Správná komunikace pomáhá předcházet nedorozumění\nNe všichni lidé dokážou být ve společnosti jiných otevření, veselí a přirození. Pro mnohé z nás je pak velice těžké zapadnout do pracovního kolektivu. Nic není ale tak těžké, jak to na první pohled vypadá. Dokonce i naprostí introverti mohou snadno zapadnout, pokud znají několik triků. Máme pro vás pár rad, které vám pomohou nebýt již páté kolo u vozu a zapadnout do jakéhokoliv kolektivu.\nDobrá komunikace je základem každého vztahu\nKomunikace mezi lidmi je nesmírně důležitá v každé fázi našeho života. Ovšem ne všichni umíme dobře komunikovat. Díky tomu se pak dostáváme mnohdy do nepříjemných situací. Určitě si vzpomenete na to, jak jste někdy přišli do zcela nového kolektivu lidí, třeba v hospodě, a cítili jste se jako páté kolo u vozu. Anebo si vybavíte ten okamžik, když jste šli do zcela nové práce a nevěděli, co udělat proto, aby vás kolegové mezi sebe přijali.\nMáme pro vás několik tipů, které vám usnadní komunikaci s lidmi. Už se nikdy nebudete muset trápit s čím, co dělat anebo co říct, když si budete chtít najít nové přátele či kolegy. Tak jdeme na to!\nJak nám dobrá komunikace pomůže zapadnout do kolektivu\nŽádný učený z nebe nespadl. Dobré komunikaci se můžeme naučit stejně rychle jako třeba vaření nebo jízdě v autě. Chce to jen vědět několik triků a nebát se toho.\nJak se naučit říkat NE a nestydět se za to\nNejprve mlčte a naslouchejte\nPrvním pravidlem je nejprve mlčet a poslouchat. Zpočátku pozorujte hlavně se okolí a seznamujte se s novým prostředím. Hlavně v nové práci dávejte pozor na to, co vám kdo říká, pozorujte zvyky, seznamujte se s novými úkoly. Tím si můžete udělat obrázek o tom, jak to v kolektivu chodí.\nSnadno tak rozlišíte, kdo je v kolektivu vůdcem, kterého skupina poslouchá a vzhlíží k němu. Jestliže chcete do kolektivu snadno zapadnout, měli byste se spřátelit hlavně s tímto vůdcem. Když váš přijme on, bez problémů vás pak přijme i zbytek lidí.\nZapamatujte si jména lidí a oslovujte je\nV každém novém kolektivu se snažte rychle naučit jména všech přítomných. Pokud po nich budete něco chtít, pak je vždy oslovujte jménem. Stejně jednejte vždy, když je zdravíte. Dáváte tak ostatním najevo, že o ně máte zájem. Kdykoliv nás totiž někdo osloví, automaticky se tak zvedá naše pozornost.\nPozor si však dávejte na to, jak se vám lidé představují a respektujte to, jak chtějí být oslovování. Mnozí lidé slyší třeba na svou přezdívku anebo nemají rádi zdrobnělinu svého jména. Berte to v úvahu a nezapomínejte na to.\nZajímejte se o lidi a situace kolem sebe\nKaždého potěší, když se ho někdy na něco zeptáme a zajímáme se o něj. Člověk se pak cítí důležitě a má dobrý pocit z toho, že je pro někoho jiného zajímavý. Jestliže chceme zanechat dobrý dojem na ostatní, musíte být bedlivý a rozhlížet se kolem sebe.\nPovídejte si s lidmi a zajímejte se nejen o jejich pracovní život, ale i osobní. Ze začátku byste však měli být opatrní a nevyptávat se příliš. Především dávejte pozor na příliš osobní otázky, které by mohly ostatní spíše rozhodit. Sepište si třeba na papír několik témat, o kterých byste se mohli začít bavit a které jsou neutrální a nikoho neurazí.\nBuďte slušní a vyhněte se intrikám\nNež si všechny kolem sebe oťukáte, držte se chvíli zkrátka. Rozhodně se vyhněte vulgarismům nebo vtípkům, které by mohly někoho urazit. Pakliže se dostanete do nějakého konfliktu, jednejte v klidu, slušně a jednejte profesionálně.\nStejně důležitá je i neverbální komunikace\nSlušnost si ale nepleťte s tím, že nebudete projevovat svůj názor. Lidé bez názoru nepatří mezi oblíbence. Takové lidi není nikdy slyšet a budou mít problémy se prosadit.\nI neverbální komunikace o vás mnohé prozradí\nNejsou důležitá jen slova, která říkáme nebo píšeme, ale i to, co děláme. Neverbální komunikace je často podceňovaná složka komunikace. To je však velká chyba. Mnohdy o nás prozradí mnohem více než si myslíme.\nJestliže chcete udělat dobrý dojem na nové kolegy v práci, usmívejte se. Buďte pozitivní a dávejte si pozor na to, jak se tváříte. Nikdo nemá rád kakabuse, který se jen mračí. Zkuste se třeba před zrcadlem několikrát usmát, abyste věděli, jak skutečně vypadáte. Můžete tak nacvičit příjemný vzhled.\nPři mluvení, především pokud jsme nervózní, máme tendence kolem sebe příliš máchat rukama. Gestikulace je taktéž velice důležitá při komunikaci a měli bychom si na ni dávat pozor. Špatná gestikulace může ovlivnit to, jak nás lidé vnímají.\nJestliže jsou třeba vaše gesta uzavřená, pak se vám mohou uzavírat i lidé okolo. Můžete působit nepřístupně a defenzivně. Některý gesta dokonce vypadají agresivně nebo namyšleně.\nKdyž s lidmi hovoříte, dívejte se jim přitom do očí. Nedostatek může znamenat nejen nízké sebevědomí, ale také nedostatek zájmu o druhé. Soustředěný oční kontakt naopak značí sílu, inteligenci, sebedůvěru a schopnost vést. Proto sílu neverbální komunikace nikdy nepodceňujte.\nCanisterapie: Když psí duše zklidní tu…\nKaždý se někdy cítil „pod psa“ a právě onen pes uvedený…


Budyně nad Ohří (hrad) | ToulejSe.cz\nNa jih od Litoměřic a směrem na západ od Roudnice nad Labem najdeme původně gotický královský hrad, který později prošel renesanční přestavbou. V těchto místech už ve 12. století stávala osada s knížecím dvorcem a opevněnou tvrzí, přičemž jejich přirozenou obranu tvořila řeka Ohře.\nAdresa: Mírové náměstí 1, Budyně nad Ohří\nBudyně nad Ohří (hrad) - zajímavosti\nPrvní zmínka o gotickém hradu pochází ze 13. století. Jednalo se o vodní hrad coby součást zdejšího opevnění, který později přešel v majetek Jana Lucemburského. V první polovině 14. století jej po tři následující staletí vlastnili Zajícové z Házmburka a během 14. a 15. století prošel hrad přestavbou a městské opevnění bylo ještě zdokonaleno, což se osvědčilo především za husitských válek a vlády Jiřího z Poděbrad, jehož Zajícové z Házmburka neměli příliš v lásce. Coby opěrný bod katolické strany se hrad Budyně nad Ohří stával terčem častého obléhání a útoků.\nV roce 1585 prošel hrad rozsáhlou přestavbou, iniciovanou Janem Zbyňkem Zajícem. Po ní pak hrad získal svou renesanční podobu honosně vybaveného zámku se zahradou a byl také dekorován sgrafity. Renesanční přestavba však byla poněkud nákladnější a Jan Zbyněk se kvůli ní zadlužil a Budyni pak musel roku 1614 prodat Adamovi ze Šternberka.\nBěhem třicetileté a sedmileté války začal zámek pustnout a využívali ho pouze úředníci a hejtman. Později jej vlastnil rod Ditrichštejnů a Herbersteinů. Další rekonstrukcí zámek prošel až mezi roky 1906 až 1911.\nDo současnosti se zachovala dispozice se dvěma křídly (z původních čtyř křídel), a to gotickým na západní straně a s hranolovou věží na severní straně. Mezi dochované zajímavosti patří místnosti s mučícími přístroji zdejšího kata, a to i společně s ceníkem za jednotlivé úkony. Interiéry jsou pozdně gotické a renesanční a k vidění jsou v Budyni také renesanční nástěnné malby ve Zlatém sále a alchymistická dílna z období baroka, kde se alchymisté pokoušeli vyrábět zlato.


1437 : définition de 1437 et synonymes de 1437 (tchèque)\ndéfinition - 1437\n26. července – V Chebu se konal říšský sněm, který svolal císař a král Zikmund Lucemburský.\n9. prosince - Při cestě do Uher zemřel ve Znojmě český král a císař Svaté říše římské Zikmund Lucemburský a jeho smrtí vymírá lucemburský rod\n27. prosince – Českým králem byl zvolen Albrecht Rakouský z rodu Habsburků.\n30. prosinec - český sněm zvolil šestičlennou radu, aby spravovala zemi, než se Albrecht II. Habsburský ujme vlády\nTábor se stává královským městem\n? – Jan z Rabštejna, kněz a diplomat, obhájce Jiřího z Poděbrad († 1473)\n9. září – popraven Jan Roháč z Dubé, husitský hejtman (* 1370)\n9. prosince – Zikmund Lucemburský, král český a císař římský (* 14. února 1368)\n? – Vavřince z Březové, český spisovatel (* cca 1370)\n21. února – Jakub I. Skotský, král skotský (* 10. prosince 1394)\n10. července – Jana Navarrská, bretaňská vévodkyně a anglická královna (* 1370)\n? – Ulrich Richental, autor Kroniky kostnického koncilu\nČeské království – Zikmund Lucemburský\nUherské království – Zikmund Lucemburský – Albrecht II. Habsburský\nChorvatské království - Albrecht II. Habsburský\nCitováno z „http://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=1437&oldid=8948756“\nToutes les traductions de 1437


Kenoz Makkah Hotel - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Mecca\nKenoz Makkah Hotel\nOM Algora road,, Ajyad, Mecca, Saúdská Arábie - Zobrazit na mapě\nSamar Al Aseel Hotel\nDobré 6,2 (9 hodnocení)\nDobré 6,7 (317 hodnocení)\nSousedství Ajyad Al Utaybiyyah Ajyad Ajyad\nKingdom Medicinal Pharmacy\nKenoz Makkah Hotel – podrobnější informace\nNavržený pro obojí, práci i odpočinek, je hotel Kenoz Makkah Hotel umístěn ideálně v Ajyad; jedné z nejpopulárnějších lokalit ve městě. Hotel leží 01.0 Km od centra města a poskytuje přístup k důležitým městským zařízením. S hlavními městskými atrakcemi, jako je Makkah City Centre, Shifa Hospital, Mešita Qibla v těsné blízkosti, budou návštěvníci spokojeni s jeho umístěním.\nV Kenoz Makkah Hotel výborné služby a vynikající zařízení vytvářejí nezapomenutelný zážitek z pobytu. Během ubytování v tomto nádherném zařízení si hosté mohou vychutnat 24-hodinová pokojová služba, parkoviště, pokojová služba, okružní jízdy, prádelna.\nAtmosféra hotelu Kenoz Makkah Hotel je cítit v každém pokoji. klimatizace, televize, lednička, sejf na pokoji, sprcha jsou pouze částí vybavení, které můžete mít k dispozici. Ať už jste milovník fitness nebo jen hledáte způsob uvolnění po náročném dni, budete se bavit špičkovým rekreačním vybavením, jako je zahrada. Když hledáte komfortní a pohodlné ubytování ve městě Mecca domovem vám bude hotel Kenoz Makkah Hotel.\nFar from Masjidil Haram 2.2km, from website 490m”\nVery difficult to communicate as the staff at the reception counter does not understand and speak English.


Na žádost Poslanecké sněmovny vláda předložila doplnění důvodové zprávy k zákonu o zmírnění některých majetkových křivd způsobených církvím a náboženským společnostem v době nesvobody, o vypořádání majetkových vztahů mezi státem a církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů. V tomto doplnění je vyčíslen rozsah majetku, který má být součástí zákona a také způsob výpočtu hodnoty tohoto majetku.\nOriginál na webu PSP ZDEMIRROR\nPasáž týkající se zemědělské půdy zní (strana 3, třetí odstavec odspodu):\nPrůměrná hodnota sjednávaných cen zemědělské půdy v prodejích realizovaných v období 1993 – 2003 činí 37,72 Kč/m2, v období 1999 – 2003 je 29,47 Kč/m2 (vyjádřená v hodnotě měny roku 2008) Extrapolace souboru průměrných nominálních cen provedená metodou lineární regrese vede v roce 2008 k odhadu průměrné ceny zemědělské půdy ve výši 54,58 Kč/m2.\nPro účel jednání s církvemi a náboženskými společnostmi bylo stanoveno, že ve věci výpočtu hodnoty zemědělské půdy se bude vycházet s ceny 44,5 Kč/m2.\nVůbec žádné zdůvodnění, jak se k částce 44,5 Kč/m2 přišlo, jen „bylo stanoveno“, já podotýkám, aby to vyšlo.\nZajímavější je se podívat na první dvě čísla, z kterých to třetí bylo vypočítáno. Kdybych zadal výše uvedený výpočet mým žákům v matematice, určitě by odevzdali úplně jiný výsledek, než vypočítala vláda.\nV letech 1993 – 2003 (střed období – rok 1998) byla průměrná cena pozemku 37,72 Kč/m2, v období 1999 – 2003 (střed období – rok 2001) 29,47 Kč/m2.\nKdyž vyneseme tyto dva body o souřadnicích 1998 - 37,72; 2001 - 29,47 do grafu a proložíme těmito dvěma body přímku (to jsou ta slova extrapolace metodou lineární regrese), dostaneme následující graf.\nI malé dítě z něj vyčte, že cena pozemku vypočítaná touto metodou pro rok 2008 není 54,58 Kč/m2, jak uvádí vláda, ale jen 10,22 Kč/m2. Jestli jsou i ostatní hodnoty vládou takto nadhodnoceny, určitě bude mít sněmovní komise o čem diskutovat.\nautor je poslancem KSČM a předsedou kontrolního výboru Sněmovny


Rollei Sportsline 65 black dig.foto Úvod Košík Obchodní podmínky Objednávky Reklamace Kontakty\nRollei Sportsline 65 black dig.foto\nFotoaparát umožňuje pořizovat fotky s rozlišením až 2592 x 1944 px a nahrává video ve špičkové HD kvalitě s rozlišením až 1280 x 720 px. K napájení slouží dvě alkalické AAA baterie (nejsou součástí balení). Je vybaven portem USB pro nabíjení a přenos dat. Zařízení nabízí slot pro microSD kartu s kapacitou až 32 GB. Záznam se na paměťové karty ukládá ve formátech JPEG a Motion-JPEG. Sledovat snímanou scénu lze na 2,0" LCD displeji. Voděodolný do hloubky 3 m. Fotoaparát je dodáván s praktickým obalem.Snímač: CMOSRozlišení snímače: 5 MPixOhnisková vzdálenost: 5,3 mmKvalita videa: HDBrašna v balení\nDiskuze k Rollei Sportsline 65 black dig.foto\nDiskuze k produktu: rollei-sportsline-65-black-digfoto není založena.


UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI. Suburbanizace Zlína - PDF\nDownload "UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI. Suburbanizace Zlína"\n1 UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI Přírodovědecká fakulta Katedra geografie Bc. Petra BŘEZÍKOVÁ Suburbanizace Zlína Diplomová práce Vedoucí práce: RNDr. Pavel PTÁČEK, Ph. D. Olomouc\n2 Prohlašuji, že jsem tuto diplomovou práci vypracovala samostatně pod vedením RNDr. Pavla Ptáčka, Ph. D. a všechny použité zdroje jsem uvedla v seznamu literatury. Olomouc. podpis\n3 Tímto bych chtěla poděkovat RNDr. Pavlu Ptáčkovi, Ph. D. za vedení práce, poskytnuté rady a pomoc. Dále bych chtěla poděkovat RNDr. Aleši Létalovi, Ph.D. a Mgr. Petru Kladivovi, Ph.D. za cenné rady při vypracování diplomové práce.\n6 OBSAH 1. Úvod Cíle práce Použitá data a rešerše literatury Metodika práce Suburbanizace: definice, typy a její průběh v ČR a ve světě Definice Rezidenční a komerční suburbanizace Historie suburbanizace Charakteristika území Zlína a okolí Základní informace o území Přírodní podmínky Atraktory cestovního ruchu Aglomerace Zlín - Otrokovice Metodika vymezení Zlínské aglomerace a její suburbánní zóny Základní vymezení území a výběr suburbánních kritérií Vlastní postup vymezení suburbánního zázemí Charakteristika suburbánního zázemí Základní informace o území Přírodní poměry Sídelní struktura Hodnocení suburbánního procesu v rámci aglomerace a jeho vymezeného zázemí Vymezení suburbánních zón v prostoru zlínské aglomerace a jeho zázemí Vývoj počtu obyvatel Vývoj počtu domů Vývoj zaměstnanosti v terciéru Vysokoškolsky vzdělané obyvatelstvo Index stáří Případová studie s bližším pohledem na vybrané lokality Bělov Lhota Hvozdná... 61\n7 10.4. Lukov Tečovice Kostelec u Zlína Vyhodnocení dotazníkového šetření Základní informace o respondentech Vyhodnocení kategorie otázek Respondenti kategorie starousedlíků Respondenti kategorie novousedlíků Shrnutí Seznam použité literatury Knihy, časopisy a práce Datové a elektronické zdroje Seznam příloh... 92\n8 1. Úvod V poslední době probíhá v naší společnosti trend změny životního stylu, který se mění již více než 20 let. Proces změny úzce souvisí i se změnou trendů v osobním bydlení každého člověka. Aktuální ideál většiny rodin spočívá ve výstavbě osobních rodinných domů v klidném a zdravém prostředí v zázemí velkých měst. Mít svůj domek se zahradou v přírodě je snem mnoha lidí. Tento současný trend je spojen s procesem suburbanizace a významně se projevuje na poptávce po plochách pro tento typ bydlení. Při tom se výrazně zvyšuje tlak na neatraktivní periferní oblasti, ve kterých se prohlubuje problém izolace. Se zvyšujícím se tlakem veřejnosti na nové plochy pro individuální bydlení roste potřeba, aby se současným procesem suburbanizace zabýval odbor územního plánování. Tyto vlivy ve výstavbě se v námi zvolené aglomeraci Zlín - Otrokovice a jeho zázemí projevily výrazněji již v době rozmachu měst díky Tomáši Baťovi. V období socialistické politiky našeho státu nastala v území stagnace, kdy hlavní myšlenkou rozvoje bydlení byla výstavba vícepatrových panelových domů ve velkých městech a kdy se zázemí těchto měst orientovalo na zemědělství. V rámci propojování obcí se zázemím velkých měst docházelo pouze k budování infrastruktury, nikoliv však k rozvoji individuálního bydlení. Tato diplomová práce se zabývá vyjádřením prostorového rozmístění rezidenční suburbanizace v zázemí města Zlína. Jak bude později popsáno, jádrová oblast města Zlína se musela rozšířit i o město Otrokovice z důvodu existující aglomerace. Jedním z hlavních pilířů práce je důraz na samotné vymezení zázemí této aglomerace bez vázanosti na administrativní členění kraje, okresů nebo ORP. Území se vymezilo na základě několika kritérií souvisejících s procesem suburbanizace. Další stěžejní částí práce je také propojení a zhodnocení vymezeného zázemí aglomerace Zlín - Otrokovice z této diplomové práce s již existujícím vymezeným suburbánním územím uvnitř administrativních hranic města Zlína zpracované v bakalářské práci. V jedné z kapitol této práce bude představen samotný pojem suburbanizace s jeho teoretickým vymezením. Vysvětleno bude nejen samotné slovo a pojem suburbanizace, ale i jeho význam z více pohledů některých autorů. Představíme si také dělení suburbanizace a některé další pojmy související s tímto procesem. 8\n9 Následná kapitola bude pojednávat o charakteristice území aglomerace a jeho zvoleném zázemí. Vzhledem k nevázanosti na administrativní hranice je charakteristika pojata z obecných informací a přímá návaznost na některé lokality není kromě zvolené aglomerace možná. Další částí práce je vymezení samotného zázemí. V kapitole je rozepsána metodika postupného vymezování dle jednotlivých kritérií souvisejících s procesem suburbanizace a následných omezení při vytyčování konečného počtu obcí jako zázemí zvolené aglomerace Zlín - Otrokovice. V předposlední části diplomové práce se budeme zabývat propojením území uvnitř a vně administrativních hranic aglomerace. Problematikou suburbánního vymezení území uvnitř administrativních hranic města se zabývala předchozí bakalářská práce, ve které byla použita rozdílná metodika vymezení suburbánní zóny. V následující části jsou popsány takzvané sondy jako bližší pohled na zvolené obce, kde se výsledné hodnoty a jevy související s procesem suburbanizace vyskytovaly nejvíce. Jednotlivé zvolené obce budou krátce charakterizovány s využitím dotazníkového šetření, fotodokumentace, informací z webových portálů a osobních znalostí. Hodnocení procesu suburbanizace je v současnosti v České republice velkým trendem. Věnuje se tomu řada autorů (profesorů, učitelů na vysokých školách, či vědeckých pracovníků) ve svých publikacích a je to čím dál častějším tématem studentských prací. Předmětem výzkumu jsou různé jevy, procesy, vymezování atd. spojené obecně s pojmem suburbanizace, jelikož se jedná o velký zásah do krajiny jak z hlediska fyzicko-geografického, tak i sociálního v rámci fungování měst a celé společnosti. Každý jedinec si přeje uplatnit svůj sen o soukromém bydlení, aniž by sám hodnotil změny nejen v krajině, životním prostředí, přírodě, ale i celém sociálně funkčním fungování měst. Úroveň bydlení je pro každého jedince velmi důležitou složkou jeho životní úrovně. Každý se snaží zajistit si pro sebe to nejvhodnější bydlení. Populace se drží stále více současného trendu bydlení ve vlastním rodinném domě s okolní přírodou, čímž umocňuje trend procesu suburbanizace. S postupem času se zmodernizovaly i funkční podstaty výstavby nových domů s ohledem na životní prostředí naší planety. Současné nízkoenergetické domy, případně dřevostavby poukazují na posun od sobecké myšlenky mít hlavně svůj dům někde v přírodě s koexistencí soudržnosti těchto myšlenek s ohledem na naše životní prostředí. 9\n10 2. Cíle práce Cílem této diplomové práce je zhodnotit proces suburbanizace nejen v zázemí města Zlína, jako současného trendu spojeného s rozvojem samotného města, ale především v jeho blízkém zázemí. Zhodnocení samotného města Zlína bylo provedeno již v bakalářské práci a v této práci je cílem zaměřit se právě na okolí administrativních hranic města Zlína. Výsledek těchto dvou prací bude v závěrečné části samostatně hodnocen a území aglomerace i jeho zázemí bude spojeno, čímž se vytvoří samostatné zóny vlivu suburbanizace. Důraz je kladen zejména na samotné vymezení suburbánního zázemí. Volba hodnot týkajících se zázemí a jejich výpočet se volil na základě několika podstatných kritérií a bude detailněji popsána v kapitole č. 7. Metodika vymezení Zlínské aglomerace a její suburbánní zóny. Pro lepší představu o území bude v rámci mapové přílohy představení všech obcí v rámci konečného vymezení suburbánního zázemí. Dalším cílem práce je teoretické zarámování pojmu suburbanizace se všemi jeho souvislostmi. Jedním z cílů práce je také zhodnocení vybraných obcí, kde dle výzkumu dochází k největšímu vlivu trendu suburbanizace. V rámci hodnocení jednotlivých sond bude použito terénního výzkumu s dotazníkovým šetřením obyvatel. Komplexní přehled o jednotlivých zónách a o jednotlivých typech lokalit by mohl přispět k ucelenému pohledu na aglomeraci Zlín - Otrokovice a jeho zázemí z hlediska morfologického, funkčního, ekonomického a sociálního. 10\n11 3. Použitá data a rešerše literatury Řešená problematika této práce na téma suburbanizace v zázemí města Zlína musí být pojata komplexně v rámci datového podkladu. Základní složkou datového podkladu jsou data zjišťována především ze Statistického úřadu České republiky (ČSÚ), která mají svůj původ buď ve sčítání lidu, domů a bytů (SLBD) nebo v průběžném statistickém zjišťování, případně v historickém lexikonu obcí od roku Konkrétněji se jedná o data za bytovou výstavbu, migraci obyvatel, dojížďku za prací či počet obyvatel v obcích v jednotlivých obdobích. Pro kompletní skupinu dat při zjišťování zázemí charakteristickým procesem suburbanizace bylo potřeba doplnit data o individuální časovou dostupnost, či kilometrovou dostupnost, která byla zjišťována z portálu (mapy.cz). Využití jednotlivých dat pro vymezení zájmového území bylo pro tuto práce zcela rozhodující, jelikož ucelená literatura na téma suburbanizace pro zvolené území zatím neexistuje. Jednotlivá data byla upravována a analyzována dle potřeby výpočtů v tabulkovém editoru Microsoft Excel Textové zpracování a úprava byla provedena v textovém editoru Microsoft Word Jednotlivé mapové výstupy byly vytvořeny v programu ArcGIS 10.1 od ESRI, které vznikaly za pomoci datových podkladů převážně z ČSÚ za jednotlivé obce ve Zlínském kraji. Mapy s lokalitami rezidenční zástavby ve vybraných obcích byly upraveny v programu Corel Draw 11. Práce je doplněna i o osobní fotodokumentaci jednotlivých vybraných lokalit v rámci terénního výzkumu. Kapitoly zabývající se charakteristikami území byly podloženy údaji převážně z informačního serveru statutárního města Zlína a portálu Zlínského kraje, kde byly získány obecné informace o území. Z hlediska přírodních poměrů bylo pro zjišťování podkladů využito portálu České geologické služby, geomorfologického členění ČR a publikace E. Quitta Klimatické regiony ČR (1971). Charakteristika jednotlivých obcí v závěrečné části práce byla popsána na základě informací z individuálních stránek a portálů obcí s jednotlivými statistickými údaji zjištěnými z (ČSÚ). K teoretické části práce jsou získány údaje převážně z publikací zabývajících se samotným jevem suburbanizace obecně, či z příkladů jiných měst. Jedná se jak o vydané publikace známých autorů, tak existující diplomové práce na podobná témata týkající se jiných měst. Obecně se pojmem suburbanizace a jeho podrobnějším zkoumáním zabývá v České republice především M. Ouředníček v mnoha publikacích. Pro popis základních 11\n12 aspektů suburbanizace posloužil článek Suburbánní rozvoj, suburbanizace a urban sprawl v České republice (Ouředníček, 2011) spolu s webovým portálem (suburbanizace.cz). Z hlediska publikace Sociální geografie pražského městského regionu (Ouředníček, 2006) se pro diplomovou práci použily informace a volený proces a charakteristika této práce, která poukazuje na procesy suburbanizace na konkrétním příkladu hlavního města Prahy a jeho příslušného zázemí z pohledu na komerční a rezidenční výstavbu a jejího vlivu na sociální prostředí. Další související a podstatnou publikací pro tuto práci byla suburbanizace a její sociální, ekonomické a ekologické důsledky (Sýkora, 2002), kde se autor věnuje popisu počátkům rozvoje rezidenční suburbanizace v druhé polovině devadesátých let. J. Musil ve své publikaci, Zrod velkoměsta Urbanizace českých zemí a Evropa, z roku 2002 také hodnotí postupující a rostoucí trend suburbanizace, kde celkový proces rozděluje na jednotlivá fázová období. Hnilička (2005) se staví kriticky k problému suburbanizace, kdy rezidenční zástavbu, suburbia, označuje negativně jako sídelní kaše našeho sídelního systému. Hnilička také uvádí jednotlivé příklady z jiných zemí a České republice se věnuje jen okrajově. Podrobnějšímu zkoumání a hodnocení suburbanizace v západních zemích, konkrétně v Německu nebo v USA se věnuje Ptáček (2002). Prvotním impulsem vedoucímu k suburbanizaci se zabývají Galčanová a Vacková ve své publikaci z roku 2008, Rezidenční suburbanizace v postkomunistické České republice, její kořeny, tradice, a současnost, případové studie brněnských suburbií, kdy hodnotí tzv. push a pull faktory, které podnítily samotný vznik procesu suburbanizace. Hampl ve své publikaci, Geografická organizace společnosti a transformační procesy v České republice z roku 1996, se zabývá problematikou vývoje sídelního systému v transformačním období po roce Mezi další autory, z jejichž prací se inspirovala tato práce, se řadí také J. Wokoun, Perlín, Mulíček atd. Dalšími inspirativními zdroji, které sloužily především pro konzultaci, byla bakalářská práce A. Sluštíkové (2012), diplomová práce J. Kovaříka (2012) a diplomová práce O. Dostála (2008). Volba metodiky v každé práci je rozdílná, pro mé potřeby byla metodická podstata subjektivně zhodnocena ve spolupráci s vedoucím práce. 12\n13 4. Metodika práce Pro vymezování území v zázemí velkých měst v České republice nelze zvolit vždy jednotnou strukturu. Rozdílem je nejen jejich tvar a funkční spjatost s okolními obcemi z hlediska infrastruktury nebo zaměstnání, ale i samotný charakter obcí v zázemí zvolených měst. Pro historická centrální města je charakter kritérií pro vymezování velmi podobný oproti novějším, postsocialistickým nebo urbánně naprosto odlišným městům, která vznikala díky morfologické struktuře území zcela jiným způsobem nebo vlivem socialistické sféry za zcela jiným účelem. Při volbě procesu vymezování území v zázemí města Zlína budeme v této práci vycházet ze základních kritérií, která jsou pro současný trend suburbanizace typická. Již při samotné úvaze vymezení zázemí města Zlína a při zjišťování prvotních dat bylo jasné, že při určování zázemí města Zlína bude nutno přihlédnout k sousednímu městu Otrokovice, které tvoří se Zlínem městskou aglomeraci. Významným charakterizujícím prvkem je hlavně dojížďka za prací, která právě v rámci Otrokovic a jeho průmyslového zázemí převyšuje hodnoty dojížďky za prací v rámci města Zlína. Také dnes již téměř souvisle zastavěné území této aglomerace naznačuje logické pojetí celé aglomerace v rámci studování procesu suburbanizace v této práci. Pro samotnou volbu a vymezení zázemí se z počátku vycházelo z příslušných dat, která se aplikovala na území celého Zlínského kraje pro pozdější selekci, odebírání obcí, ve kterých zjištěné údaje a procesy neprobíhají. Jednalo se o data z Českého statistického úřadu za delší období pro zjištění bytové výstavby a migraci obyvatelstva. A také poslední data za údaje o dojížďce do zaměstnání. Vedlejšími daty pro srovnání byly zjištěné údaje za časovou a kilometrovou dostupnost do jádra suburbánního území. Druhým pohledem výzkumu bylo při závěrečném zjištění zázemí výběr několika obcí pro bližší pohled na daný proces suburbanizace. Součástí zkoumání jednotlivých obcí je také terénní výzkum včetně osobní fotodokumentace a dotazníkového šetření s místními obyvateli z důvodu zjištění individuálního pohledu obyvatel na probíhající stavební růst v okolí jejich bydliště. Zvolené obce se vyskytují v těsné blízkosti celé aglomerace Zlín - Otrokovice směrem na všechny světové strany. Jedná se o obce: Bělov, Lhota, Tečovice, Hvozdná a Lukov. Výběr obcí pro bližší zkoumání byl proveden na základě kritérií souvisejících s procesem suburbanizace, jejichž hodnoty v rámci celkového indexu ostatní hodnoty převyšují. 13\n14 5. Suburbanizace: definice, typy a její průběh v ČR a ve světě Proces suburbanizace je v současnosti prezentován jako druhý stupeň procesu vývoje měst urbanizace. Tento trend dnešního světa se nejčastěji ztotožňuje s územím předměstí velkých měst, která se nejen vyznačují kvantitativním růstem suburbií, ale i kvalitativními přeměnami sociálního prostředí těchto lokalit. Nejedná se však jen o růst počtu obyvatel v těchto oblastech, ale je důležité si uvědomit celkovou změnu funkčního využití území spojenou se změnami infrastruktury a architektury zasahující do venkovského prostoru ale i pozdější změnu sociální struktury s přílivem nového obyvatelstva Definice Suburbanizace je dnes slovo přejaté z cizího jazyka. V angličtině znamená suburb předměstí, které vzniklo z latinské složeniny sub, která znamenala umístění vedle, za nebo pod městem a základu urbs znamenající město (Ouředníček, 2002). Samotný pojem suburbanizace je však různými autory klasifikován více způsoby. Geografové se zaměřují spíše k prostoru a jeho přeměnám, sociologové se zabývají sociální stránkou a přeměnou společnosti a například architekti zkoumají spíše přeměnu samotné výstavby. Přesná a všeobecně přijatá definice suburbanizace doposud není ujasněná. Základní definice si však zmíníme: Proces suburbanizace znamená přesun obyvatel, jejich aktivit a některých funkcí z jádrového města do zázemí. (Ouředníček, 2002) Suburbanizace představuje jeden z procesů suburbánního rozvoje, jehož zdrojovou oblastí je jádrové město (Ouředníček, 2002) Suburbanizací se zpravidla rozumí růst města prostorovým rozpínáním do okolní venkovské a přírodní krajiny. Suburbanizace je spojována s nižší hustotou osídlení, než existuje ve městě a rozvolněnou, řídkou, rozptýlenou, či roztroušenou zástavbou. Příměstskou zónu ovlivněnou suburbanizací charakterizují samostatně stojící řadové, jedno až dvoupodlažní rodinné domky s vlastní zahradou, které často vytvářejí sociálně homogenní rezidenční zóny, a také pásová komerční zástavba s průmyslovými parky často lokalizované podle dálnic a dalších významných komunikačních os, či v blízkosti jejich křižovatek (Sýkora 2002). J. Musil (2002) oproti tomu hovoří o tzv. první klasické urbanizační fázi, při které dochází ke koncentraci obyvatel a ekonomických aktivit ve městě samotném, přičemž 14\n15 okolní krajina si dokáže zachovat původně venkovský charakter. Druhou fází je teprve suburbanizace, kde dochází ke snižování počtu obyvatel v jádrových zónách měst a na městských okrajových zónách probíhá jejich kumulace. Musil zmiňuje i následující fázi, kdy dojde k procesu desurbanizace, čímž zamýšlí opětovné osídlování města. Suburbanizací se myslí typický proces, který může každý jedinec sledovat u většiny větších měst převážně ve vyspělých zemích. Základním viditelným rysem projevu suburbanizace je stavební aktivita v příměstských obcích. Jednotlivá sídla, kde dochází k zmiňovanému procesu suburbanizace, používají výraz suburbium za označení satelitního městečka, kde vznikají nové areály výstavby. Může však jít nejen o novou lokalitu výstavby rodinných nebo bytových domů. Proto tyto nové lokality můžeme rozdělit dle jejich převládající funkce na dva základní druhy. Rezidenční a komerční Rezidenční a komerční suburbanizace Rezidenční suburbanizace jako stále převažující forma suburbanizace má za základní rys výstavbu obytné zóny v zázemí města s převládajícím jevem odlivu obyvatel z jádrového města do nových rodinných, či bytových domů. Avšak i ta by se dala dál rozdělovat dle charakteru, rozsahu výstavby, lokalizace zástavby, či architektonické nebo ekonomické a finanční stránky procesu. Pro tuto rozdílnost většinu projektů řídí developerské firmy, díky nimž vznikají celé komplexy satelitních městeček v zázemí měst. Samostatnou formou je i výstavba rodinných domů na volných plochách v rámci obce (Hnilička2005, Sýkora 2010). Neopomenutelnou formou může také být stavba izolovaných a od sídel daleko lokalizovaných luxusních vil, kdy majitelé mají za cíl nejen tichý a klidný život v přírodě, ale mnohdy i prezentaci neomezených finančních prostředků. Komerční suburbanizace se stává typickou formou rozšiřování zástavby tzv. nebytových objektů. Tyto objekty jsou umisťovány přednostně na místech, které původně sloužily pro zemědělskou produkci s návazností na dopravní komunikaci. V závěru projektů tak vznikají rozsáhlé komplexy, které se do krajiny promítají převážně ve formě výrobních nebo logistických hal, výzkumných středisek, velkých nákupních center, aj. Zajímavostí však je, že se neumisťují zpravidla u největších měst. Jsou spjaty převážně se středně velkými městy, která následně nabízejí pracovní uplatnění pro mnoho obyvatel a která zapříčiňují další rezidenční suburbanizaci v nejbližším okolí (Wokoun, 2008). Z pohledu nejméně udržitelného rozvoje prostorového růstu měst je používán pojem Urban Sprawl, jehož charakteristickou vlastností je jednotlivá výstavba na pozem- 15\n16 cích obce nebo izolovaná vilová výstavba v prostorově vzdálenějších lokalitách. Urban sprawl je brán jako nepromyšlený, nekontrolovatelný a neřízený zásah výstavby do volné krajiny, který je výsledně vysvětlován jako nežádoucí jev převážně z environmentálního, ekonomického ale i sociálního pohledu na tuto problematiku (Ouředníček, 2002). V českém překladu mluví Hnilička (2005) o termínu sídelní kaše. Když bychom pátrali po samotných důvodech vzniku procesu suburbanizace, je nutno zmínit tzv. push a pull faktory. Jedná se o motiv zapříčiněný zdražováním domů a bytů v jádrovém městě, nevyhovujícímu stavu životního prostředí v důsledku rozvoje automobilové dopravy, či rostoucí míry kriminality narušující bezpečnost obyvatelstva. Dalším faktorem může být i změna nástrojů bytové politiky, která převážně pro tzv. střední třídu umožňuje individuální rodinné bydlení v přírodě spojené s porevoluční privatizací parcel (Galčanová a Vacková 2008). Ve spojení s probíhajícím procesem suburbanizace je nutno zmínit i dopady na společnost, kdy se podle L. Sýkory (2002) charakter osídlení vyznačuje setrvačností. A proto tyto dopady znamenají dlouhodobou nebo možná i trvalou změnu v uspořádání společnosti, čímž chtěl upozornit na rozmístění obyvatel a jejich aktivit. Tyto důsledky dělíme na pozitivní a negativní. K pozitivnímu důsledku řadíme především individuální bydlení v přírodním a zdravějším prostředí svého bydliště. Mnohem důležitější jsou však negativní důsledky, které Sýkora rozděluje dále do tří základních skupin. 1) ekonomické silná závislost na automobilu vlivem narůstajícího počtu nutných cest realizovaných prostřednictvím individuální automobilové dopravy z důvodu vysokého stupně prostorové segregace (práce, škola, služby, kultura), vyšší spotřeba energií, vyšší náklady vynaložené na technickou infrastrukturu a občanskou vybavenost suburbií, 2) sociální možné riziko vzniku segregace mezi původními obyvateli a přistěhovalými suburbánními obyvateli, u nichž je předpoklad vyššího sociálního statusu, narůstání míry individualizace v důsledku většího množství času tráveného dopravou, kdy dochází k omezení příležitostí obyvatel komunikovat např. se sousedy, 3) environmentální celkové upadání kvality životního prostředí (postihující paradoxně i suburbia) v podobě zhoršování čistoty ovzduší, výraznějšího hlukového zatížení a většího počtu kongescí v důsledku masivního využívání automobilové dopravy. Celková problematika suburbanizace se svými pozitivními i negativními dopady je popsána v mnoha publikacích na velká města v České republice. Mezi přední autory zabývající se daným tématem patří M. Ouředníček, P. Ptáček a L. Sýkora s dalšími au- 16\n17 tory nebo studentskými pracemi nejrozšířeněji orientované na Prahu, Brno, Olomouc, či Plzeň. Z hlediska lokality okolí krajského města Zlín není zpracována žádná odborná publikace, kromě závěrečných studentských prací, soustřeďující se z různých směrů na proces suburbanizace. Proces suburbanizace se velmi výrazně prostorově liší od procesu například v Americe, kde je typickým jevem výstavba nově izolované zástavby sídla doslova na zelené louce. Dle Wokouna (2008) lze charakterizovat jednotlivá sídla vzniklá suburbanizací, jež mají dané charakteristické vlastnosti jako např: rychlejší růst počtu obyvatel než v jádru města, vyšší podíl mladých zakládajících zde své rodiny, což má vliv i na věkovou strukturu obyvatel, velká část služeb, zejména specializovaného charakteru, je zajišťována v jádru města, vyjížďka za prací přesahuje dojížďku, obyvatelstvo žijící v sídlech vzniklých suburbanizací má zpravidla vyšší stupeň vzdělání a vyšší příjmy než jádrové město Historie suburbanizace Česká republika se vyznačuje poměrně hustou sídelní sítí s velkým počtem menších sídel, která existují již od středověku. Tím pádem se v dnešní době již nová sídla nezakládají. Oproti světovému vývoji, kdy k procesu suburbanizace došlo na přelomu 19. a 20. století převážně ve Velké Británii nebo USA, se do dalších vyspělých států dostal tento proces mnohem později. Samotné počátky suburbanizace jsou spojeny s přesunem londýnské buržoazie do lokality zázemí Londýna již v průběhu 18. století. Největšímu rozmachu jevu došlo až v období po 2. sv. válce při zlepšení životních podmínek pro střední společenské vrstvy s rostoucí poptávkou po bytové výstavbě po odeznívání hospodářské krizi, kterému pomohla samotná americká vláda (suburbanizace, ). V Evropě se suburbanizace projevovala dvojím způsobem. Rozlišujeme západoevropskou suburbanizaci a suburbanizaci postsocialistických zemí východní Evropy. V západních zemích se proces shoduje s americkým kontinentem, kde největšímu pokroku došlo ve 2. polovině 19. století společně s rostoucím technologickým pokrokem. Nejen architektonicky se však proces v Evropě od amerického pojetí lišil například výškou budov nebo rozsahem zástavby. V západní Evropě se kladl daleko větší důraz na morfologické, prostorové znaky území s důrazem na užívání nástrojů územního plánování oproti volnějšímu přístupu v Americe, kde se také zrodil pojem urban sprawl, který 17\n18 je dnes charakterizován jako nekontrolovaná forma suburbanizace (Ptáček, 2002). V období 70. let 20. století lze zmiňovat změnu i v bývalých zemích Sovětského svazu. Ve vyspělých zemích západní Evropy docházelo neustále ke snižování podílu obyvatelstva ve vnitřních městech oproti kumulaci v okolních sídlech, naproti tomu ve východoevropských zemích v období centrálně řízeného plánování došlo k jinému postupu při průběhu urbanizačních procesů. Po roce 1989 dochází k propojení východní a západní Evropy a vytváření společného prostoru. Rozdíly ve velkých městech způsobené převážně charakterem zástavby jsou však patrné dodnes (Musil, 2002). O procesu suburbanizace v České republice se dá hovořit jako o novém jevu současné doby. Odborníci tvrdí, že na našem území se hovoří až o 90. letech 20. století. Po prvních zkušenostech a neúspěších ve světě by se dalo říci, že jsme měli možnost nejlepšího ponaučení pro Českou republiku. Ovšem i tak musíme poznamenat, že k nekontrolovatelnému růstu docházelo především u velkých městských aglomerací jako např. v Praze, Brně, Plzni a dalších městech. Podle Gremlici (2002) tomu předcházela výrazná urbanizace v 60. a 70. letech při stavbě velkých sídlišť na okrajích velkoměst, která si však jako svou cenu vyžádala odstranění příměstské krajiny. Územní koncentrace investic v rámci střediskové sídelní struktury byla v rámci centrálního plánování silně potlačována. S velkým přílivem obyvatelstva v tomto období začal postupně vznikat i problém s nedostatečným prostorem pro bydlení nově příchozích obyvatel a společně s novým tlakem na životní prostředí se ve volné krajině začaly budovat zóny víkendových sídel. Největší rozvoj mohl však nastat až po revolučním roce 1989 s rostoucí poptávkou po bytové politice spolu s rostoucími příjmy obyvatel a s podporou státu ve formě hypotečních úvěrů a stavebního spoření, což podporovala ekonomická atraktivita českých měst na konci 90. let (Sýkora 1996, 2002). Počátečním problémem rozvoje v příměstských zónách byla neexistující tradice v architektonickém, ale především v urbanistickém rozvoji sídel. (Perlín, 2002). Největším důkazem růstu je v současné době blízký vztah jádra se suburbii díky silné dojížďce za prací a sociálními aktivitami. V současné době nejkvalitnější publikací s příkladem suburbanizace je studie Ouředníčka z roku 2006 Sociální geografie Pražského městského regionu. V publikaci je popsán nejen vývoj samotného jevu, ale bere v potaz také všechny vlivy jako například aspekt dopravy, změny sociálního prostředí, jak na rezidenční tak i na komerční, nebytovou výstavbu. 18\n19 Ouředníček zmiňuje ve své publikaci čtyři fáze suburbánního vývoje v české republice: 1) Počátky suburbánního rozvoje ( ) 2) Nástup velkých developerů ( ) 3) Využívání nových produktů pro financování bydlení ( ) 4) Gradace suburbanizace (2002-) V prvním období je charakteristickým rysem doznívání výstavby panelových domů ze socialistického období, kterému následoval pozvolný rozvoj rezidenční bytové výstavby v zázemí Prahy. Tento pokrok byl však utlumen ústupem státu od finanční pomoci. Od roku 1992 se však se zavedením deregulace nájemného a zavedením stavebního spoření umožnil opětovný vzrůst suburbanizace, kterému dopomohl také úbytek počtu bytů v jádrových částech města v důsledku komercializace. Následné období mezi lety popisujeme jako období poklesu bytové výstavby v hlavním městě až na třetinu původního stavu. Avšak na území zázemí Prahy dopadají daleko vyšší hodnoty a došlo ke zvětšování podílu výstavby. Jedná se i o období úspěšně dokončených developerských projektů. V následujících letech nastalo období využívání nových produktů pro financování bydlení, které se stalo dostupné lidem střední společenské vrstvy a zvýšila se intenzit bytové výstavby avšak ne tak rapidně jako v předchozích letech. Od roku 2002 můžeme pozorovat tzv. boom bytové výstavby v zázemí Prahy. K procesu přispívají nejen velké developerské projekty ale i individuální výstavba umožněná úpravou podmínek státní bytové podpory. Samotný počátek suburbanizace u nás musíme také spojit s technologickým pokrokem a rozvojem nejen železniční ale později i silniční dopravy, která velmi přispěla ke vzniku daného jevu. V současnosti dochází k největšímu rozmachu využívání ploch na okraji nebo za administrativními hranicemi velkých měst, jedná se o tzv. obrůstání příměstských sídel. Nalezneme zde nejen levné domy na okrajích měst, ale i izolované luxusní vily daleko od vesnické zástavby. 19\n20 6. Charakteristika území Zlína a okolí 6.1. Základní informace o území Statutární město Zlín je krajským městem Zlínského kraje, který je jedním ze 14 územně samosprávních celků České republiky. Sousedí na jihozápadě s krajem Jihomoravským, na severozápadě s krajem Olomouckým a na severu s krajem Moravskoslezským. Směrem na východ pak Zlínský kraj hraničí se Slovenskou republikou. Obr. 1: Mapa území v okolí krajského města Zlína Zdroj: Zlínský kraj: Ortofotomapy, Zlínský kraj je svou velikostí čtvrtým nejmenším krajem v České republice, ze které zaujímá 5 % její plochy. Je tvořen okresy Zlín, Kroměříž, Uherské Hradiště a Vsetín. Počtem obyvatel představuje Zlínský kraj 5,6 % celkového počtu obyvatel České republiky. K žilo na území kraje obyvatel. Hustotou zalidnění 149 obyvatel/km 2 převyšuje celorepublikový průměr, který činí 132 obyvatel/km 2. Kraj se skládá ze 13 správních obvodů ORP s 305 obcemi, z čehož 30 obcí má statut města. Nejvýznamnější městskou a průmyslovou aglomerací v kraji je aglomerace Zlín - Otrokovice, kde se soustřeďuje více než obyvatel (Zlínský kraj, 2013) Přírodní podmínky Území kraje se vyznačuje členitým a velice rozmanitých charakterem, který je tvořen převážně pahorkatinami a vrchovinami. Toto členění mělo významný vliv na 20\n21 kulturní a ekonomický vývoj jednotlivých fyzicko-geografických částí regionu. Právě tyto fyzicko-geografické charakteristiky působily na formování a morfologii jednotlivých sídelních území. Jednotlivé přírodní podmínky tedy přispívají ke specifickému prostorovému vzorci při vymezování suburbánního zázemí. Ve Zlínském kraji se nacházejí dvě chráněné krajinné oblasti, kterými jsou Bílé Karpaty a Beskydy. Z geomorfologického hlediska spadá celé území do Alpsko- Himalájského systému, jak do provincie Západní Karpaty, tak z malé části i do provincie Západopanonská pánev. Východní část území spadá do subprovincie Vnější západní Karpaty a západní část kraje řadíme k subprovincii Vněkarpatské sníženiny. Geologicky je území pokryto převážně paleogenními pískovci a jílovci Magurského flyše. Podél řeky Moravy se nacházejí převážně pliocenní sedimenty s kvartérními náplavami. Podél všech vodních toků se nacházejí fluviální sedimenty. (Demek, 2006) Obr. 2: Geologická mapa města Zlína Zdroj: Legenda: 1: antropogenní uloženiny, vytěžené prostory 3: říční sedimenty (písek, štěrk) 4: nivní sedimenty (hlína, písek, štěrk) 5: splachové sedimenty (hlína, písek, štěrk) 6: svahové sedimenty (hlína, písek) 7: svahové sedimenty (hlína, kameny) 9: nevytříděné hlinité štěrky 13: naváté sedimenty (spraš, sprašová hlína) 20: slatiny, rašeliny 957: jezerní a říční sedimenty (písek, štěrk, prach, jíl) 958: jezerní a říční sedimenty (písek, štěrk, prach, jíl) 1002: pískovec 1007: pískovec, jílovec 1008: pískovec, jílovec, slepenec 1009: jílovec, silicit 1019: pískovec, jílovec Nejvýznamnějším vodním tokem celého Zlínského kraje je řeka Morava, která se řadí k řekám II. řádu. Jedním z největších přítoků řeky Moravy je řeka III. řádu, Dřevnice, která vytváří údolní strukturu reliéfu v samotném městě Zlíně a v jeho okolí, do kterého spadají města Otrokovice a Vizovice. Dle Quitta (1971) přechází území v západní části od teplé oblasti T2 přes mírně teplé MT5, MT7, MT9 až po MT10. Částečně vrcholové oblasti pohoří náleží k chladné oblasti CH7. 21\n22 Jednotlivé topoklimatické charakteristiky jsou odvíjeny od orografických podmínek, které jsou proměnlivé v různých lokálních územích. Průměrná roční teplota v krajském městě je 8,6 C. Průměrná letní teplota se pohybuje kolem 18 C, průměrná zimní teplota kolem -2,4 C, a průměrný srážkový úhrn se pohybuje kolem mm za rok.(zlínský kraj, 2013) 6.3. Atraktory cestovního ruchu Známými atraktory cestovního ruchu na území zlínského kraje jsou kulturní, historické ale i přírodní památky, které se vyskytují ve velkém množství. Pouze na území Zlínského kraje se nacházejí oblasti, kde lze najít současně hory, lázně, vinice, zahradní architekturu, pozůstatky Velkomoravské říše, stejně jako církevní a historicky cenné stavby, které se prolínají s moderní funkcionalistickou architekturou pod záštitou Tomáše Bati. Území v okolí krajského města je významné střetem 3 kulturních regionů Haná, Valašsko a Slovácko, které měly a mají vliv na formování kulturního vývoje ve Zlínském kraji Aglomerace Zlín - Otrokovice Již v rámci historické průmyslové výroby ve Zlínském kraji převládal v období první republiky zpracovatelský průmysl zaměřený na zpracování usní a výrobu obuvi prezentovaný firmou Baťa. V tomto období vznikl také zárodek tehdejší i současné průmyslové aglomerace, nacházející se podél vodního toku řeky Dřevnice, a to aglomerace Zlín - Otrokovice. Spojení těchto 2 měst je jak z historického, průmyslového, přírodního i kulturního pohledu natolik významné, že v rámci této diplomové práce bylo potřeba provést analýzu suburbánního procesu nikoliv jen v okolí samotného města Zlína, ale v okolí aglomerace Zlín - Otrokovice a to hlavně s ohledem na funkční spjatost této aglomerace zejména v sociálním propojení z hlediska zaměstnanosti ve velkých průmyslových podnicích. Rozdělení této aglomerace na dvě samostatná města by znamenalo velké zkreslení všech následně prováděných analýz a to ve všech sledovaných oblastech. 22\n23 7. Metodika vymezení Zlínské aglomerace a její suburbánní zóny 7.1. Základní vymezení území a výběr suburbánních kritérií Pro vymezení zázemí města Zlína bylo jako základní administrativní struktura použito území kraje z důvodu morfologického uspořádání krajiny v okolí města Zlína, kdy z polohy města vyplývá, že ani hranice ORP ani hranice okresů nelze vzít jako základ pro vytyčení území. Jako základní data, která jsou potřebná pro realizaci vymezování zázemí nějakého jádra, byla použita data za dokončenou bytovou výstavbu, migraci obyvatelstva, denní dojížďku za prací, časovou a kilometrovou dostupnost. Volba této metodiky byla inspirována článkem Halás a kol. (2012). Pro vlastní vytyčení území za administrativními hranicemi města Zlína byly použity standartní aspekty spojené s procesem suburbanizace. Jak již bylo zmíněno, na základě existence aglomerace Zlín - Otrokovice, kde je vícero aspektů propojení těchto dvou měst a také po uvážení získaných hodnot v rámci jednotlivých dat, je nutné uvažované území rozšířit i o město Otrokovice, u kterého některá kritéria např. denní dojížďka do zaměstnání převažují nad samotným krajským městem. Velmi výrazným faktem této aglomerace je téměř kompaktní zástavba mezi oběma městy, spojené kulturní zázemí a provázanost sektoru služeb. U této aglomerace však nelze předpokládat rozsah procesu suburbanizace ve výskytu suburbií jako u např. Prahy. Rozdíl je nejen ve velikosti populace jádra, čímž v tomto konkrétním případě myslíme aglomeraci Zlín Otrokovice, ale i samotných okolních sídel, které mají tvořit zázemí. Velký vliv hraje samotné prostorové uspořádání jak krajského města Zlína, tak aglomerace Zlín - Otrokovice, kde převládá lineární morfologická struktura. Aglomerace se rozprostírá v údolí řeky Dřevnice a má odlišný charakter od klasického monocentrického sídla. Samotné vymezení je tedy do značné míry nejen komplikovanou ale i subjektivní úlohou. Jak již bylo uvedeno, pro vymezení zázemí města Zlína bylo použito území kraje a proto se pro vymezení suburbánního zázemí vyšlo ze všech 305 obcí Zlínského kraje, ke kterým se zjišťovaly následující údaje ze získaných dat: - Intenzita migračního salda v jednotlivých obcích Zlínského kraje ve vztahu k aglomeraci v období Intenzita bytové výstavby v jednotlivých obcích Zlínského kraje ve vztahu k aglomeraci v období\n24 - Intenzita dojížďky za prací v jednotlivých obcích Zlínského kraje ve vztahu k aglomeraci za rok Časově vyjádřená dostupnost osobní automobilovou dopravou v minutách k aktuálnímu roku - Dostupnost osobní automobilovou dopravou v kilometrech k aktuálnímu roku V rámci obcí, které nejblíže navazují nebo jsou přímo v sousedském kontaktu (vztahu) s jádrem, kterým je aglomerace Zlín - Otrokovice, se očekává vysoká intenzita jednotlivých zkoumaných hodnot. Atraktivní vzhled blízkých obcí a intenzivnější vztahy s městem znamená, že tyto obce lze označit jako jistá suburbia. S větší vzdáleností od centra vymezovaného území se naopak musí očekávat snižování intenzity jednotlivých komponent a menší funkční spjatost. Je tedy nutné určit hranici u vzdálenějších obcí, kam až dosahuje vliv rezidenční suburbanizace s jádrovou oblastí aglomerace Zlín Otrokovice. Velkou výhodou pro tuto práci a samotné vymezování byla přístupnost k datovým zdrojům, které jsou veřejně k dispozici v rámci statistik českého statistického úřadu oproti předchozí bakalářské práci, kdy právě zjišťování podkladových dat bylo základním a zcela zásadním problémem. Vycházelo se, mimo jiné, ze středního stavu obyvatelstva k datu daného roku a z absolutních počtů obyvatel k v období let Vlastní postup vymezení suburbánního zázemí Původní rozsah 305 obcí Zlínského kraje bude dle dalších zjišťovaných údajů selektován (zmenšován jejich počet) až do konečného vymezení zázemí. U některých obcí, které se v průběhu let osamostatnily, chybí v určitých obdobích námi sledovaná data. Jedná se o obec Ostrata, Petrůvka, Lukoveček, Lhota u Vsetína, Bohuslavice nad Vláří a Želechovice nad Dřevnicí, která až do roku 2008 byla součástí města Zlína jako místní část. Data jsou však přepočítána a zprůměrována na období, za které se podařilo nasbírat informace a hodnoty o těchto obcích, aby nedocházelo k nesmyslným hodnotám. Pro všechny obce kraje se tedy zjišťovala data, která jsou kritériem pro určení zázemí. Následný výpočet ukazatelů poskytl první ideu a poznatky o intenzitě jevů ve Zlínském kraji, který vedl k prvnímu zúžení počtu obcí. 24\n25 V rámci výpočtů se na úvod seznámíme se základními vzorci pro výpočet kritérií, které byly použity pro vymezení zájmového území: IBV= * 1000 ( ) IBV B S Intenzita bytové výstavby Počet dokončených bytů Střední stav obyvatel IMS= * 1000 ( ) IMS I E S Intenzita migračního salda Počet přistěhovalých Počet vystěhovaných Střední stav obyvatel IDZ= * 100 (%) IDZ D EAO Intenzita denní dojížďky do zaměstnání Počet dojíždějících do aglomerace Počet ekonomicky aktivních obyvatel Prvním zkoumaným kritériem byla intenzita bytové výstavby, která se zjišťovala z hodnot za dokončené byty. Výchozími údaji byly absolutní hodnoty počtu dokončených bytů v letech za jednotlivé obce získané z Českého statistického úřadu. Pomocnými hodnotami byly střední stavy obyvatelstva za příslušné roky. Výsledné hodnoty poukazují na růst, či pokles intenzity v jednotlivých letech, které byly sdruženy do čtyřletých období pro prezentaci tohoto jevu. Do roku 2008 se v rámci průměrné hodnoty vyskytuje rostoucí tendence. Za období však průměrné hodnoty intenzity bytové výstavby nedosahují již takových čísel jako v předchozích obdobích. Mapy s hodnotami intenzity bytové výstavby za celé zkoumané období jsou k nahlédnutí v příloze č\n26 Obr. 3: Současná intenzita bytové výstavby za čtyřleté období ve všech obcích Zlínského kraje Zdroj: ČSÚ, vlastní zpracování v programu Arcgis 10.1 Druhým sledovaným kritériem, které se výrazně podepisuje na procesu suburbanizace, je stěhování a pohyb obyvatelstva. V rámci migračního pohybu se vypočítaly hodnoty dle zvoleného postupu výpočtu opět pro všechny obce ve Zlínském kraji za období se stejně chybějícími údaji za některé obce, které měnily svůj statut. Data byla zjištěna z Českého statistického úřadu. Z celkového poskytnutého souboru byla vybrána data za přistěhovalé a vystěhovalé v rámci obcí Zlína a Otrokovic. Po výpočtu intenzity migračního salda se opět vytvořily čtyřleté průměry. V jednotlivých obdobích lze tedy sledovat vývoj pohybu za každou obec. Mapy zobrazující intenzitu migračního salda za jednotlivá období jsou k nahlédnutí v příloze č Z přiložené mapy lze sledovat vyšší hodnoty v bližším zázemí okolo centra. S rostoucí vzdáleností a méně vybudovanou infrastrukturou v návaznosti na velká města se intenzita snižuje až do záporných hodnot, které můžeme vysledovat. Některé hodnoty u vzdálených obcí s kladným charakterem se však stále mohou vztahovat v rámci přistěhování z jiného důvodu, například za prací do jiné části kraje. Není proto nejdůležitějším ukazatelem jen kladná hodnota migračního salda. Je potřeba určit zázemí na zá- 26\n27 kladě dalších kritérií, které tyto dva důležité aspekty ohraničí na území kolem zvoleného jádra. Obr. 4: Současná intenzita migračního salda za čtyřleté období ve všech obcích Zlínského kraje Zdroj: ČSÚ, vlastní zpracování v programu Arcgis 10.1 Asi nejdůležitějším kritériem, které vyjadřuje právě funkční spjatost centra s jeho zázemím, je denní dojížďka za prací. Základní data byla selektována z velkého souboru, kde se vybraly obce, ze kterých probíhá denní dojížďka za prací do měst Zlín a Otrokovice. Denní toky z jednotlivých obcí do měst Otrokovice a Zlín byly sečteny, čímž jsme získaly dojížďku do celé aglomerace. Údaje byly vztaženy k roku 2011, zveřejněné statistickým úřadem v rámci sčítání lidu, domů a bytů. 27\n28 Obr. 5: Intenzita denní dojížďky za prací z obcí Zlínského kraje do aglomerace Zlín - Otrokovice za rok 2011 Zdroj: ČSÚ, vlastní zpracování v programu Arcgis 10.1 Ze získaných dat vyplývá, že pouze ze 188 obcí Zlínského kraje existují denní migrační toky za prací do měst Zlín a Otrokovice. Intenzita pracovní migrace je znázorněna na obr. 5. Vzhledem k důležitosti tohoto kritéria se celé území kraje zúžilo právě na tento počet obcí, který se stal prvním selektivním výběrem v rámci vymezování. Pro doplnění dat z hlediska metodiky byla doplněna kritéria o kilometrovou i časovou dostupnost osobní automobilové dopravy. Údaje byly zjištěny z portálu mapy.cz. Doplněné hodnoty nastíní pohled na reálnou dobu, či vzdálenost strávenou cestováním do zvolené aglomerace. Hodnoty časové dostupnosti do jednotlivých měst aglomerace jsou vyjádřeny v minutách a zjišťovány z již selektovaného seznamu 188 obcí. Vzhledem k tomu, že aglomerace je tvořena dvěma městy, nastal problém, jak určit správné hodnoty. Vyvstalo několik možností, hodnoty bylo možné získat jako průměr jednotlivých měst nebo jako střední hodnotu nebo zvolit nižší případně vyšší ze dvou získaných údajů. Jelikož doba strávená cestováním z jedné obce do střední části aglomerace by byla zavádějící, zvolili jsme variantu volby nižšího údaje. Důležitým aspektem rozhodnutí této metodiky 28\n29 byl vztah každé obce jako zázemí té části aglomerace, k níž má obec nejbližší vztah a návaznost. Významným aspektem tohoto rozhodnutí je také časová dostupnost mezi městy v rámci samotné aglomerace Zlín Otrokovice, která přesahuje 10 minut a tím by se hodnota časové dostupnosti z jednotlivých okolních obcí do samostatných měst této aglomerace nesmyslně navyšovala. Stejným principem se postupovalo i při zjišťování kilometrové dostupnosti, tj. zvolily se vždy nižší hodnoty z obou získaných údajů kilometrové vzdálenosti, jelikož při následném omezení vzdálenosti od jádra by byly znevýhodněny obce, které by kvůli zvolení střední hodnoty nedosahovaly do zázemí i když by byly v přímém kontaktu na aglomeraci. Jednotlivá suburbánní kriteriální data byla standardizována dle následujícího vztahu, a následně nasčítána. standardizovaná hodnota ukazatele v obci původní hodnota ukazatele v obci medián interkvartilové rozpětí ukazatele Přistoupili jsme k vážení jednotlivých ukazatelů podle následujícího klíče: Intenzita bytové výstavby váha 2 Intenzita migračního salda váha 2 Intenzita denní dojížďky do zaměstnání váha 1 Dostupnost aglomerace váha 1 Takto byl získán výsledný index suburbanizace dle následujícího vztahu: IS = (2 * IBV) + (2 * IMS) + (1 * IDZ ) + (1 * ČD) + (1 * KD) IS IBV IMS IDZ ČD KD Index suburbanizace Standardizovaná intenzita bytové výstavby Standardizovaná intenzita migračního salda Standardizovaná intenzita denní dojížďky do zaměstnání Standardizovaná časová dostupnost Standardizovaná kilometrová dostupnost Při vymezování suburbánní zóny podle výše uvedené metodiky jsme se setkali s následujícím teoretickým problémem. Vysokého výsledného indexu suburbanizace může teoreticky dosáhnout i obec v suburbánním zázemí jiného centra než je studovaná aglomerace Zlín - Otrokovice (například díky vysoké intenzitě bytové výstavby, nebo vysokému migračnímu saldu i při nízké dojížďkové vazbě na aglomeraci). Proto jsme 29\n30 do výběru obcí zahrnuli podmínku minimální vzdálenosti od aglomerace, a to konkrétně 20 km. Díky tomu se počet obcí v zázemí zúžil ze 188 obcí na 96 obcí. Jsme si vědomi subjektivity tohoto kritéria, hodnota 20 km je i vzhledem k suburbánním zónám ostatních srovnatelných měst (Olomouc, České Budějovice apod.) dostatečná, dokonce zahrnuje i konkurenční střediska jako je Uherské Hradiště atd. Z toho důvodu jsme byli nuceni přistoupit k závěrečné podmínce pro zahrnutí obcí do suburbánní zóny aglomerace Zlín - Otrokovice. Touto podmínkou byla intenzita denní pracovní migrace do aglomerace alespoň 15 % (z ekonomicky aktivního obyvatelstva v obci). Tím jsme dostali suburbánní zónu o rozsahu 54 obcí. Otázkou je, zda město Vizovice zahrnout do suburbánní zóny nebo ne. Všechna kritéria (Intenzita bytové výstavby, Intenzita migračního salda a Intenzita dojížďky do zaměstnání) jednoznačně hovoří pro zahrnutí města do suburbánní zóny, přestože se jedná o město. Obr. 6: Vymezené suburbánní zázemí aglomerace Zlín - Otrokovice Zdroj: vlastní výpočty a zpracování v programu Arcgis\n31 Pro ukázku časové dostupnosti do jednotlivých obcí v zázemí aglomerace byla sestrojena mapa pro lepší vizualizaci a představě spádové dostupnosti osobním automobilem k jádru dle předem stanovené podmínky popsané v předchozí části metodiky. Obr. 7: Časová dostupnost ve vymezené suburbánní zóně Zdroj: mapy.cz, vlastní výpočty a zpracování v programu Arcgis 10.1 Výsledná mapa vymezeného suburbánního zázemí aglomerace Zlín - Otrokovice představuje vizuální náhled na celé zázemí s jednotlivými obcemi, které jsou do toho území zahrnuty. Zázemí na východ od aglomerace je jakýmsi způsobem uříznuto z následného faktu existence samotné suburbánní zóny uvnitř administrativních hranic města Zlína, která byla vymezena již v bakalářské práci, která má významný charakter při procesu suburbanizace v okolí centrální části města Zlína. 31\n32 8. Charakteristika suburbánního zázemí 8.1. Základní informace o území Sledované území dvou měst aglomerace, Zlína a Otrokovic se nachází ve východní části republiky ve Zlínském kraji. Hlavním pilířem území jsou všechny obce ze SO ORP Otrokovice a SO ORP Zlín s výjimkou jedné obce v jižním cípu správního obvodu. Mezi další částečně zasahující SO patří SO ORP Holešov, SO ORP Kroměříž, jako severní a severozápadní část zvoleného zázemí, SO ORP Uherské Hradiště v jižní části a SO ORP Vizovice ve východní části vymezeného zázemí. Změny v počtu obyvatel v zázemí Zlína i v samotné aglomeraci souvisí současně s historickým vývojem v území. Dle hodnot z historického lexikonu obcí České republiky můžeme pozorovat vývoj počtu obyvatel v delším období s doplněnými údaji za rok 2013, které zobrazují poslední růst, či pokles v rámci počtu obyvatel jak v jednotlivých jádrech zvolené aglomerace, tak ve všech obcích zvoleného zázemí. Tab. 1: Dlouhodobý vývoj počtu obyvatel v aglomeraci Zlín - Otrokovice a jeho zázemí Území Zázemí Otrokovice Zlín aglomerace Zl - Otr Zdroj: Historický lexikon obcí , SLDB 2011, Malý lexikon obcí 2013 Výrazný růst počtu obyvatel lze zaznamenat ve třicátých letech minulého století. Souvisí s rozmachem průmyslu v aglomeraci díky Tomáši Baťovi. Z tabulky lze sledovat, že tento vzrůst probíhal převážně v rámci měst Zlín a Otrokovice. Druhý nárůst počtu obyvatel nastal po roce 1989 při uvolnění politického režimu a obnovení individuální výstavby v rámci územního plánování. Vzrostl počet obyvatel převážně v aglomeraci, naopak v zázemí počet obyvatel klesal z důvodu stěhování do velkých měst kupříkladu za prací. Ovšem kolem roku 2000 nastal obrat, kdy došlo k úbytku počtu obyvatel v aglomeraci na úkor přírůstku počtu obyvatel v zázemí této aglomerace z důvodu právě vzrůstajícího trendu rezidenční suburbanizace. 32\n33 Tab. 2: Dlouhodobý vývoj počtu domů v aglomeraci Zlín - Otrokovice a jeho zázemí Území Zázemí Otrokovice Zlín Aglomerace Zl - Otr Zdroj: Historický lexikon obcí , SLDB 2011 Tabulka s vývojem počtu domů dle jednotlivých sčítání v období od roku 1869 do roku 2011 poukazuje na rostoucí tendenci výstavby nejen v krajském městě spolu s městem Otrokovice, ale také v zázemí této aglomerace. Ne však všechny obce zvoleného zázemí mají vždy rostoucí tendenci v rámci výstavby. Oproti tomu jsou i obce, které se vyznačují jen vzrůstajícím vlivem při výstavbě nových domů. Jedná se například o obce Hvozdná, Fryšták, Březolupy, Lukov nebo Žlutava. Shodný průběh s vývojem počtu obyvatel zaznamenáváme ve třicátých letech, kdy v období rozvoje Baťovy továrny se stavěly celé čtvrti v samotném Zlíně, ale i kvůli velkému přílivu obyvatel směrem do krajského města se postupně rozvíjelo i území venkova. Po roce 1989 došlo k výraznější výstavbě v obcích zasahujících do zázemí této aglomerace. Tento trend pokračuje až do současnosti, kde z tabulky je patrné, že k nárůstu počtu domů dochází jak v zázemí aglomerace, tak v ní samotné Přírodní poměry Prostorové rozložení a potenciál rozvoje jednotlivých lokalit suburbánní zóny může být ovlivněn přírodními poměry daného území. Morfologická struktura jednotlivých částí suburbánního zázemí již v minulosti ovlivnila vývoj osídlení a i dnes může mít velký vliv na rozvoj jednotlivých lokalit. Z geomorfologického hlediska spadá celé území do Alpsko-Himalájského systému. Okolí obce Kvasice náleží do celku Chřiby v rámci subprovincie Vnější západní Karpaty a okolí obcí Držková a Vlčková v severní části území spadá do celku Hostýnsko-vsetínské hornatiny. Zbytek východní části zázemí náleží Vizovické vrchovině. Do západní části území zasahuje subprovincie Vněkarpatské sníženiny, respektive její celek Hornomoravský úval, který se rozkládá od Otrokovic severozápadním směrem k obci 33\n34 Tlumačov. Z jihu kolem obce Napajedla pak zasahuje subprovincie Vídeňská pánev, kde se rozprostírá celek Dolnomoravský úval. (Demek, 2006) Surovinově není zvolené území příliš bohaté, známé je především výskytem ložisek stavebního materiálu. Významné, ale dnes již nevyužívané, jsou kamenné lomy v Kudlovském lese, v místní části města Zlína a Štěrkoviště na okraji města Otrokovic. Dále pískový lom za obcí Tlumačov a další v obcích Bělov, Žlutava a další. Většina těchto lomů je však dnes již zatopena a je využívána spíše pro rekreaci. Výjimkou je Kurovický lom za obcí Tlumačov, který je vyhlášenou Přírodní památkou v České republice a kamenolom v obci Žlutava, který je nadále využíván. Území samotného města Zlína a jeho blízké okolí je kvůli svému geologickému podloží ohrožováno sesuvy půdy. Patří k vysoce ohroženému území v rámci České republiky. Z tohoto důvodu se při plánování nové výstavby velmi podrobně zkoumá území a podloží nejen v území samotné aglomerace ale i v okolních obcích. Jak již bylo zmíněno, nejvýznamnějším vodním tokem území je řeka Morava spolu s řekou Dřevnicí, která protéká jádrovou oblastí aglomerace Zlín - Otrokovice. Z ostatních vodních toků je také významný Fryštácký potok, na kterém se nachází zdroj pitné vody pro město Zlín, Fryštácká přehrada. Přímo v administrativních hranicích města Zlína se nachází i chovné rybníky Chlum, Zbožensko, Zlínská přehrada, v blízkém okolí je to například rybník Hvozdná nebo Ostrata. V jihozápadním cípu území se nachází slepá ramena řeky Moravy sloužící pro retenční, rekreační ale i chovné potřeby. V části města Otrokovic se nalézá bývalý štěrkový lom, který má dnes rekreační funkci a za obcí Tlumačov se nachází bývalý pískový lom, dnes PP Kurovický lom, který má chovný charakter, avšak je často využíván pro rekreační i když nezákonné využití. Na západ od obce Tlumačov se ještě nachází PP Tlumačovská tůňka. Okolí měst Zlína a Otrokovic je poměrně bohaté na minerální prameny. Známé jsou například prameny v místních částech města Zlína a to v části Malenovice, Prštném a v Kostelci u Zlína. Zde se nachází i známé lázně s ozdravnými procedurami. Z okolních obcí můžeme zmínit například obec Březůvky, Napajedla, Lípu, Zádveřice nebo Želechovice nad Dřevnicí. Jedná se především o sirné prameny, které však v posledních třiceti letech zanikají v důsledku nevhodné výstavby. 34\n35 8.3. Sídelní struktura Na již zmíněném území v okolí měst Zlín a Otrokovice se prvotní známky osídlení datují již do dob pravěku. První písemná zmínka ze samotného města Zlína pochází z roku 1322, ale k prvnímu významnějšímu rozvoji došlo až v 15. a 16. století s rozvojem řemeslné výroby. Nejvýraznější rozvoj obou měst však souvisí až s Tomášem Baťou, který zde roku 1894 založil Baťovu továrnu. Spolu s rychlým rozvojem továrny se stejnou rychlostí rozvíjelo i samotné město Zlín. S rozšiřováním továrny přicházeli noví lidé za prací a všechna města, kde byly dílčí továrny postaveny, se dočkala velké koncentrace obyvatelstva. Města v údolí řeky Dřevnice se tak stala hlavní soustřeďující se urbanizační oblastí s typickou údolní lineární zástavbou. S novým přílivem pracujících tak vznikl koncept zahradního města pro výstavbu Baťovských domků, který je zakotven v územním plánu dodnes. Charakteristický funkcionalistický Zlín byl vystavěn hlavně v letech V roce 1938 mělo město Zlín s přičleněnými obcemi již přes obyvatel s více než 5000 nově postavenými domy pro bydlení. Vznikaly maloměstské periferie s centripetálními areály pro obytnou funkci území. Vedle známého architekta města Zlína, F. Gahury, se zde podepsal také M. Lorenc a V. Karfík, kteří spolu vybudovali unikátní aglomeraci s charakteristickou architekturou a jedinečným urbánním řešením uspořádání města (Horňáková, 2009). Zatímco Baťovský Zlín vznikal na zelené louce jako bezprostřední realizace urbanistických a architektonických plánů a vizí, okolí starého sídelního jádra si dokázalo udržet v procesu rychlé urbanizace odlišný a do jisté míry i svébytný sociální a stavební charakter. Zřízení tzv. Velkého Zlína se datuje tedy do roku 1938, kdy město s přičleněnými obcemi přesáhlo počet čtyřiceti tisíc obyvatel, realizovalo nejen obytnou tovární a komerční výstavbu, ale také projekt dopravní a silniční (Horňáková, 2009) Již před druhou světovou válkou byla aglomerace významným obchodním, tržním, ale i železničním a silničním centrem. V Otrokovicích vznikl důležitý železniční uzel a napojení s Vizovicemi a Zlínem jen posílilo vliv aglomerace. Budování krajského města a okolí se však zpomalilo z důvodu druhé světové války a nový rozvoj po ní měl již jiný charakter. Po roce 1949 byl Zlín přejmenován na Gottwaldov a urbanistická struktura města se začala vyvíjet tehdejší socialistickou vizí využití malého území pro vytvoření mnoha 35\n36 bytů pro bydlení obyvatel. Vznikaly tedy čtvrtě s vícepatrovými panelovými domy jako např. největší čtvrť Jižní svahy a Malenovice. Okolní obce, které byly poblíž komunikačních koridorů, se rozvíjely rychleji než obce, které měly špatnou dopravní dostupnost. Násilnou verzí rozmachu velkých měst bylo také přidružování vybraných obcí k velkým městům. To platilo i o Zlínu, který se tak velice rychle uměle plošně rozrostl. Zlín později zahrnoval obce: Lhota, Lhotka, Jaroslavice, Kudlov, Chlum, Louky, Lípu, Tečovice, Malenovice, Prštné, Příluky, Mladcovou, Zlínské paseky, Březnici, Klečůvku, Kostelec u Zlína, Štípu, Velíkovou, Salaš, Lůžkovice, Želechovice nad Dřevnicí, Karlovice a Ostratu. Po roce 1989 se mnoho z těchto zmíněných obcí osamostatnilo, poslední oddělenou obcí jsou Želechovice nad Dřevnicí, které se odtrhly až v roce Současná aglomerace Zlín - Otrokovice a jeho celé zázemí umožňuje kvůli morfostruktuře území rozsáhlejší výstavbu pouze v oblastech krajského města Zlína a v okolních obcích. Samotné město Otrokovice má jasně vymezené hranice na západní straně ohraničené řekou Moravou a na straně východní rychlostní komunikací R55. Území krajského města Zlína umožňuje výstavbu hlavně v okrajových místních částech města. Prostorové rozšíření tedy probíhá v okolních obcích a to převážně v rámci rezidenční zástavby. Pomalejšímu rozvoji ekonomických aktivit v aglomeraci také brání přetížená dopravní komunikace, která prochází v rámci jedné dopravní tepny urbanizovaným údolím Zlínska. 36\n37 9. Hodnocení suburbánního procesu v rámci aglomerace a jeho vymezeného zázemí 9.1. Vymezení suburbánních zón v prostoru zlínské aglomerace a jeho zázemí Pro celkové hodnocení území aglomerace a jejího zázemí z hlediska suburbánního procesu bylo potřeba vrátit se k závěrům bakalářské práce, která se zabývala vymezením suburbánní lokality v rámci administrativních hranic města Zlína. Území bylo rozděleno na kompaktní část samotného města, kontaktní částí stavebně propojených místních částí a samotného suburbánního zázemí uvnitř administrativních hranic. V rámci této diplomové práce jsme jádrové území rozšířili i o město Otrokovice, ke kterému nejsou zjištěna data a potřebné údaje o bytové výstavbě. Avšak z hlediska metodiky vymezování, použité v bakalářské práci, je město Otrokovice kompaktně stavebně propojeno s krajským městem Zlín a nová výstavba probíhá jen v místní části Kvítkovice. Z hlediska propojení metodiky vymezování z bakalářské práce a navazující metodiky vymezování zázemí v této diplomové práci v okolí Zlína se vytyčilo a rozdělilo území na 3 samostatné zóny. První vnitřní částí je kompaktní část aglomerace Zlín - Otrokovice, ke které se řadí i nová zástavba v některých místních částech, ale z hlediska kompaktní provázanosti se toto území sjednotilo dle zvolené metodiky v bakalářské práci. Druhou částí území v rámci administrativních hranic aglomerace jsou zbývající místní části, které nebyly již stavebně souvisle propojeny a v bakalářské práci byly hodnoceny jako suburbánní zázemí města Zlína. Pro naše potřeby je území charakterizováno jako kontaktní území. Poslední částí jsou okolní obce za administrativními hranicemi aglomerace, které tvoří samostatné zázemí procesu suburbanizace v okolí aglomerace Zlín - Otrokovice vymezené na základě jiné metodiky, kterou se zabývá tato diplomová práce. Z administrativního hlediska se kategorie území v jednotlivých částech rozděleného území liší. V rámci administrativních hranic města je využito základních sídelních jednotek pro selekci kompaktní části a katastrálních území místních částí pro kontaktní zónu. Samotné zázemí aglomerace je tvořeno již administrativními územími zvolených obcí. 37\n38 Obr. 8: Zóny v aglomeraci Zlín - Otrokovice a jeho zázemí Zdroj: vlastní vymezení dle volených metodik a zpracování v programu ArcGIS 10.1 Při pohledu na území, rozdělené na jednotlivé zóny, vypadá suburbánní zázemí aglomerace mnohokrát větší než jen samotná kontaktní, suburbánní zóna v rámci administrativních hranic města. Hlavním důvodem je jinak zvolená metodika celého vymezování zázemí. Funkční spjatost jádrové oblasti s okolními obcemi je navázána na již zmíněná kritéria vymezování, která v bakalářské práci nebylo možné použít a sehnat za tak malé administrativní celky. Pro přiblížení celého území si představíme některé statistické charakteristiky, které se váží na vývoj po roce Důležité je také detailněji zmínit rozložení jednotlivých částí celého rozdělení suburbánního území. Kompaktní část je tvořena krajským městem Zlín s městem Otrokovice, se kterým tvoří aglomeraci. Doplněna je o 4 místní části (Louky, Malenovice, Prštné a Příluky) z důvodu kompaktní souvislé zástavby, jak již bylo zmíněno v předchozím odstavci. Kontaktní část území je tvořena zbývajícími místními částmi města Zlína, které nesplňují podmínku kompaktnosti a jsou tedy stavebně odděleny. Jedná se o 38


INFO.CZ | Automobilkám se dařilo, kvůli elektřině a těžbě ale průmysl zpomalil\nAutomobilkám se dařilo, kvůli elektřině a těžbě ale průmysl zpomalil\n07. 08. 2017 • 11:54\nPrůmyslová výroba v červnu zpomalila meziroční růst na 2,2 procenta z květnových 8,1 procenta. Dařilo se výrobě aut, pryžových a plastových výrobků a kovovýrobě. Pokles naopak zaznamenaly výroba a rozvod elektřiny, plynu a tepla, těžba a výroba ostatních dopravních prostředků, kam patří třeba produkce lodí, lokomotiv, letadel či jízdních kol. Informoval o tom dnes Český statistický úřad.\nPodle statistiků přispěla nejvíce k meziročnímu růstu produkce motorových vozidel, přívěsů a návěsů, která byla vyšší o 3,3 procenta. Výroba pryžových a plastových výrobků vzrostla o 7,7 procenta a kovovýroba o 4,1 procenta. Naopak výroba a rozvod elektřiny, plynu, tepla a klimatizovaného vzduchu klesla o 6,5 procenta, výroba ostatních dopravních prostředků o 25,2 procenta a těžba a dobývaní o 16,5 procenta.\nTržby z průmyslové činnosti v běžných cenách v červnu meziročně vzrostly o 4,9 procenta. Hodnota nových zakázek byla proti loňskému červnu vyšší o 4,8 procenta. „Nové zakázky ze zahraničí se zvýšily o 1,7 procenta, zatímco tuzemské nové zakázky vzrostly o 11,1 procenta," uvedl ČSÚ.\nV průmyslových podnicích, které zaměstnávají více než 50 lidí, se v červnu meziročně zvýšil počet zaměstnanců o 1,8 procenta. Jejich průměrná mzda činila 31.092 korun a proti loňskému červnu byla o 6,5 procenta vyšší.\nV celém druhém čtvrtletí vzrostla průmyslová produkce meziročně o 2,6 procenta. Po očištění o vliv počtu pracovních dnů byla vyšší o 6,2 procenta. Ve letošním 2. čtvrtletí bylo totiž ve srovnání se stejným čtvrtletím předchozího roku o čtyři pracovní dny méně. Proti prvnímu čtvrtletí stoupla průmyslová výroba po vyloučení sezonních vlivů reálně o 1,3 procenta.


Maloobchodní tržby překvapivě akcelerují! - Patria.cz\nMaloobchodní tržby překvapivě akcelerují!\nTržby v maloobchodě se v říjnu meziročně zvýšily o 9,1%, což předčilo naše očekávání (5,5%) i tržní konsensus (4,6%). O pár desetin procenta byly zvýšeny také hodnoty za srpen a září. Nejvyšší přírůstek tržeb v říjnu byl zaznamenán u čerpací stanice pohonných hmot, kde se tržby ve stálých cenách zvýšily o 10,4%, a u prodejců motorových vozidel, kde se tržby zvýšily o 9,8%. Dnešní údaje ukazují, že domácí spotřebitelská poptávka nijak neochabuje ve svém růstu a na rozdíl od zemí EU a USA není patrný ani náznak ochabující spotřebitelské důvěry.\nNejrychleji rostly tržby prodejcům pohonných hmot. Pohled na statistiky tržeb v prodeji pohonných hmot nabízí zajímavý jev, který je zároveň vysvětlením pro zrychlení růstu tržeb v tomto segmentu maloobchodu. Tržby ve stálých cenách se zvýšily o 10,4%, zatímco tržby v běžných cenách klesly o 1,4%. Důvodem tohoto zdánlivého paradoxu je výrazný pokles cen pohonných hmot v průběhu října. Benzín Natural 95 zlevnil v říjnu ve srovnání se zářím o 4,1%. Motorová nafta se prodávala levněji o 2,3%. Nižší ceny byly patrně hlavním stimulem růstu poptávky po pohonných hmotách. Dalo by se říci, že se přestalo šetřit na výdajích za pohonné hmoty. Vzhledem k tomu, že v závěru loňského roku tržby z prodeje pohonných hmot klesaly, díky čemuž budeme mít relativně nízké hodnoty pro srovnání s letošními listopadovými a prosincovými tržbami, můžeme očekávat další vysoké přírůstky tržeb z prodeje pohonných hmot. Tomu bude napomáhat také pokračující pokles cen pohonných hmot.\nZajímavým faktem je také akcelerace růstu tržeb za prodej a opravy motorových vozidel, a to nejen v říjnu ale v celém letošním roce. Kromě rostoucích reálných příjmů domácností a relativně stabilní spotřebitelské důvěry lze i zde argumentovat příznivým cenovým vývojem. Za posledních dvanáct měsíců se ceny motorových vozidel zvýšily v průměru pouze o 0,7%.\nRelativně rychle rostly také tržby v prodeji smíšeného zboží s převahou potravin (10% meziročně), kde dominují velké maloobchodní řetězce. Údaje tak potvrzují, že rozmach těchto řetězců na českém trhu ještě neskončil.\nMéně povzbudivé informace nabízí vývoj tržeb v dopravě. Pouze silniční doprava nyní vykazuje zvýšení tržeb, ale i zde jsou přírůstky nižší než v první polovině roku. U ostatních dopravních služeb tržby klesají. Nejvíce pak v letecké dopravě (o 19,7%), která byla zasažena prudkým poklesem poptávky v souvislosti s teroristickými útoky na USA.\nZcela opačnou tendenci naopak vykazují telekomunikační služby. Tržby v tomto segmentu vzrostly o 23,6%. Ještě před několika měsíci se zdálo, že se vysoká dynamika růstu tržeb pozvolna vytrácí, telekomunikační tržby však opět nabraly dech. Příčinou je agresivní cenová a reklamní politika operátorů sítí mobilních telefonů.\nJak zhodnotit údaje o tržbách v maloobchodu a ostatních službách z pohledu měnové politiky? Dnes zveřejněné informace ani v nejmenším nenaznačují ochabování spotřebitelské poptávky. Spíše naopak. Přesto dosud nejsou patrné žádné známky negativního dopadu na cenový vývoj. To možná zní poněkud paradoxně. Vezmeme-li však do úvahy, že trh má dvě strany, nabídku a poptávku, přičemž nabídka roste poměrně rychle (viz expanze maloobchodních řetězců), otvírá se prostor i pro rychlý růst poptávky, aniž by vznikaly poptávkové inflační tlaky. Je otázkou, zda by další snížení úrokových sazeb nevedlo k dalšímu zrychlení růstu nákupů na úvěr. Statistiky ČNB ukazují, že objem úvěrů poskytnutých domácnostem se v říjnu meziročně zvýšil o 13,3%. Dnešní údaje tak hovoří spíše pro zachování úrokových sazeb. Opačným směrem však ukazují údaje o hospodářském vývoji v zahraničí, průmyslové produkci v ČR a domácí cenové indexy. Vzhledem k tomu, že údaje o spotřebitelské poptávce jsou pro budoucí inflaci velmi důležité, je pravděpodobné spíše zvýšení úrokových sazeb. K tomuto kroku se však ČNB uchýlí podle našeho názoru nejdříve na počátku příštího roku.


Zarostlý dvorek proměnila majitelka v oázu ve středomořském stylu - Novinky.cz\nNovinky.czBydleníTipy a trendyZarostlý dvorek proměnila majitelka v oázu ve středomořském stylu\nČtenářka zvolila kombinaci přiznaných cihel, čistě bílé omítky a dřevěných dvířek. Vše doplňují prvky v modré barvě. Inspirace středozemní architekturou je patrná na první pohled. Foto: Archiv čtenářky (7x)\n2. 10. 2017, 6:12\nPůvodní podoba vchodu do sklepa a východu ze dvorku před proměnou.\nPoté, co se naší čtenářce Emílii a jejímu manželovi odstěhoval dospělý syn s přítelkyní z bytu, mohla se pustit do dlouho plánované rekonstrukce. Zbavit se...\nZ pražského obecního bytu se náš čtenář Jiří s rodinou přestěhoval do Slap nad Vltavou. K domku rodičů tam postavili přístavbu, kterou realizovali jako...


Na Rokycansku spadlo malé letadlo, dva lidé zemřeli — ČT24 — Česká televize\nNa Rokycansku spadlo malé letadlo, dva lidé zemřeli\nOsek (Rokycansko) – Při pádu malého sportovního letadla na Rokycansku dnes dopoledne zahynuli dva lidé. Stroj spadl do remízku mezi obcemi Osek, Volduchy a Díly. Dva muži, kteří byli na palubě, na místě zemřeli. Informovali o tom mluvčí záchranné služby Lenka Ptáčková a hasiči. Za posledních několik týdnů se jedná již o čtvrtou leteckou nehodu, při které zemřeli lidé. Příčinu smrti obou mužů určí nařízená soudní pitva. Okolnosti a příčiny havárie spolu s policisty zjišťují také specialisté na vyšetřování leteckých nehod.\nPilot letadla podle záchranářů zemřel na místě. „Zranění byla neslučitelná se životem,“ uvedla Lenka Ptáčková. Podle mluvčí hasičů záchranáři spadlý stroj v poli hledali s pomocí vrtulníku, který je shora naváděl. Bližší podrobnosti zatím neměla ani policie. Její rokycanská mluvčí Jana Tomková pouze pád letadla potvrdila. „Policie právě míří na místo,“ doplnila.\nPodle rokycanské policejní mluvčí Jany Tomkové se stroj zřítil nedlouho po vzletu z rokycanského letiště. „Let dotyčného letadla byl výcvikový, jednalo se o leteckou školu. Osádku letadla tvořili instruktor a žák,“ uvedla. Nehoda si vyžádala život pětačtyřicetiletého instruktora a žáka – cizince, jehož kompletní osobní údaje policie zjišťuje. Jelikož letadlo spadlo na odlehlé místo, žádné další osoby neohrozilo ani nebyly vyčísleny jiné škody.\nStroj, který patří podle nápisů na směrovém kormidle plzeňské letecké škole Tom Air, dopadl ze zatím neznámých příčin do lesního remízku na pomezí rozlehlého kukuřičného a řepkového pole. Jiří Suttner, který je na internetových stránkách letecké školy uveden jako kontaktní osoba pro zájemce o letecký výcvik, sponzory a reklamní činnost, se k události nechtěl nijak vyjadřovat. „Nejsem k tomu kompetentní, nejsem majitel školy,“ řekl. Na webu je uveden jako pilot školy a majitel internetových stránek.\nV Česku je to v krátké době další tragická nehoda při pádu malého letadla. Minulý týden se v Brně-Medlánkách zřítilo ultralehké sportovní letadlo, v němž zahynul bývalý hokejový reprezentant Jaroslav Jiřík (71), první Čech, který hrál v NHL. Začátkem června zase v Syrovicích na Brněnsku spadlo asi z dvacetimetrové výšky na pole rogalo. Jeho pilot na místě zemřel.\nPo pádech svých strojů umírali také paraglidisté. Koncem června u Velešína na Českokrumlovsku nehodu nepřežil pilot, jehož selhání zřejmě neštěstí způsobilo. Za tři týdny později zahynul paraglidista na Černé hoře u Janských Lázní. Příčinou jeho pádu byl asi prudký klesavý proud vzduchu.\nLegendární hokejista Jiřík nepřežil pád letadla\nU Plzně se zřítil ultralight, pilot vyvázl se zraněním\nU Skutče havaroval malý vrtulník


NEOM: Chcete investovat do nejvíce hi-tech města na světě? Pouze na vlastní nebezpečí!\n28.12.2018 8 minut čtení\nBez šrámu nevyvázl ani majitel Virgin\nOhromný investiční, podnikatelský a vědecký hub spojující Evropu, Asii i Afriku, navíc vybavený těmi nejmodernějšími technologiemi. Touto vizí vábil saudský korunní princ velké i menší investory z celého světa, aby vložili své peníze do projektu supermoderního města budoucnosti. Nalákat se nechal například i sir Richard Branson či majitelé banky Softbank. Potenciální návratnost měla překonat odhady, jenže jak se ukázalo, vše bylo příliš snové.\nJako bychom ten příběh už stokrát slyšeli! Vize vybudovat zcela nové a supermoderní město, v němž by bylo možno demonstrovat ty nejúžasnější lidské výtvory, zde rozhodně nebyla poprvé. Začalo to Babylónem, jehož konec nebyl úplně slavný, a pokračovalo až k NEOMu. Tak se měla jmenovat snová oáza moderních technologií uprostřed pouští Arabského poloostrova, jejíž vznik loni na luxusně pojaté investiční konferenci ohlásil saudský korunní princ Mohammad bin Salmán.\nDo projektu za více než půl biliónu dolarů přitom lákal obří i poměrně drobné investory z celého světa, včetně předních technologických společností, bank i investičních fondů.\nNeotřelá a lákavá investice pro každého, kdo v dětství třeba jen zavadil o sci-fi tématiku, se však velmi rychle proměnila v image ničící bolehlav. Celý příběh je přitom poučným podobenstvím o rizicích spojených s investováním do rozvíjejících se trhů, které sice slibují daleko více než jen dobré zhodnocení, avšak skýtají řadu na západě netušených nástrah.\nInvestiční centrum tří kontinentů\nMegapole NEOM byla projektem, který sliboval opravdu mnohé. Vysoké ambice v sobě skrýval ostatně již samotný název složený z latinského „neo“, tedy nový, a zkratky „m“ pro arabský výraz pro budoucnost „mostaqbal“. Novodobá oáza uprostřed pouště a hor se měla nacházet na severozápadě Saudské Arábie a částečně přesahovat i na území Egypta a Jordánska. To z ní mělo činit první civilní stavbu protínající hranice tří suverénních států na světě. Celková plocha 26 500 km2 pak již sama o sobě dávala tušit ohromné možnosti, navíc podpořené faktem, že 70 % populace planety mělo díky vhodnému umístění mít možnost do města přicestovat z jakékoli destinace do 8 hodin.\nVýsledek tak měl představovat ohromný investiční, byznysový a výzkumný hub, udávající tón všem ostatním metropolím světa. Korunní princ navíc vše hodlal podpořit zvláštním statusem, který by město vyjímal ze saudského práva a vytvářel mu zcela ojedinělý řád. Pro investory to znamenalo především naprosto minimální daňovou zátěž, řadu investičních pobídek, podporu při založení nového centra finančních trhů (burzy) i možnost volného výběru a migrace pracovních sil. Zatímco tedy řada zemí světa uvažuje o zavedení nových forem zdanění investic a technologií (i u nás diskutovaná „daň z robotů“), Saudové toužili jít naprosto opačnou cestou a vytvářet zdánlivě snové podmínky pro byznys i vědu.\nNEOM měl totiž umožňovat světovým investorům a technologickým firmám spustit dosud více méně zkušební projekty a aplikovat prototypy, které by jinde dosud neprošly schvalovacím řízením. Společnosti si tak měly moci vyzkoušet své produkty dříve, než je uplatní na trhu. I pouze ilustrativní výčet byl přitom dechberoucí:\nzásobování elektřinou pouze z obnovitelných zdrojů (především obřích solárních farem v přilehlých horách)\nlogistická doprava skrz systém dotovaných dronů\nsystém městské dopravy i spojení s okolním světem za pomocí hypervlaků a moderních systémů letové dopravy\nmoderní biofarmy využívající nejpokrokovější technologie k masové produkci potravin přímo na místě\n100% pokrytí města bezdrátovým superrychlým internetem (dle některých zdrojů zcela zdarma)\nsystém e-governement pro správu věcí veřejných + dotovaný systém školství založený především na e-learningu\nstavba budov z přírodních a životní prostředí nepoškozujících materiálů s minimální energetickou náročností\nulice speciálně upravené pro cyklisty a chodce\nValuace společnosti se dostala přes 30 miliard dolarů\nI sir Branson se nechal napálit\nNepřekvapí proto, že vše si získalo poměrně široký zájem světových investičních skupin a finančních institucí. Království samotné odhadovalo, že jen vybudování základů projektu spolkne zhruba 500 miliard dolarů. Kromě přímých investic ze státního Veřejného investičního fondu se primárním zdrojem prostředků měl stát model public-private-partnership, tedy spojení veřejných a soukromých subjektů.\nTak se stalo, že do ambiciózního plánu se velmi rychle přihlásil například vizionářský technologický fond Vision zakladatele telekomunikačního a investičního gigantu Softbank Mayoshi Sona, který v něm hodlal „utopit“ dle odhadů až několik miliard dolarů. Do zástupu se přidali i investoři z ostatních zemí Blízkého východu, Asie i postsovětského prostoru. Nicméně princovo vábení zaujalo i řadu západních snílků a vizionářů – mezi nimi i sira Richarda Bransona.\nJeho společnost Virgin Hyperloop One totiž údajně měla být jedním z hlavních budoucích dodavatelů hromadných dopravních řešení pro NEOM, ale i další saudská města. Královská rodina ostatně měla mít o tento způsob přepravy založený na vysílání speciálně upravených kabin podtlakovým potrubím naprosto enormní rychlostí výrazný zájem. A to dokonce takový, že přislíbila vlastní investici do dalších Bransonových firem Virgin Galactic a Virgin Orbit. Ty se zabývají převážně budoucí vesmírnou a rychlou leteckou přepravou, přičemž některé projekty měly být v rámci vize NEOMu rovněž ozkoušeny. Kromě Bransona se o navrhovaný systém městské přepravy měl dle některých zpráv ucházet i Elon Musk se svým Space X a společnost Boeing.\nŠpatnou pověst neskryješ\nJak však již vyplynulo z řádků výše, celý projekt ani ne do roka zkrachoval a současný stav snad i dle přiznání samotného prince lze vyjádřit absolutním nezájmem investorů! Důvodem přitom není nějaká chyba v ekonomických kalkulacích či spory o financování, nýbrž ztráta dobré pověsti království.\nTa přišla, když jako ledová sprcha mezinárodní společenství skropila zpráva o zavraždění v Americe žijícího saudského novináře Džamála Chášakdžího na konzulátu v Turecku, za nímž měl dle zpráv západních zpravodajských služeb stát sám korunní princ či minimálně jemu blízcí lidé. Celá kauza se natolik rozvinula, že jakákoli spolupráce západních investorů a firem s písečnou monarchií se rázem proměnila ve velmi toxická aktiva, kterých bylo potřeba se zbavit či je alespoň odložit na několik let k ledu. A to přestože některé počáteční investice již byly učiněny.\nVe hře totiž byla dobrá pověst těchto značek u na události podobného rázu citlivé západní veřejnosti. A tak si například i prostořeký sir Branson dovolil postup Saudů veřejně kritizovat a distancoval se od podobného jednání. Otázkou zůstává, nakolik vše myslel vážně a zdali byl schopen předpovědět následky, jenž jeho slova přinesou. Saudská královská rodina totiž reagovala dosti podrážděně a okamžitě ukončila jakoukoli spolupráci s firmou Virgin v rámci NEOMu i jinde. Podobný scénář přitom následoval i u řady dalších subjektů a snovému projektu za stovky miliard dolarů tak zřejmě minimálně na několik let odzvonilo!\nProblémy, které chce mít každá firma\nPozor na investice do rozvojových trhů\nVýše zmíněný příběh sice vypráví o velkých investičních hráčích a miliardových sumách, nicméně je poučný i pro drobné individuální investory. Velmi věrně totiž ilustruje nebezpečí spojená s investováním na rozvíjejících se trzích třetího světa. Ty sice slibují tučné zisky, ovšem nejednou s sebou přináší i rizika, která si západním standardům uvyklý burzián zřejmě ani neuvědomí.\nGrafy mohou působit skvěle, čísla značit excelentní růst a přesto se za tím vším může skrývat problém spojený s liknavým právním prostředím, společenským či politickým režimem dané země. Právě takováto rizika přitom nelze jakkoli kvantifikovat a rozumně do svých úvah započítat. Každý investiční dobrodruh by si proto měl velmi dobře rozmyslet, než své peníze tímto směrem vyšle. Jak je totiž vidět, zmást se mohou nechat i ty nejbystřejší géniové světa!\nPodívejte se na video důkladně popisující plány NEOMu:\nVize je to ale pěkná