Návodu na pozorování proměnných hvězd I.\nSvětelné křivky hvězd s extrémně vysokým (B-V) indexem tedy mají velký rozptyl, který je důsledkem mnoha vlivů vznikajících při Purkyňově jevu. Kromě jiľ zmiňované nedostatečné adaptace na tmu hraje roli i velikost pouľitého přístroje a úhlová výąka hvězdy nad obzorem. Nezanedbatelná pravděpodobně není ani citlivost sítnice lidského oka, která je na různých místech různá. Příčinou je nerovnoměrné rozloľení receptorů - čípků a tyčinek.\nTo vąe ovlivňuje výsledný odhad hvězdné velikosti a v důsledku způsobuje jejich značný rozptyl. U hvězd s (B-V) > 2 mag s malou amplitudou změn tudíľ nelze vizuálních porovnání vyuľít.\nNa obrázku jsou pro porovnání uvedena jak vizuální pozorování, tak i fotoelektrická (větąí, prázdná kolečka) měření. Vzhledem k tomu, ľe citlivost lidského oka neodpovídá přesně fotometrickému oboru V, je nutné provést opravu fotoelektrických měření\nkde m(v) je vizuální hvězdná velikost, jak je pozorovateli v průměru vnímána, m(V) je hvězdná velikost v oboru V, konstanta a=0,182 a konstanta b závisí na hvězdné velikosti hvězd. Pro hvězdy v rozmezí 5,5 < m < 6,5 mag se udává b=-0,032 mag, u slabąích hvězd roste. Při opravě fotoelektrických pozorování z této práce bylo ale bráno b=0.\nZ obrázku je zřejmé, ľe se trendy pozorované fotoelektrickým fotometrem shodují s vizuálními. Opravená fotoelektrická měření jsou obecně mírně podhodnocena. Tuto disproporci lze vysvětlit tím, ľe se při rozboru funkce (1) vycházelo ze souboru hvězd s (B-V) < 1,8 mag.\nZ tohoto důvodu byl proveden obdobný rozbor pouze s daty týkající se Y CVn. Pro kaľdé fotoelektrické měření byly ze souboru vizuálních pozorování vybrány odhady provedené v intervalu 10 dní kolem okamľiku měření, z nich vypočítán průměr a určen rozdíl pozorované hvězdné velikosti m'(v) a změřené fotoelektrickým fotometrem m(V). Výsledná závislost na (B-V) indexu je uvedena na daląím obrázku. Body byla standardní metodou proloľena funkce\nkterá je značně odliąná od předcházející (1). Při prokládání byly vyřazeny čtyři odchýlené body (JD 45035, 45036, 45037 a 45038) v levé horní části grafu. Důvod jejich odchylky není znám, chyba ale pravděpodobně bude na straně vizuálních pozorování. Malá váha byla také přiřazena bodů v pravé části grafu. Velikost konstanty b, vzhledem k chybě, je značně nejistá.\nNa tyto hvězdy si proto raději nechte zajít chu». Nebo si kupte fotometr.\nZávislost (B-V) indexu na rozdílu vizuální hvězdné velikosti m'(v) (průměr z desíti nocí od tří různých pozorovatelů) a hvězdné velikosti v oboru V změřené fotoelektrickým fotometrem. Body je proloľena funkce (2). Body v levé horní části grafu byly při aproximaci vyřazeny.\nByl jsem poľádán (moľná trochu donucen) napsat povídání či dojmy o Praktiku pro pozorovatele proměnných hvězd, jehoľ jsem se letos v červenci (osmého aľ devatenáctého) zúčastnil. Donucovací metody byly úporné a nervy deptající, takľe teď sedím u klávesnice a opotřebovávám si polątářky na svých prstících.\nTak tedy o praktiku ve Vyąkově. (Uľ předem chci poznamenat, ľe pokud se někdo, kdo bude číst tento článek, bude chtít této akce příątí rok zúčastnit, a» to bez váhání udělá a pokud by ho tyto řádky snad jen trochu od toho odrazovaly, a» věří, ľe jsem to určitě neměl v úmyslu.) Já osobně jsem byl letos na této akci poprvé.\nPrvní problém při příjezdu do Vyąkova nastal, kdyľ jsem si prohlédl mapu Vyąkova, která mi doąla domů několik dní předtím. Zjistil jsem totiľ, ľe hvězdárna leľí na druhém straně města neľ nádraľí. Z toho pro mne vyplynuly dvě věci: na hvězdárnu asi netrefím (orientace v prostoru více jak jednorozměrném je totiľ pro mne nepřekonatelným problémem) a pokud bych snad naąel správnou trasu, tak bych pravděpodobně po cestě zemřel vysílením. Na ątěstí se nic z toho nestalo (i kdyľ mi to trvalo asi o půl hodiny déle, neľ je normální) a tak jsem se nějakým zázrakem ocitl na pozemku uprostřed něhoľ stála budova hvězdárně naprosto nepodobná, s několika stany vedle. To, ľe ta budova hvězdárnou je, jsem se dozvěděl, jakmile jsem do ní veąel. Uvnitř sedělo kolem stolu asi deset lidí (z nichľ dva jeątě nebyli členy praktika), coľ mě dost překvapilo - čekal jsem tam alespoň třicet zběsilých astronomů. Ti, kdoľ tam seděli, mě zasvětili do toho, ľe budu bydlet ve stanu (prominentní členové praktika bydleli v buňkách hvězdárně přilehlých). Druhá věc, se kterou jsem byl seznámen, byl tzv. spotřební komunismus, tj. vąichni nakoupí, vąichni to pak dohromady zaplatí a vąichni se pak dohromady nadlábnou. Vařil ąéf praktika p. Hájek, který byl zároveň vrchním travičem (byl to prostě náą kuchta), a tak celé praktikum proběhlo pod heslem "Hájek je naąe máma". Stravování (obědy) se jinak konaly ve Vyąkově v hospodě třetí cenové skupiny zvané Letiątě, mimochodem (nebo hlavně) tam obsluhují celkem pěkné servírky (aľ na jednu, která měřila alespoň dva metry a vypadala jak ąíleně ąkaredej chlap) a hlavně (nebo mimochodem) tam docela dobře a levně vaří (ale pivo tam mají hrozné).\nProgram celé práce, jak jsem brzy pochopil, v prvních několika dnech spočíval v kompletování mapek zákrytových dvojhvězd, coľ je celkem zajímavá a poučná činnost. Nikdy bych nevěřil, kolik těch zakrývajících se potvor je. Zvláą» kdyľ se tak tak zhmotní v podobě několika tlustých bloků plných mapek.\nJak uľ se podle názvu zdá, bylo toto praktikum zaměřeno na pozorování zákrytových hvězd. Bohuľel tomu tak z větąí části nebylo, anąto tomu zabránilo počasí. Tedy abych mluvil (teda psal) konkrétně, pozorovalo se jednu celou noc a dvě půlky (noci). Díky počasí jsem za deset dní chytil dvě minima a několik částí zákrytů.\nStrávený čas praktiku se mi vąak vůbec nezdá ztracený, ostatně pochopil jsem tu v praxi například pravý význam slov jako tlačit, sát a tak. Ostatně bylo by ode mne velmi slizké, kdybych odsuzoval praktikum jen kvůli počasí. Podle mého mínění bylo docela dobře organizované. Na podobnou akci bych doporučil jet kaľdému, kdo se chce něco nového naučit a poznat spoustu zajímavých lidí se spoustou pozorovatelských zkuąeností.\nNyní bych se chtěl jeątě vrátit k nadpisu článku, kde jsem napsal, ľe bude nejen o praktiku ve Vyąkově. Tak trochu se to týká i toho, ľe jsem vlastně tento článek nechtěl vůbec psát. Vąiml jsem si totiľ, ľe se u nás vytvořily určité skupiny (nebo i jednotlivé osoby) astronomů, mezi nimiľ existují nepřátelské, někdy aľ nenávistivé vztahy, které jsou příčinou toho, ľe se tito astronomové zabývají spíąe neľ vědeckou činností kritizováním těch druhých. Setkal jsem se dokonce s tím, ľe vystupovali proti aktivitám, resp. pozorovacímu programu svých "kolegů", aniľ by to zdůvodnili nějak jinak, neľ ľe ta či ta skupina je ąpatná. To můľe napáchat velké ąkody astronomii samotné, protoľe tyto spory musí zákonitě od astronomie přinejmenąím odrazovat. Proto jsem nechtěl psát tento článek, abych se do sporů nemíchal.\nNa závěr bych chtěl jeątě uvést, ľe jakákoliv podobnost by mohla být čistě náhodná nebo i zmanipulovaná.\nSe slovem instantní se nejčastěji setkáte u kávy. (Shodou okolností si i já právě jednu takovou vařím.) Instantní jsou vąak i polévky, fotografie ba dokonce i led. Během Expedice Úpice '96 jsem se potom dostal k dalekohledu, který je určen instantním pozorovatelům.\nZázraky se dějí. Gymnázium ve Dvoře Králové si letos v červnu koupilo dalekohled Meade LX200. Cena asi 130 tisíc korun. Jelikoľ k tomu doąlo díky Jiřímu Erlebachovi, dlouholetému expedičníkovi, objevil se tento dalekohled i v Úpici. K jeho převozu stačil kufr osobního automobilu.\nDalekohled je to na první pohled pěkný. Opticky se jedná o kvalitní schmidt-cassegrain o průměru objektivu 25 cm s ohniskovou vzdáleností dva a půl metru. Je uchycen ve vidlici, která můľe být buď na azimutální, nebo na ekvatoreální montáľi. Srdcem celého zařízení je počítač řídící vąechny pohyby. Obsahuje totiľ knihovnu s téměř 65 tisíci objekty (Messierovy objekty, vybrané NGC, IC a UGC objekty, jasné stálice a proměnné hvězdy, planety). Na ovládacím panýlku pak stačí na»ukat přísluąné číslo, zmáčknou GOTO a dalekohled sám nastaví objekt během několika vteřin do středu zorného pole. Pohybuje se přitom rychlostí aľ devět ° za sekundu.\nAby dalekohled správně najíľděl na poľadované objekty, musí být dobře ustaven. Jelikoľ filozofií zařízení je, ľe první noc, kdy dalekohled pouľijete, můľete pozorovat stovky deep-sky objektů a vąechny planety, není ani to přílią náročné. V azimutální sestavě stačí chvíli pointovat jednu z referenčních hvězd a dalekohled si sám dál počítá korekce.\nMeade (alis Mída, jak jsme ho v Úpici označovali) si dokonce hlídá, aby nenarazil s rosnicí do montáľe či aby nepřetočil kabely. Prostě paráda. Jenľe po několika nocích první opojení vyprchá. Zjistíte, ľe automatické navádění za objekty je v celku nuda. Zmizel totiľ onen pocit "z dobrého úlovku". V naąem případě nebyl naątěstí dalekohled zcela ustaven a tak nedojíľděl úplně přesně. Pozorovatel tedy musel objekt dohledávat ručně. Takľe pocit z vítězství zůstal.\nVelmi slabým se ale ukázal poddimenzovaný hledáček, horąí neľ triedr. Jakmile se jen trochu orosil, nebylo moľné s ním prakticky vůbec hledat. Mída sice funguje i na baterie, ale nedokáľu si představit, jak by se s ním pozorovalo bez elektřiny. V případě, ľe to vůbec jde.\nProblémy dělalo i ostření. U dalekohledu se pohybuje se zrcadlem, ne s okulárem. To si ovąem pokaľdé krátce "dosedalo"; zaostření obrazu tedy vyľadovalo jemné ruce a trpělivost.\nOpticky byl teleskop ve srovnání s jinými sluąný. Asi dvacet metrů od něj stál brněnský cassegrain, který má přibliľně stejné parametry (25 cm průměr, ohnisko asi tři a půl metru). Meade měl lepąí, ostřejąí obraz. Vzhledem k tomu, jak náą cassegrain vypadá (neseřízený, matné zrcadlo) a jak pořád cestuje, není divu.\nMoľná vás napadne, zda má smysl si takové zařízení kupovat. Má. Pro fotografy a CCD pozorovatele je to totiľ bezesporu skvělý dalekohled. Určitě by se také hodil na mnohé hvězdárny, kde by mohl nahradit roząířené refraktory typu coudé. Sto třicet tisíc za dalekohled, který odpoledne vybalíte z beden, večer během půl hodiny ustavíte a pak s ním léta pozorujete (tedy pokud nevypnou proud), není přílią.\nTakľe. Doopravdy se celá Expedice točí okolo paní Samkové, coľ je naąe kuchařka. Nesmírně obětavá duąe, která tady nenechá nikoho zhubnout. (Ostatně, mé míry 90-89-90 svědčí o mnohém. Téměř o vąem.) Tato paní v podstatě parceluje expedičníkův den na tři, popřípadě čtyři (to podle nátury) významné úseky:\nMezi půlnočkou a snídaní je sice ľivo, ale ne dlouho. I kdyľ se tu vyskytují jedinci, kteří vydrľí, jenľe ti po několika nocích nevyspání odpadnou vyčerpáním. Máme vyzkouąeno. Ono se totiľ ráno nenechává dospat.\nTo se v půl jedenácté zabouchá ocelovou tyčkou na kolejnici, co ji Druhá Polovička Hlavního Vedoucího (tedy Tomáą Marek - ta první polovička je Jirka Duąek) pověsila na okap kuchyňky, no a kdo se do pěti minut nevyplazí ze spacáku, tak po tom paní Samková loupne okem a dostane za trest k obědu menąí knedlíky.\nNo a to je snad dostatečně otřesnej trest, ne...? Tak, co dál. Po snídani se tu zpracovávají pozorování z předeąlé noci anebo je nějaký kurz - to kdyľ náhodou byla hnusná noc a nepozorovalo se. V čase do oběda se vąelijak fluktuuje a čtou se astronomické kníľky a časopisy. Taky je tu přístup k počítačům s dobrým hárd- i softwérem (katalogy a počítačové atlasy), takľe se tu člověk přiučí i mimo přednáąky.\nZásoby jsou tu fakt dobrý - z časopisů se vyskytuje třeba Kozmos, Sky and Telescope a Astronomy. No a koho by zajímalo, co je tu z kníľek, tak vąeliká tu- i cizozemská literatura o astronomii. Třeba jestli vám něco říká Burnham's Celestial Handbook nebo The Bedford Catalogue nebo Visual Astronomy of the Deep Sky Objects, ale to jmenuju jen ty největąí favority. Jinak je tady takových a podobných věcí plná knihovna.\nPak je oběd. To je perla uprostřed dne. To si natolik příjemně potýráte chu»ové buňky, ľe se vám ani v následným volnu (2 p. m. aľ 5 p. m.) nikam moc nechce. I kdyľ, celkem je kam. Jsou tu pohostinská zařízení, kam si můľete zajít na jedno orosené - jo, kdyľ jsem u toho, vyzývám k bojkotu Hostinec Beránek, jsou tam neochotný a po jejich smaľáku vám bude blbě - nebo si můľete zajít do nedalekého okolí na jablka, ąvestky atp., nebo jít omýt své krásné mladé tělo na splav (k vąeobecnému zděąení úpičáků samozřejmě bez plavek) nebo jít jen tak do městečka po obchodech.\nOvąem k páté hodině se vra»te, páč byste přiąli o kurz meteorologie nebo o nějakou přednáąku. Za to by vás neměli moc rádi. Kromě toho jsou ty přednáąky dost zajímavý, namátkou třeba o Slunci, meteorech, kometách, z toho mimo Sluneční soustavu třeba o deep-sky objektech nebo o naąí Galaxii, o proměnných hvězdách, o kosmologii a tak. Samozřejmě, ľe pro ty, kteří sem přijedou ve stavu, ľe budou chtít koukat do dalekohledu objektivem (pozn.: to jest blbě), jsou tu přednáąky o tom, jak vlastně pozorovat, jak na dalekohledy, jak si vést deník-nočník, jak astrofotit, jak na CCD a tak podobně.\nJo, to vás teda musím nalákat: některý přednáąky nám tu přednáąejí dost dobří odborníci, např. letos Ing. Marcel Grun , Dr. Jiří Grygar, Dr. Ladislav Křivský, Dr. Tomáą Ledvinka, Dr. Eva Marková... Ovąem, kdyľ se zajímáte jen o teorii, tak se vám tady líbit moc nebude. Dáváme totiľ přednost praxi.\nPo přednáące je večeře. Pak následuje daląí přednáąka a po ní, páč ta končí, kdyľ uľ padá tma, se jde přímo na pozorování. No ale kdyľ je zataľeno, tak se neradujte, nejde se hned spát, ale drľí se stráľ aľ do půlnoci jestli se nerozjasní, ľe by se ąlo jeątě pozorovat.\nDo půlnoci to ale vąichni rádi vydrľí, protoľe je čeká půlnočka, která obnáąí v bohatým mnoľství vzorky z jídel celého dne. (Přiznám, ľe vidina půlnočky je jedna z věcí, která mě při pozorování drľí tak nějak na nohou.)\nNo ale kdyľ je jasno, tak se tu provozuje To Hlavní, Za Čím Vąichni Přijeli, a to pozorování. Táhne se od těch tak deseti večer aľ do třech (pro nadąence i do pozdějc) do rána, přeruąeno pouze půlnočkou. To jsou lidi rozdělený do sedmi skupin podle zájmů a pokročilosti a pozorují si. A mají k tomu různý dalekohledy: od obyč triedrů přes dělostřelecké binary a malé somety aľ k sometům binarům (tedy zpravidla ve srovnání s věkem expedičníků straąně starý, přesto ale dobrý). A pak jsou tu taky větąí dalekohledy, to pro fajnový pozorování slabých objektů, no a jistý přístup je i k dalekohledům z Velké kopule.\nPozorování se vede asi tak, ľe někdy vedoucí svým poddaným zadají napozorovat nějakou povinnou věc, jako třeba obligátní zákrytovou proměnnou hvězdu a nebo tak, ale jinak víceméně si kaľdý pozoruje, co mu libo a co si odpoledne vytipoval v příručkách nebo v atlase. Jo a začátečníci dokonce vlastní hvězdný atlas dostanou - je to ąestnáctistranná verze slavného Atlasu Coeli od Antonína Bečváře, zmenąená oproti původnímu atlasu velikosti středně dimenzované tapety na poněkud kapesnějąí verzi formátu A4. Vůbec se tu dá leccos koupit, vesměs různý dobrý broľurky a tak.\nNo a takhle to jde celých čtrnáct dní. S drobnýma výjimkama, ale ty a» si laskavý zájemce přijede prozkoumat osobně. V pořadí uľ třicátádevátá Expa 97 bude stát asi jedenáct kilo na čtrnáct dní. Jo, musím vám být víc neľ patnáct let.\nImbesiho zákon zachování ąpíny:\nAby bylo moľno jedno vyčistit, musí se něco jiného uąpinit.\nMyslím to váľně. Pokud touľíte mít doma snímky z fotopřístroje, který stihne obhlédnout celou viditelnou polokouli, navíc i s okolními stromy a moľná i s vámi, máte tu nejlepąí příleľitost. Není to vůbec náročné a snímky z tohoto monstra vycházejí přinejmenąím moc pěkné. A budete-li mít trochu trpělivost a také ątěstí, můľete se dočkat při jejím pouľívání i nějakého toho zajímavého úkazu. Třeba bolidu. Nebo třeba uľ konečně ulovíte nějakého toho UFOuna. Co vy víte.\nCo potřebujete? Tak předně jeden kondenzor z fotografického zvětąováku. Čím větąí průměr, tím lepąí pro vás. Ten si necháte z vypouklé strany pohliníkovat. Pak potřebujete jen stativ, fotoaparát a drátěnou spouą». A samozřejmě film, jasnou noc a náladu.\nA jak se s tím vąím pracuje? Je to více neľ snadné. Kondenzor - ten pohliníkovaný - poloľíte na zem (nebo na cokoliv jiného). Hlavně tou vypouklou stranou k obloze. Nad něj postavíte trojnoľku stativu s fotoaparátem namířeným naopak směrem k zemi, tedy přesněji směrem k té vypouklé a pokovené ploąe. Zaostříte - doporučuji udělat to ve dne na mraky. Nebo i na okolní stromy, co se vám v zrcadle promítají. A pak jiľ jen přiděláte drátěnou spouą» (předpokládám, ľe film jiľ máte ve fotoaparátu). A v noci můľete udělat krásné snímky. Délka expozice závisí jen na rychlosti závojování filmu vlivem světelného znečiątění ovzduąí a na rychlosti, s jakou se vám bude zrcadlo rosit. Tomu rosení zabráníte buď nějakým vytápěním zrcadla - třeba odporové topení (ale pouľívejte jen malá napětí, a» vás to nezkope), nebo pravidelným ofukováním vlasovým vysouąečem (to je fén, ne?). Ale pozor, a» vám nesvítí topná spirála. Vypadá to na výsledné fotografii zajímavě. Se závojováním filmu toho moc nenaděláte. Budete muset častěji přetáčet.\nJeątě jedna věc. Musíte si vyzkouąet kombinaci výąka fotoaparátu nad zrcadlem - ohnisková délka objektivu. Čím větąí ohnisko pouľijete, tím musí být od objektivu dále, ale tím se zase zmenąuje podíl fotoaparátu na zaclonění oblohy. Ale můľete narazit, ľe některé dlouhoohniskové objektivy nebudete moci zaostřit. Takľe experimentujte. Já jsem pouľíval objektiv s ohniskem 105 mm na stativu o výące asi metr dvacet. To byla taky hranice, kam to ąlo zaostřit. Kondenzor o průměru 10 cm mi zabral skoro celé zorné pole. A dosaľená mhv? To si budete muset otestovat podle filmu, zčernání oblohy i podle objektivu. Já byl spokojen.\nTak proboha, co je s vámi? Podle toho, jak málo chodí pozorování, to vypadá, ľe brzo tuto rubriku a snad i celé APO zruąíme. Chápu, jasných nocí přes léto moc nebylo, ale i tak. Kdyby nebylo Lukáąe Krále a Tomáąe Havlíka (ten mi ovąem dodal pozorování z minulého léta!), tak nevím, o čem bych psal...\nZačneme zajímavým pozorováním Tomáąe Havlíka, který podrobil důkladnému studium galaxii M 33 v trojúhelníku.\nJiľ dlouhou dobu jsem se chystal na tuto královnu. Očima ji nevidím, ale vím přesně kde, jak a co.\nM 33 (NGC 598), Tri - Super. Výrazná mlhavá skvrna podlouhlého tvaru 2:1 aľ 3:2. Nachází se uprostřed kosočtverce hvězd asi osmé velikosti. Na první pohled homogenní oblak mírně se zeslabující k okrajům s nevýrazně jasnějąím jádrem. Průběh jasu - no, tak nějak to je:\nPři podrobnějąím pohledu si člověk vąimne i detailů; výraznějąí jádro je podél kratąí osy, spíąe u severozápadního okraje. Je ostřeji ohraničené právě od severozápadu, kdeľto na ostatních stranách mizí více do ztracena. Daląím detailem je zjasnění přímo u východního okraje. No a snad vidím i temnějąí oblast jihozápadně od jádra a na druhé straně jakoby prodlouľení v deląí ose, podél severozápadního okraje. Ale tím si nejsem jistý. Mohl by to být náznak spirální struktury? Je to tak.\nPřiznávám se, ľe mi Tomáąovo pozorování spirálních ramen připadalo značně odváľné. Kdysi jsem se na ni také díval, nějaké zjasnění jsem viděl, ale rozhodně to nebyly ramena. Moľná mám horąí oči. Roger N. Clark v knize Visual Atsronomy of the Deep Sky uvádí, ľe při středním zvětąení (100 aľ 200x pro 20cm dalekohled) jsou ramena pozorovatelná i za běľných podmínek. V asi patnácticentimetrovém dalekohledu byste je potom mohli spatřit na hodně tmavé venkovské obloze. V podstatě totéľ tvrdí Brian Skiff. Po porovnání kresby s fotografií bych ale Tomáąovo pozorování prohlásil za právoplatné.\nM 33 by si i tak zaslouľila důkladné studium větąím dalekohledem (tímto vás k tomu vyzývám). V 25 cm dalekohledu totiľ můľete spatřit velké mnoľství slabých hvězdokup, asociací a mlhovin.\nTou nejjasnějąí je NGC 604, rozsáhlá HII oblast 12' severovýchodně od jádra. Jako stelární objekt, jednu úhlovou minutu severozápadně od hvězdy jasné 10,5 mag, ji uvidíte i v malých dalekohledech. V dvaceticentimetrovém reflektoru se promění na skvrnku o velikosti 30''x20'', která obsahuje dvě hvězdy. Mezi nimi je mlhovina poněkud slabąí. V jeątě větąích dalekohledech pak vypadá jako koncentrovaná skvrna podobná eliptické galaxii o průměru 1'.\nAsi 50 úhlových vteřin východojihovýchodně od hvězdy v blízkosti NGC 604 najdete daląí zjasnění, označované A 85. Ve velkých dalekohledech by mělo být stelární, s jasností asi 14 mag. Budete-li od NGC 604 pokračovat podél spirálního ramene směrem na západ, narazíte na A 75 - skvrnku s hvězdou 13,5 mag na jihovýchodním okraji.\nSpoustu různých skvrnek spatříte i v oblasti jiľně od jádra. Jedenáct úhlových minut jihovýchodně od středu M 33 najdete hvězdu 8. velikosti. Přímo na jih od ní leľí dvojice A 100 a A 101. Obě jsou poměrně jasné. Tak bych mohl pokračovat dál a dál. Raději se ale na M 31 podívejte sami, bez nápovědy bude vaąe pozorování cennějąí.\nalfa UMi - je rozliąitelná jako dvojhvězda! To jsem o ní zatím nikde nečetl! Provází ji podstatně slabąí hvězda (řádově 9 mag) v pozičním úhlu přibliľně 240° a vzdálenosti moľná 10''.\nTolik pozorování Lukáąe Krále. Polárka je vskutku dvojhvězda. A docela pěkná. Ve vzdálenosti 18,5 úhlové vteřiny ji doprovází hvězda deváté velikosti. Podle The Bedford Catalogue je primární hvězda (Polárka) topasově ľlutá, průvodce bledě bílý. Polárka je přitom jistě jedna z nejdůleľitějąích hvězd: Leľí pouhý jeden stupeň od severního nebeského pólu. Jejich vzdálenost bude přitom díky precesi jeątě klesat. Nejblíľe si budou kolem roku 2100: 27' 31''.\nMalá vzdálenost od pólu současně značně znepříjemňuje její pozorování. Dalekohledy na azimutální montáľi tam namíříte snadno, ale zkuste to s tou ekvatoreální, na které je například naąe patnácka. Pěkně se zapotíte. Rozątípnout byste ji měli i pěticentimetrovém triedru, lepąí ale bude, kdyľ pouľijete alespoň sedmičku nebo desítku.\nPozorovatelé s triedry si také mohou vąimnout, ľe jiľně od hvězdy leľí malý prstýnek hvězd sedmé a osmé velikosti o průměru půl stupně. Přezdívá se mu Polárčin zásnubní prstýnek.\nHlavní sloľka, této pravděpodobně fyzické dvojhvězdy, je nadmíru zajímavou cefeidou. To, ľe mění jasnost, si astronomové vąimli uľ někdy kolem roku 1852. Změny byly poprvé měřeny aľ v roce 1899, kdy se pozorovaly změny radiální rychlosti, a v roce 1911 E. Hertzsprungem, který určil, ľe se mění asi o jednu desetinu magnitudy s periodou pod čtyři dny.\nJe ironií osudu, ľe si E. C. Pickering při sestavování katalogu jasností čtyř tisíc hvězd vybral jako základní standard právě Polárku. Vąechny srovnával právě s ní... Od té doby vąak amplituda jejích světelných změn pozvolna klesala. V polovině roku 1992 aľ na mikroskopických 0,010+-0,002 magnitudy. Na základě podrobných spektroskopických pozorováních byla v téľe době určena přesná perioda pulzací její atmosféry 3,9746+-0,0008 dne.\nPo dobu sedmdesáti let, určitě do roku 1956, se atmosféra Polárky pohybovala aľ s rychlostí 2,5 kilometru za sekundu. V roce 1980 vąak maximální rychlost klesla na 1,5 km.s-1, a v roce 1990 na 0,75 km.s-1. V posledních letech se pak dostala na pouhých několik set metrů za sekundu. Tyto změny krásně dokumentuje přiloľený obrázek.\nKdyľ se podíváte na H-R diagram, můľete si vąimnout, ľe se Polárka nachází v tzv. pásmu nestability, ve kterém vąechny hvězdy nutně pulzují. Např. hvězda RT Aurigae, která je podle povrchové teploty a zářivého výkonu dvojčetem Polárky, mění jasnost s amplitudou 0,8 mag. Proč právě alfa UMi přestala pulzovat, je skutečnou záhadou. Polárka je zřejmě jediným zcela jasným případem stacionární hvězdy v pásu nestability.\nTak a to je dnes vąe. Příątě toho snad bude víc. Tedy, kdyľ něco poąlete...\nTomáą Havlík, 22./23. srpna 1995, kolem 22:10 UT:


Rozhlédnutí 2018/10/21 – Duše a hvězdy\nŘadu odkazů a zpráv naleznete na facebookových stránkách Duše a hvězdy a Akce Život a ve facebookové skupině Křesťané a křesťanská témata ve společnosti a politice. Ostatní stránky poskytující zajímavé zpravodajství: Te Deum, Lumen de Lumine, REX!, Dielňa sv. Josefa, LifeSiteNews.com a Rorate Caeli.\nDalší stránky informující o užitečných přednáškách, počinech a akcích: HPŽ ČR, CENAP, Liga pár páru. Průběžně aktualizovaný přehled nejvýznamnějších akcí na listopad 2017 naleznete ZDE.\n21. říjen, neděle – slavíme dvaadvacátou neděli po Svatém Duchu. Zároveň si připomínáme bl. Karla Habsburského, císaře rakouského, a sv. Voršilu a její družky, mučednice.\n22. říjen, pondělí – slavíme svátek sv. Korduly, panny a mučednice.\n23. říjen, úterý – slavíme svátek sv. Antonína Marii Clareta, arcibiskupa a zakladatele klaretinů. V Praze proběhne setkání Klubu sv. Athanasia. Po Mši sv. (zač. 18:30) bude následovat přednáška na téma Cesta mezi slepotou a hněvem, aneb jak zápasit o svatost v čase církevní krize. Celebruje a přednáší R.D. Štěpána Smolen.\n24. říjen, středa – slavíme svátek archanděla Rafaela. Před 350 lety se narodil barokní malíř Petr Brandl (1668-1735).\n25. říjen, čtvrtek – slavíme svátek sv. Chrysantha a Darii, mučedníků. Před 200 lety se narodil sv. José María Díaz Sanjuro (1818-1857), španělský dominikánský biskup, misonář a mučedník.\n26. říjen, pátek – Mimo jiné slavíme svátek sv. Evarista I., papeže a mučedníka. V Brně proběhne setkání Klubu sv. Athanasia. Po Mši sv. (zač. 17:30) bude následovat přednáška na téma Edmund Campion, Shakespearův Jindřich V. a bitva u Agincourtu (25. 10. 1415). Přednáší prof. Petr Osolsobě.\n27. říjen, sobota – slavíme sobotní památku Panny Marie.\n28. říjen, neděle – nový týden otevře svátek Krista Krále. Před 100 lety byl vyhlášen vznik nezávislého Československa. Koruna Česká pořádá v Praze Pochod za monarchii.\n18 Responses to Rozhlédnutí 2018/10/21\n23. 10. 2018 (14:58)\nNerozumím tomu,sv,Krista Krále je v círk. a liturg. kalendáři 25.11.2018. Proč matete moji mysl ,již takto v této době zkoušenou.\n23. 10. 2018 (15:14)\nTohle je časopis zaměřený na tradiční katolíky, tj. ty, kteří upřednostňují či výhradně navštěvují tradiční liturgii. Při ní se stále používá tradiční kalendář z roku 1960, který zařazuje svátek Krista Krále na poslední říjnovou neděli. Jestli Vás to mate, je mi líto, stěžujte si Pavlu VI. na jeho šílené reformy kalendáře…\n23. 10. 2018 (16:18)\nKvůli čemu vlastně byla provedena? Chápu ty důvody, kdy chtěli zjednodušit a některé svátky se zrušily, ale proč ty pohyby jednotlivých napříč kalendářem, kdy např. sv. Tomáš Akvinský přešel z března na leden (nebo andělé strážní z srpna na říjen atd).\n24. 10. 2018 (9:31)\nPřesun svátku na poslední neděli církevního roku měl změnit chápání Kristova kralování ve výlučně eschatologickém smyslu. K tomu Peter Kwasniewski, Povstávání z prachu (Hesperion 2016): „Přesně v téže době, kdy se odehrávala liturgická revoluce, byla potichu odstavena na vedlejší kolej také plná pravda o Pánově kralování, tak jasně zvěstovaná encyklikou Pia XI. Quas primas (1925). Projevilo se to například… tlakem Vatikánu na změnu konkordátů a ústav různých států tak, aby katolictví již nadále nebylo oficiálním státním náboženstvím – prý s ohledem na uvedení nauky deklarace Dignitatis humanae do praxe. Papež Jan Pavel II. posléze napsal dopis francouzským biskupům, v němž prohlásil, že odluka Církve a státu ve Francii nejenže není nepřijatelná, ale sama tvoří součást katolické sociální nauky! Učinil tak v listu připomínajícím sté výročí zákona o odluce z roku 1905, který sv. Pius X. kdysi označil za dokument postavený „na naprosto mylném předpokladu, na té nejzhoubnější chybě.“ Povězme si upřímně: suverénní kralování Krista zároveň nad jedinci i nad národy, v řádu přirozenosti stejně jako v řádu milosti, se po koncilu popírá téměř všude…“ (str. 172-173).\n24. 10. 2018 (9:54)\nTakže slavení výročí posvěcení kostela tam, kde není přesné datum, probíhá poslední říjnovou neděli právě kvůli předchozímu svátku?\nA dobře, toto mělo důvod v proměňování nauky, ale proč ty přesuny u některých světců, jako třeba ten sv. Tomáš Akvinský nebo sv. Matěj, to mělo jaký důvod?\n24. 10. 2018 (13:19)\nTěžko říct v konkrétních případech, ale když je nějaká komise schopna zdůvodnit odstranění starých modliteb k obětování tím, že jsou postradatelné a nepotřebné, co by si podle libosti nepřešoupla nějaký ten svátek? Peter Kwasniewski k potlačení svátků mnoha světců v novém misálu: „Reformátory liturgie vedlo, zdá se, přesvědčení, že by měl kalendář na základě téměř matematických proporcí kvantitativně odrážet různá období dějin Církve, přičemž důraz měl být kladen na moderní dobu, neboť ta je nám blíž. Reforma tak prozrazuje chybné pojetí posvátného času…Ten, kdo dopřeje starému liturgickému kalendáři pozornost, si může všimnout mnoha případů křehké jednoty a harmonie, která prostupuje toto pozoruhodné dílo Ducha svatého, dílo, na němž se podílelo mnoho velkých duší, ale – Bohu díky – žádná komise.“ Kwasniewského knihu mohu jedině doporučit. Myslela jsem, že je rozebraná, ale Hesperion ji na webu dosud má, tak snad je ještě šance.\n24. 10. 2018 (9:43)\nDávám odkaz na svůj předloňský článek, důvody přesunu jsou shrnuty v posledním odstavci. http://www.christnet.eu/clanky/5815/silvestr_liturgickeho_roku.url\n24. 10. 2018 (15:55)\nTaky mám rád listopad. Ale kdybyste si přečetla liturgické texty tradiční (i v breviáři) a srovnala je s texty NOM, nemohla byste nevidět tu markantní změnu. Arcibiskup Lefebvre v knize Sesadili Ho z trůnu (dá se koupit) zmiňuje vykuchání hymnu o Kristu Krále přesně o ty věci, které souvisí se sociálním panováním Kristovým ve společnosti. A politika Montniho se nesle přesně v tomto duchu odmítnutí sociálního panství Kristova.\nVýrazná změna je taky v kolektě: původně se prosilo, aby se rodina národů podřídila Kristovu panování, to bylo nahrazeno lidstvem, lidskou rodinou, ale Bůh chce národy, nechce globální vládu NWO nad lidstvem.\nMilouš Jakeš kdesi vykládal, že katolíci věří na to dobré až po životě a nechtějí to dělat teď, ale to je přesně ten omyl laicistů. Kristovo sociální panování má být už teď a ne až při vyvrcholení dějin.\nTo „Bůh chce národy“ plyne z čeho přesně? A co takovéto „chce“ vůbec znamená, např. závazného pro praxi? Nemluvě o otázce, co přesně znamená „národ“; pokud je Bůh chce, je to jistě mimořádně důležité a mělo by to být zcela jasné, ale já například netuším, jestli Bůh v roce 1990 chtěl, abych byl Čechoslovák, Čech, Moravan, nebo Evropan, případně ještě něco jiného, ale rád bych v tom měl jasno, pokud je to pro Boha tolik důležité. A chtěl Bůh národy i před stavbou věže? Proč musel nějak dodatečně mást jazyky, proč nebylo lidstvo rozdělené do národů hned, jak to počty umožňovaly (a proč je to jazykové zmatení vnímáno jako nějaký trest, když by to mělo být něco dobrého, Bohem chtěného)? Nebo je Bůh před stavbou věže nechtěl — z čehož by už byl jen krůček k modernistické představě, že to, co Bůh po lidech chce, se v průběhu času mění?\n25. 10. 2018 (13:17)\nPlyne to z příběhu o babylonské věži a z mandátu Kristova: Jděte ke všem národům … (Mat 28). Kristus neposílá Apoštoly k lidstvu, ale k národům.\n25. 10. 2018 (23:59)\nŽe nerozumím, jak to plyne z příběhu o babylonské věži, je snad jasné z mé otázky, no ale OK, napíšu to ještě jednou: jaký je tedy správný katolický výklad příběhu o babylonské věži? Znám jen takový, že to byl trest za lidskou pýchu a odklon od Boha, tedy jistě ne něco, co by Bůh chtěl. Ale i pokud je správný výklad jiný, pořád zůstane ta zásadní otázka, pokud to Bůh chtěl, proč s tím přišel až teprve při stavbě věže — předtím to nechtěl, tedy se to, co chce mění?\nNo a jak z jděte ke všem národům plyne, že Bůh chce národy? Kde je pro takovýto výklad opora v učení Církve, jak doložíte, že to není Vaše soukromá interpretace? Jinak můžu vytrhnout jiný kousek a z lékaře nepotřebují zdraví, ale nemocní vyvodit, že Bůh chce nemocné, a z posílám vás jako ovce mezi vlky vyvodit, že Bůh chce vlky atd. atp. Ani nemluvě o tom, že tehdy beztak žádný koncept lidstva v dnešním slova smyslu ani neexistoval, že „k národům“ bylo nejlepší vyjádření „fakt ke všem“, nejen ke svým/blízkým.\nNebo — ale to je fakt náhodně hádám, bohužel je to v diskusích s tradičními katolíky zcela typické, že pořád pláčou, jak jsou dnes lidi nevzdělaní ve víře, ale na jakékoli otázky pak odpovídají tajemněji než Pýthie, aby snad náhodou někoho nepoučili — je to snad myšleno tak, že národy Bůh chce právě jako trest za provinění našich prapředků, takže máme rozdělení do národů trpět a nesnažit se je překonávat? Pak by ovšem bylo nutné se ptát, jestli ze „syny budeš rodit v utrpení“ analogicky plyne, že zasahování do porodu, zejména jakékoli úlevy od bolesti jsou hříšné a ženy mají trpět za svou pramáti?\nA není nakonec překlad gentes jako „národům“ krapet zavádějící, když národ v dnešním slova smyslu je idea stará pár (snad i doslova) staletí a tehdejší https://en.wikipedia.org/wiki/Gens znamenalo něco jiného?\nNo a vedle toho zůstává ta nejzásadnější otázka, otázka praktická: co to pro život křesťana znamená, že Bůh chce národy? Chce Bůh, abych byl národnosti české, nebo moravské? Jak to poznám? Na to jste vůbec neodpověděl, a přitom je to přece zcela zásadní, pokud to Bůh skutečně chce, jak tvrdíte. Co tedy konkrétně o tom Církev učí? No nic, no, pokračujme v kolektivním fňukání, jak je to po koncilu s katolíky špatné, že nic nevědí…\n26. 10. 2018 (10:32)\nOdpověď hledejte v Tomáškově katechismu ve výkladu IV. přikázání. Nemám čas učit vás katechismus.\n30. 10. 2018 (12:06)\n„Bůh chce národy, nechce globální vládu NWO nad lidstvem“\nU kostelů ve větších městech bývají každoročně touto dobou transparenty s pozvánkou na „modlitbu za republiku“. Nyní tedy už nejde o to, vejdeme-li ke Kristu jako národ nebo v zastoupení jednotlivců, ale zda jako republika nebo v zastoupení – v zastoupení koho vlastně? V zastoupení populistů?\n24. 10. 2018 (15:57)\nJeště bych doplnil, že Danielova předpověď narození Mesiáše je naprosto přesná a konkretní, viz Hejčlův komentář k Danielově knize.\n24. 10. 2018 (15:59)\nA třetí poznámka: Omega dějin, to zavání isnpirací gnostikem a heretikem Teilhardem de Chardin a jeho blouzněním o kosmickém Kristu.\n24. 10. 2018 (19:27)\nJestli svátek Krista Krále něco není, tak právě „církevní Silvestr“. Na tom je právě krásně vidět ta profanace.\n23. 10. 2018 (17:08)\nDnes jsem si připomněšl bl. Karla Rakouského v jednom rozhlasovém pořadu. Většina lidé se v rozhlasovém průzkumu vežejného mínění k mému potěšení a údivu klonila k tomu, že v případě zachování monarchie by se nám zde žilo stejně nebo i lépa, takže pohled lidí zdá se proměňuje. Kež by se obnova monarchie a dodnes právoplatných českých panovníků v budoucnu podařila.


Arginine A.K.G - GymBeam | GymBeam.cz\nPodrobnosti Recenze 72 Detail produktu Otázky k produktu Variace produktu Blog\nDokonale napomáhá vetšímu napumpovaní , lepší prokrvení. Můžu jen doporučit\nVšechny recenze Arginine A.K.G - GymBeam\nRecenze v ostatních zemích (70)\nArginin mi vždy dodá to co potřebuju nejvíce, sílu, nárůst objemu a hlavně energii na celý trénink, i když je intenzivní nebo silový. Arginin mohu doporučit všem co už nějakou chvíli cvičí a potřebují pro své tréninky více energie, více síly a větší objem ve svalech. Nemohu si ho vynachválit, dávám před každým tréninkem. Super kvalita i cena, účinky arginu jsou cítit ale i vidět. Beru ještě s nakopávačem, je to pak ještě účinnější.\nProhlížite si:Arginine A.K.G - GymBeam\nJe lepší arginin v tabletách nebo v sypké formě ?\nSypká vs tabletová forma\nDobrý den, záleží převážně která forma užití Vám více vyhovuje.\nZdravim , mozem užit protein bcca glutamin a arginin naraz ?\nChápu dobře že dávkování pro sportovce je ideální 5g hodinu před tréninkem a dalších 5g před spánkem?\nDávka je jenom 5g. U sportovců se doporučuje užití před spánkem\nDobrý den, chci se zeptat na způsob užití přípravku Arginine, dává se do vody nebo se polyká na sucho? Děkuji\nArginin se nerozpustí, je poěba dávku užít a zapít vodou\nLze kombinovat Arginine A.K.G s bcaa, nebo je to přemrštěné? Děkuji za odpověď\nano, lze kombinovat\nVýjimečné účinky taurinu pro sportovce, o kterých jste určitě nevěděli\nTaurin je organická kyselina, která účinně regeneruje svaly, zvyšuje výkon, redukuje tuky a podporuje imunitu. Je důležitým doplňkem výživy pro sportovce.\nLysin: hojivý zázrak, který léčí\nLysin je esenciální aminokyselina, která napomáhá regeneraci svalové hmoty, hojení ran a oparů, a výborné výhody nabízí i sportovcům. Zjistěte o ní více!


Garden of Life Rostlinné organické železo & organické bylinky 240 ml | MALL.CZ\nNacházíte se zde: Úvodní strana›Sport, outdoor›Sportovní výživa›Vitamíny, minerály, antioxidanty›Multivitamíny›Garden of Life Rostlinné organické železo & organické bylinky 240 ml\nZnačka: Garden of Life Náš kód: 100011723112\nTekutý multivitamín s brusinkovo-limetkovou příchutí. Celý popis\nZáruka: 24 měsíců (IČ 24 měsíců) Náš kód: 100011723112\nCíleně zaměřené živiny, které jsou whole food-(z celých potravin), certifikovány USDA Organic, Non-GMO Projectem a představující nový směr. Pro nás to trvalo roky inovací a trpělivosti. Naše početná rodina organických zemědělců poskytuje čerstvé ovoce, zeleninu a bylinky, jenž vytváří jedinečné produkty mykind Organics. Každá tableta nebo dávka ve spreji poskytuje čistou a whole food výživu pro váš organismus. Kromě toho je mykind Organics první výrobek s využitím Clean Tablet technologie – náš patentovaný postup používající výhradně organické a whole food ingredience.\nVýrobek mykindOrganics Garden od Life – rostlinné železo & organické bylinky je prvním a jedinným certifikovaným produktem, který dodává železo pouze z rostlin a neobsahuje žádné chemické přídavky železa. Tento lahodný brusinkovo-limetkový sirup obsahuje 10 mg rostlinného železa v jedné dávce a přináší také vitamín C, jež napomáhá se vstřebáváním železa. Dále obsahuje vitamín B6 a B12 a naopak neobsahuje žádné chemické konzervanty ani umělé přísady.\nJe to whole food veganská dávka železa, certifikovaná USDA Organic a ověřená Non-GMO Projectem. Železo, které podporuje zdraví krve se snadno vstřebává a poskytuje energii celému tělu. Vitamín C (z indického angreštu – amla) společně s vitamíny B6 a B12 pak podporují vstřebávání železa a jeho využití. Organické ajurvédské bylinky, organická ashwagandha a organické curry jsou tradičními bylinkami používanými k podpoře ideální hladiny železa a energie.\nVýhody mykind Organics – rostlinné železo & organické bylinky\nVelmi chutné a snadno použitelné – tekuté.


Čína chce být vesmírnou velmocí, do kosmu vyslala dva taikonauty - Seznam Zprávy\nZprávySvětČína chce být vesmírnou velmocí, do kosmu vyslala dva taikonauty\n17. 10. 2016 13:27\nDnes v noci odletěli z pouště Gobi dva astronauté do vesmíru. Stráví tam třicet dní.\nZe základny v poušti Gobi odstartovala do vesmíru čínská raketa Šen-čou 11 v 1:30 středoevropského času. Její úkol je součástí širšího plánu vybudovat v kosmu trvalou čínskou vesmírnou stanici.\nTaikonauté - jak se čínským astronautům říká - Ťing Chaj-pcheng a Čchen Tung mají namířeno k vesmírné laboratoři Tchien-kung 2, kterou Čína vypustila minulý měsíc. Cesta jim potrvá dva dny. Ve vesmíru pak stráví měsíc, nejvíce, co kdy čínští astronauté zvládli.\nNa palubě astronauty čekají různé pokusy. Budou pěstovat rostliny a zároveň provedou několik lékařských experimentů na svých vlastních tělech.\nUPDATE: China's manned spacecraft #Shenzhou11 enters designated orbit and will dock with space lab #Tiangong2 later https://t.co/T4eQ3ltUmU pic.twitter.com/jTIsYFUu7R\nV dobývání kosmu začíná konkurenční boj\nČína se znovu posunula v závodu s Ruskem a Spojenými státy americkými. Mise je považována za součást přípravy cest na Mars a Měsíc za přímé účasti člověka. Ostatně čínský prezident doufá, že aktuální mise výrazně Čínu posune v objevování vesmíru a přispěje k vybudování Číny jako vesmírné velmoci. Není tak divu, že start Šen-čou vláda mohutně propagovala a na vojenskou základnu mohli vstoupit i zahraniční novináři a přímo přihlížet startu rakety.\nDobývání vesmíru na Seznamu:\nPřed třemi lety přistála na měsíci nepilotovaná čínská sonda. Z mezinárodní vesmírné stanice však byla vyloučena. Její provozovatelé se obávali, že ambice Číňanů ve vesmíru mohou mít vojenský charakter. Proto se asijská velmoc rozhodla vybudovat vlastní stanici. Ta by měla být v plném provozu od roku 2022.


generální ředitel Empresa Media, a.s.\nVěc: Reakce na žádost o informace o lékařských fakultách\ncestou universit naše fakulty obdržely Vaši žádost o poskytnutí informací pro připravovaný „žebříček“ fakult. S politováním musím, jménem Asociace děkanů lékařských fakult ČR, obdobně jak již učinila naše Asociace i v loňském roce, vyjádřit zklamání nad Vaším přístupem. Asociace dlouhodobě spolupracuje jak s universitami, tak s MŠMT na FAKTICKÉM hodnocení, které je v souladu se světovými standardy. Má-li být hodnocení smysluplné, musí vycházet z profesionální metodiky – jen ta může garantovat sběr RELEVANTNÍCH dat a jejich RACIONÁLNÍ interpretaci. Takové výsledky mohou pomoci jak veřejnosti, tak i nám samotným k naší vlastní reflexi. Absence zájmu Vaši „anketu“ kultivovat a snaha ponechat ji bez jakékoli korekce v podobě komerčně atraktivní „hitparády“ nás mrzí a obáváme se, že v očích veřejnosti i poškozuje.\nStávající anketa ignoruje zásadní rozdíly mezi jednotlivými fakultami. Například spojení všech oborů, kterých je, kromě lékařství, na jednotlivých fakultách 0 – 12, stírá jejich vnitřní heterogenitu. Obory se liší poptávkou a složením studentů, jejich úspěšností u přijímacích zkoušek, potřebným pedagogickým zabezpečením, související vědeckou produktivitou a dalšími potřebami a reáliemi jednotlivých oborů. Jistě chápete, že výuka sester je dost odlišná od přípravy studentů v oboru všeobecného lékařství. Vnášení dalších faktorů, dělení či násobení „něčeho něčím“ (metoda Vaší práce s námi poskytnutými daty nám nebyla nikdy sdělena) dále zkresluje získané informace.\nPro kalkulaci učitelů Vámi užívaný limit 0.5 úvazku ignoruje souběh úvazků učitelů u odpovídajících fakultních nemocnic. Tento faktor řeší například akreditace (jak oborů pre- tak post- promočního vzdělávání), které se ptají na výši úvazku školského a zdravotnického v souběhu. Mám-li učitele, který je 0.2 „fakultní“ a 0.8 „nemocniční“, je to skvělé – jako profesionál de-facto neodděluje svou práci pro pacienty a studenty u lůžka (něco jiného je, pokud by učil 0.2 a 0.8 řídil tramvaj). Poměr úvazků u našich akademiků vzniká v aktivní diskusi s partnerským zdravotnickým pracovištěm a společnou strategií obou.\nJeště závažnější zkreslení je vnášeno sloučením všech učitelů s PhD, bez ohledu na další vědeckopedagogické hodnosti (Doc a Prof). To zcela zastírá kvalifikační strukturu (od začínajících asistentů po profesory, fakticky garantující obory) a tím i faktickou sílu a akreditační potenciál oborů na jednotlivých fakultách.\nOtázky směřované na počty grantů jsou vysoce relevantní, pokud ovšem čísla nejsou opět násobena či dělena nějakou iracionální konstantou, počtem lektorek bakalářek apod., pokud zohlední prestiž poskytovatele (jistě je zásadní rozdíl mezi interní grantovou agenturou university či grantu NHI apod.) a zejména roli pracoviště v projektu. Navíc ve Vašich poznámkách vůbec nejsou uvedeni pro lékařství klíčoví poskytovatelé (například AZV), kteří jsou jistě častějším cílem, než agentury zaměřené na umění a kulturu.\nZcela ve Vaší anketě chybí parametr výsledků vědecké práce a indikátory postgraduálního studia, které je u významných fakult „vlajkovou lodí“ s dopadem i na pregraduální výuku.\nIrelevanci Vámi užívané metodiky dobře ilustruje m.j. tradiční prvenství Lékařské fakulty University obrany. Je to SKVĚLÁ fakulta, to upřímně a rád zdůrazňuji! Nicméně již letmý pohled na její web Vás informuje, že její učební program a tudíž i struktura je ZÁSADNĚ odlišný od ostatních LFs – a samotné všeobecné lékařství pro tuto fakultu mimochodem vyučují naši kolegové z hradecké „civilní“ LF.\nVážený pane řediteli, v případě, že budete nadále trvat na používání Vaší metodiky v tvorbě „žebříčku“, žádáme Vás o současné uveřejnění komentáře Asociace děkanů k její validitě. V lepším případě bychom ovšem uvítali pro budoucnost smysluplnou spolupráci.\nprof. MUDr. Aleksi Šedo. DrSc.\na předseda Asociace děkanů LF ČR\nPozn. LFP: Všechny vysoké školy spadající do kategorie „Zdravotnictví, lékařství, farmacie“ jsou v žebříčku hodnoceny společně. Hodnocenými kategoriemi dle časopisu Týden jsou:\nPočet studentů (počet studentů celkem v bakalářských a magisterských oborech bez dalšího rozlišení – tj. zda jde o studium prezenční či kombinované, magisterský obor kontinuální či navazující apod.)\nPočet přihlášek (počet přihlášek celkem do bakalářských a magisterských programů, bez dalšího rozlišení)\nPočet přijatých (číselné vyjádření, kolik uchazečů z předchozích, tj. z počtu přihlášek, bylo přijato, celkem za všechny obory)\nPočet zapsaných (číselné vyjádření, kolik uchazečů z přijatých se nechalo zapsat do studia, celkem za všechny obory)\nPočet učitelů (počet pedagogických pracovníků s tituly Ph.D. (CSc.), doc. a prof. v minimálním úvazku 0,5)\nPočet řešených zahraničních grantů (grantu se účastní katedra/fakulta (nikoli jednotlivec), musí do něj být zapojena minimálně jedna zahraniční instituce jako spoluřešitel a minimálně část financování musí být ze zdrojů mimo ČR. Nelze započítávat tzv. měkké projekty určené na např. rozvoj, podporu měkkých dovedností nebo mobilit (projekty ESF apod.).\nPočet řešených tuzemských grantů (granty od TA ČR, GA ČR, Ministerstva vnitra ČR, Ministerstva kultury ČR, Ministerstva průmyslu a obchodu ČR. Grantu se účastní katedra/fakulta (nikoli jednotlivec). Nelze započítávat tzv. měkké projekty určené na např. rozvoj, podporu měkkých dovedností nebo mobilit.)\ndopis Reakce na žádost o informace o LF (709.69kB)


chléb | Moje těhotenství.cz\nzahradnikula Ne, 24/08/2008 - 15:22\nAhojky prosim vas mate někdo skušenost s tmavym chlebem kdyžs e plně koji?\nJá jím všechno na co mám\nJohanna Ne, 24/08/2008 - 16:49\nJá jím všechno na co mám chuť a malej prdí dobře. :c: Naopak tmavý chléb je zdravý....\nJá ti bohužel neporadím,\nBrejkyna Ne, 24/08/2008 - 15:30\nJá ti bohužel neporadím, netuším. Já vím jen, že se nesmí čerstvé pečivo.\nUž jsem párkrát snědla\nSedlaková Jana Ne, 24/08/2008 - 15:35\nUž jsem párkrát snědla čerstyý chléb ( neodolala jsem) A dobrý , malý má 3měs. tak prdí jako starý }:) zkušený chlap, tak žádné bolení neměl, ale do 6ti nedělí jsem se držela.\nTaky si říkám, že nevím\nBrejkyna Ne, 24/08/2008 - 15:58\nTaky si říkám, že nevím jak to vydržím. Já čerstvé pečivo přímo miluju. Takže i když jsem narvaná k prasknutí, tak čerstvý chleba nebo křupavý rohlíček se tam vždycky ještě vejde :s: :s: :s:\nV neděli večer se mi Baruška dusila\nPomoc nemůžu spat\nVčerejší poslíčci - Červíci\nPomoooc - jak se zbavit kašle


Dojemné shledání. Přežila svou smrt a svému zachránci přišla na policii poděkovat! – Novinykraje.cz\n[ 18. 1. 2022 ] Boural do Mercedesu ve Velké nad Veličkou, a pak zmizel. Policisté hledají svědky nehody\tJihomoravský kraj\n[ 18. 1. 2022 ] Cestující, pozor na další výluku na trati\tKrálovehradecký kraj\n[ 18. 1. 2022 ] Hasiči Soběšice pomohli zraněné ženě v lese\tJihomoravský kraj\n[ 18. 1. 2022 ] Rok 2021 přinesl moravským vínům ve světě skoro tisíc medailí\tJihomoravský kraj\n[ 18. 1. 2022 ] Nejdřív hádka, potom úder. Napadený už nevstal, měl přes tři promile\tKraj Vysočina\nHomeKRIMIDojemné shledání. Přežila svou smrt a svému zachránci přišla na policii poděkovat!\nDojemné shledání. Přežila svou smrt a svému zachránci přišla na policii poděkovat!\n12. 10. 2019 Helena Urbanová KRIMI, Středočeský kraj\nPaní Hana přišla svému zachránci poděkovat na policejní stanici. Foto: Policie ČR\nKLADNO – Jsou chvíle, kdy se problémy zdají neřešitelné a dokážou člověka srazit až na samé dno, odkud není vidět ani záblesk světla. Do podobně složité životní situace se dostala i jedna žena z Kladenska a neviděla jinou cestu, než odejít z tohoto světa. Napsala dopis na rozloučenou a šla skočit se Sítenského mostu v Kladně.\nObjevila se nečekaná pomoc!\nŠtěstí ji přesto potkalo! A to v podobě policisty pprap. Jiří Kučery z kladenského oddělení hlídkové služby, kterému se podařilo nešťastné ženě tragický čin rozmluvit. Dostala novou šanci. Záhy si uvědomila svůj zkrat a v srdci cítila hlubokou vděčnost za záchranu života. Zatoužila poznat svého zachránce. Dala si tu práci, vypátrala ho a přišla mu i s rodinou poděkovat na policejní oddělení v Kladně Dubí.\nDočkal se prvního poděkování\nJejí zachránce, policista Jiří Kučera slouží u sboru třináct let a za tu dobu nesčetněkrát zasahoval u podobných případů. Poprvé v životě se mu však stalo, že by mu někdo přišel veřejně poděkovat. „Je to pro mne ta nejhezčí zpětná vazba!“ svěřil se při společném setkání, kde se objímalo, děkovalo, vzpomínalo a povídalo. Shledání to bylo veskrze dojemné.\nVzkaz pro nešťastné a zoufalé\nHana přiznala, že si po tom všem, čím prošla, uvědomuje, že sebevražda byla z její strany špatné rozhodnutí. Na svět se už dnes dívá úplně jinak a je šťastná, že jí policisté zachránili život. Jsou to chlapi a ženy na pravém místě. Na stanici nepřišla sama, s sebou vzala i maminku a nejstaršího syna. Lidem, kteří by snad měli myšlenky na sebevraždu, vzkázala: „Nejprve se zamyslete, zavolejte své kamarády a známé, než se odhodláte udělat něco, co už nepůjde vzít zpět. Život máte jen jeden!“\nKolik stojí Účtenkovka a kolik lidí vyhrálo? Loterie je již 2 roky v provozu.\nNa kraji Uherčic shořel autobus, řidič i cestující stihli vystoupit\nTragická bilance středeční nehody na silnici I/6! Dva lidé uhořeli. Čtyři byli zranění.\n13. 10. 2021 Helena Urbanová Středočeský kraj, Zprávy\nKLADNO – Na silnici I/16 u Sazené na Kladensku ve středu 13. 10. 2021 v podvečer došlo k nehodě dodávky a osobního auta, při níž […]\nHledá se čtrnáctiletá dívka z Kladna! Pomozte při pátrání!\n4. 5. 2021 Helena Urbanová KRIMI, Středočeský kraj\nKLADNO – Policisté pátrají po nezletilé dívce, která ve středu 28. dubna utekla z domova a dodnes o sobě nepodala žádnou zprávu. Naposledy byla viděna […]\nPo Kladně se promenádoval muž bez kalhot. Exhibicionista skončil v cele\n10. 4. 2019 Helena Urbanová KRIMI, Středočeský kraj\nKLADNO – Minulý víkend v sobotu v půl sedmé večer se v kladenské ulici Štechova promenádoval bez ostychu muž bez kalhot. Na tísňovou linku to oznámila náhodná […]\nLužické hory: Užijte si výlet na vrch Sokol a Starý Falkenburk\nŠpanělská inkvizice: Na mučidlech se lidé přiznávali i k absurdním zločinům\nDovozy obědů, úklid a další sociální služby. Jejich současná cena je již neudržitelná. Na co se připravit\nZáhada strašidelného panského sídla Ballechin: Měl snad majitel panství na svědomí život své mladé hospodyně?\nNejdřív hádka, potom úder. Napadený už nevstal, měl přes tři promile\nTŘEBÍČ – U konfliktu dvou mužů zasahovali v pondělí odpoledne policisté v Moravských Budějovicích. Jeden shodil při hádce druhého na zem a způsobil mu zranění. [...]\nPři požáru rodinného domu v Bystrci byli nápomocní také strážníci\nAKTUALIZACE Přepadení banky v Mladé Boleslavi. Nové poznatky a žádost o pomoc!\nV Moravanech a v Měníně se zloděj vypravil krást ve firmách\nNa Vysočině přibylo držitelů zbraní, zároveň jich téměř dvě stovky lidé odevzdali v rámci amnestie\nMáte rádi řízky? Přijďte na Festival řízků do Bukovanského mlýna\nPoznejte Krumlov v době pandemie na výstavě


Dřez Subway 375 patří mezi stejnojmennou kolekci dřezů prestižní firmy Villeroy Boch. Dřez působí elegantním jednoduchým dojmem. Skvěle zapadne do různých stylů kuchyní např. do tzv. Vintage stylu, rustikálního stylu, apod.\nDřez disponuje jednou hlavní komorou. Dřez je menších rozměrů, takže se bude svými rozměry hodit do menších kuchyní nebo tam, kde se preferuje myčka na nádobí. Villeroy & Boch Subway 375 je dřez určen pro spodní montáž. Tato montáž je doporučována do desek z přírodního kamene, mramoru, kompozitních materiálu nebo do skla. Okraj dřezu se zapečetí těsnícím materiálem, lem dřezu tak tvoří pracovní deska a uchytí se zespodu speciálními montážními úchytkami. Dřez se spodní montáži nedoporučujeme instalovat do dřevěné a laminátové desky, kde by vlivem častého kontaktu okraje desky s vodou došlo k jejímu poškození.\nPovrch dřezu Villeroy & Boch Subway 375 je ošetřen systémem CeramicPlus. tj. utěsněný neporézní keramický povrch zabraňuje tomu, aby se na vašem kuchyňském dřezu zachytili nečistoty, odpad z vaření a nevzhledný vodní kámen. Čas strávený v kuchyni se tak stane skutečnou zábavou.\nKlíčové vlastnosti kuchyňského dřezu VILLEROY & BOCH SUBWAY 375\nSubway 375 má prodlouženou záruku 5 let\nDélka vaničky: 32,5\nDélka dřezu: 37,5\nHmotnost dřezu (kg): 14,17