Balící papír | PAPÍROVÉ OBALY | katrincz.cz\nÚvodní stránka > OBALY - DROGERIE > PAPÍROVÉ OBALY > Balící papír\nNejen v době Vánoc, ale také během roku zcela jistě potřebujete balící papír. Protože nezabalené dárky nebo věnované v dárkových taškách tak hezky nevypadají, máme pro Vás zde typ, jak si z pohodlí domova objednat krásné balící papíry, díky kterým bude každý dárek opravdu jedinečný.\nTyto praktické balící papíry mají na jedné straně mikrotenovou folii a jsou tak určeny k balení potravin. Tyto balící papíry jsou nepromastitelné a jsou tak vhodné pro balení sýrů, uzenin a jiných mastných výrobků. K dostání zde máme tyto papíry ve velikosti 25 x 35 cm a 35 x 50 cm.\nBalení nebylo jednodušší\nS těmito balícími papíry ušetříte mnoho práce i starostí. Neváhejte a pořiďte si skvělé a kvalitní balící papíry z pohodlí domova, navíc máme skvělé ceny, které potěší každého zákazníka. Potřebujete často zabalit rodinným příslušníkům nějaké suroviny, ale bojíte se, že třeba od masa nějakým způsobem umastí? Tak tento problém už je dávno pasé! Inspirujte se naší nabídkou, do které jsme pro Vás připravili speciální balící papír, který má na jedné straně mikrotenovou fólii a je přímo určený k balení potravin. Tento druh papíru je tedy nepromastitelný a hodí se ideálně na balení uzenin, sýrů, masných výrobků a spousty dalšího.\nVhodné pro zabalení i mastných jídel\nPotřebujete často dát své návštěvě výslužku z návštěvy a nevíte, jak vhodně jídlo zabalit? Pokud se budete inspirovat naší nabídkou, naleznete zde balící papír, který se o zabalení dokonale postará. Na výběr máte několik rozměrů, zaručeně si vyberete. Už budete moci bez problémů zabalit i mastné pokrmy, jako je třeba maso. Bez obav zabalíte veškeré potraviny, na které si vzpomenete.\n-- vyberte variantu -- 12,5 kg / karton 20bal/ karton\n-- vyberte variantu -- 25x35cm 3 x 0,7x2m 35x50cm


Copak je to za vojáka..., Sleduj filmy online zdarma na SledujuFilmy.cz\nSledujete: Copak je to za vojáka...\nPopis: Vojna sice nebyla kojná, ale jinak to byla náramná legrace. Svobodník Kouba sloužící u výsadkářů má slabost na ženy. Jeho nadřízený ho nemá rád. V době vojenského cvičení na cestě do kasáren však Kouba ukáže opravdový charakter, když zachrání život malému chlapci, usvědčí zloděje a najde si partnerku na celý život.\nRok: 1987 /CZ dabing /Země: Československo /Délka: 85 min.\nJiří Langmajer, Karel Roden, Pavel Hejlík, Tomáš Valík, Václav Čížkovský, Ivo Helikar, Tomáš Karger, Veronika Gajerová, Vítězslav Jandák, Bronislav Poloczek, Miriam Hynková, Vlasta Mészárosová, Ivana Vavrová, Valentina Thielová, Oldřich Velen


Vysavač robotický Concept VR2110 RoboCross Gyro 2 v 1 + VÁNOČNÍ DÁREK + pero se stylusem - Technofarm Elektro Ivančice Elektro Ivančice - Euronics Technofarm\nDomů / Malé spotřebiče / vysavače / robotické / Vysavač robotický Concept VR2110 RoboCross Gyro 2 v 1 + VÁNOČNÍ DÁREK + pero se stylusem\nVysavač robotický Concept VR2110 RoboCross Gyro 2 v 1 + VÁNOČNÍ DÁREK + pero se stylusem\nAkce 45 dní záruka VRÁCENÍ PENĚZ\nZnačka: Concept MB\n+ KOVOVÉ KULIČKOVÉ PERO se stylusem eTECHNOFARM v hodnotě 49 Kč\n+ VÁNOČNÍ DÁREK (model dle sklad. zásob) v hodnotě 149 Kč\nAkce platí pro zakoupené vybrané vysavače od 1.8. do 31. 12. 2021\nNa vrácení máte nyní až 45 dní (podmínkou k uplatnění nároku na vrácení je registrace do 14 dní od nákupu).\nPodrobné informace a registrační formulář je: ZDE\nVysavač a mop v jednom spotřebiči\nDíky technologii GyroTec 2.0 se skvěle orientuje v prostoru\nPřekoná i překážky do výše 1,5 cm\nOvládat jej můžete pohodlně mobilním telefonem prostřednictvím aplikace Concept Home\nNa jedno nabití vydrží vysávat až 180 minut, opětovně se nabíjí 3-4 hodiny\nŠetří váš čas, abyste jej mohli věnovat činnostem, které vás opravdu baví.\nRobotický vysavač se pyšní pokročilou navigační technologií GyroTec 2.0. Díky ní se skvěle orientuje v prostoru a nepřejíždí opakovaně na stále stejná místa. Skvěle si poradí se všemi typy podlah. Disponuje dostatečně velkými kolečky a silným motorem, díky čemuž překoná i překážky do výše 1,5 cm.\nVysavač vám pomůže v boji proti virům a bakteriím ve vaší domácnosti. Do zásobníku na vodu totiž můžete přidat libovolný dezinfekční přípravek a pustit přístroj vytírat.\nVysoký výkon, skvělá sací síla\nVysavač se pyšní digitálním bezkartáčovým stejnosměrným BLDC motorem, který nabízí skvělý výkon a v porovnání s běžnými motory je mnohem tišší. Vybrat si můžete ze 3 úrovní výkonu a sací výkon můžete nastavit i manuálně podle aktuální potřeby.\n3 hlavní a 2 boční kartáče\nRobotický vysavač je vybaven třemi hlavními kartáči, které lze jednoduše měnit v závislosti na vysávaném povrchu. Dva boční kartáče pomáhají rozšiřovat záběr vysávání a výsledkem je dokonalý úklid kolem stěn, nábytku i v rozích jednotlivých místností.\nVybrat si můžete ze 4 různých režimů úklidu. V režimu Auto SMART se vysavač pohybuje v liniích po celém prostoru a na závěr provede úklid podél stěn. Při TURBO režimu se pohybuje ve spirále a s obvodovým režimem se postará o úklid podél stěn. V manuálním režimu můžete vysavač navigovat přesně tam, kde aktuálně potřebujete uklidit.\nPřídavné funkce pro ještě efektivnější úklid\nVysavač nabízí několik funkcí, se kterými bude úklid ještě efektivnější. Díky funkci TURBO bude vysavač vysávat na maximální výkon, s funkcí INTENSIVE provede nastavený program dvakrát. Funkce Silent poté vypne veškerá hlasová oznámení.\nOdstraní až 99,9 % škodlivin ze vzduchu\nDíky pokročilému filtračnímu systému TripleAirClean dokáže vysavač ze vzduchu odstranit až 99,9 % částic a dalších škodlivin, a to včetně virů a bakterií.\nStáhnout / (1.82 MB)\nHlučnost (dB): 55\nDoba provozu na jedno nabití až (min): 180\nGyroTec 2.0 pro rychlý a efektivní úklid.\n* Navigační technologie GyroTec 2.0\n* Sací síla: 2 200 Pa (3 úrovně)\n* Baterie LG BYD 3200 mAh\n* Úklid až 180 minut\n* TOF senzor – dokonalá orientace\n* Tři hlavní kartáče (CARPET, HARDFLOOR a PET) a dva boční kartáčky\n* Aplikace Concept Home v češtině\n* Elektronicky řízené vytírání\n* 4 režimy úklidu (Auto SMART, lokální TURBO, obvodové, manuální)\n* 3 funkce (TURBO, INTENSIVE, SILENT)\n* 2x vyměnitelný zásobník (prachový + 2 v 1)\n* Kapacita prachového zásobníku: 600 ml\n* Kapacita zásobníku 2 v 1: prachový 350 ml/na vodu 300 ml\n* Třístupňová filtrace s HEPA filtrem 13\n* Plánování úklidu\n* Doba nabíjení 3 - 4 hodiny\n* Hlučnost: 55 – 65 dB\n* Nabíjecí stanice, CARPET hlavní kartáč, HARDFLOOR hlavní kartáč, PET hlavní kartáč, 3 HEPA filtr 13 + pěnový filtr, dálkové ovládání s displejem, čisticí kartáček, 4x boční kartáč\n2 v 1, třístupňová filtrace, na všechny druhy povrchů.


Po sedmi tučných letech zůstaly bez medaile - Rakovnický deník\nPo sedmi tučných letech zůstaly bez medaile\nRakovník - Bronzové a stříbrné medaile, v roce 2007 historický titul Mistryň ČR a v následujících dvou letech evropské poháry v Rakovníku a ve francouzském Lille, to je výčet úspěchů rakovnických pozemních hokejistek za posledních šest let, ale v letošní sezoně po vyřazení v semifinále play off novými mistryněmi republiky SK Slavií Praha nestačily v duelu o bronz ve třech zápasech na Hostivař a zůstaly za svými medailovými ambicemi.\nNapravit reputaci rakovnického pozemního hokeje tak mohou už jen Hanzlová, Vorlová, Čermáková, Hrachová, Křikavová a B. Polcarová, které jsou v širších nominacích českých týmů pro červencová ME do 18 let a žen, asistentkou německého trenéra Fausta u žen ČR je také rakovnická kapitánka Karolína Kříženecká.\nHC Hostivař - HC 1972 Rakovník 3:3 (2:2) penalty 2:1\nHned v úvodu se dvakrát Hostivař dostala do brejku a už ve 4. minutě vedla 1:0, ale Rakovník postupně získal iniciativu a ve 12. minutě po rozehraném trestném rohu se po Kříženecké dostala k míčku V. Matoušková a vyrovnala.\nJeště větší radost měl ostrůvek rakovnických diváků o pět minut později, kdy po akci jara v podání Hudečkové a Hanzlové v pádu skórovala na 1:2 B. Polcarová. Hudečková s Hanzlovou pak měly ještě další slibné příležitosti, ale ve 26. minutě se k sólu nadechla Košťálová a stop jí vystavila až gólmanka Matoušková za cenu nedovoleného zákroku.\nNáslednou penaltu na poločasovou remízu proměnila Neplechová. Sama si pak hned po přestávce vynutila po zaváhání rakovnické defenzivy penaltu druhou, tentokrát velmi přísně odpískanou, a opět ji proměnila podruhé v hostivařské vedení.\nRakovník pak měl sice zápas převážně ve své režii, ale dokázal vytěžit jen vyrovnání stavu na 3:3 z hokejky Hanzlové, další trestné rohy a šance hlavně v poslední desetiminutovce zůstaly ladem, a tak přišly ke slovu k rozhodnutí bronzové série penalty.\nDramatický závěr zvládly lépe domácí hokejistky, když sestry Neplechovy i s kouskem nezbytného štěstíčka proměnily, za Rakovník vykřesala naději ve čtvrté sérii pouze Škrancová. Sportovní nadhled si i přes zklamání zachovala kapitánka Karolína Kříženecká:\n„Je fakt, že nám sezona příliš nevyšla, nakonec jsme do play off pronikly ze čtvrtého místa a po vyřazení v semifinále jsme chtěly alespoň bronz jako v hale. Dnešní zápas jsme nehrály špatně, i když tam chyby byly, po přestávce jsme se dokázaly i zlepšit, ale nerozhodly a penalty jsme nezvládly lépe než soupeřky, které po prvním bronzu pro klub měly hodně velkou motivaci v celé sérii a medaili získaly zaslouženě.“\nHC 1972 Rakovník: B. Matoušková - Škrancová, Čermáková, V. Matoušková, L. Holubová, Křikavová, Kříženecká, B. Polcarová, Vorlová, Z. Polcarová, T. Matoušková, Hudečková, E. Holubová, Hanzlová, Wittmannová. Vedoucí týmu Miroslav Koloc.


Šmakoun pro gastronomii | Šmakoun\nVýrobky Šmakoun najdete v celé České republice.\nv obchodních sítích Kaufland, Billa, Tesco, Globus, Makro, Albert\nv obchodech se zdravou výživou\nv internetových obchodech ROHLÍK.CZ a KOŠÍK.CZ\nŠmakoun pro gastronomii\nŠmakoun Klasik Gastro\nŠmakoun Klasik Pasta\nPárek Šmakoun Gastro\nŠmakoun Klasik je svým složením důležitou potravinou pro bezmasou a racionální kuchyni i nejrůznější diety. Nachází uplatnění nejen při domácím vaření, ale také ve školních jídelnách, nemocnicích, lázeňských domech a gastronomii se zaměřením na wellness a racionální stravování. Obohacuje jídla o komplexní živočišnou bílkovinu při současném snížení celkové energie a obsahu nežádoucích tuků a cukrů. Zachovává tradiční a obvyklou chuť jídel především po použitém koření a dalších potravinách.\nVelikost balení: 1,0 kg nebo 2,4 kg\nVýrobce: Maso West s.r.o. Praha, provoz Klatovy\nDodavatelé: Makro, Hügli Food Zásmuky, Madeta a.s., velkoobchody Exver Food\nVaječný bílek 95 %, voda, přírodní aroma, jitrocelová vláknina, jedlá sůl\nAlergen: vaječný bílek\nPro svoji neutrální chuť má velké možnosti využití v gastronomii, a to jak při přípravě slaných, tak i sladkých jídel. Je vhodnou surovinou pro další výrobu bezmasých a racionálních potravin nebo hotových jídel (např. zeleninové a těstovinové saláty).\nŠmakoun Klasik Pasta (nesladká)\nŠmakoun v podobě polotekuté pasty je variantou Šmakouna Klasik Gastro a má téměř shodné složení a výživové hodnoty. Jeho použití je však poněkud odlišné. Pastu jsme vyvinuli na přání nutričních terapeutek ve zdravotních, a především sociálních zařízeních. Projevily přání mít k dispozici Šmakouna v jiné konzistenci, který by se výborně hodil jak na přípravu pomazánek, tak také k zahušťování polévek a omáček.\nCílem použití Pasty Šmakoun je obohatit komplexní živočišnou bílkovinou i takové pokrmy, ve kterých není běžně bílkovina obsažena.\nVelikost balení: 1,0 kg\nDodavatelé: Madeta a.s., v jednání: Hügli Food Zásmuky, velkoobchody Exver Food\nVaječný bílek 90 %, voda, přírodní aroma, jitrocelová vláknina, jedlá sůl\nCílem použití Pasty je obohatit komplexní živočišnou bílkovinou i takové pokrmy, ve kterých není běžně bílkovina obsažena – pomazánky, polévky, omáčky, a to především ve stravování seniorů a při různých dietách.\nPárky Šmakoun jsou z kvalitního vepřového a hovězího masa. Receptura je vylepšená přidanou bílkovinou vaječného bílku. Díky tomuto složení Párky obsahují více žádoucí bílkoviny, méně nežádoucího tuku a kalorií. Snížili jsme také obsah soli na 1,5 %. Párky dosaženými hodnotami odpovídají výživovým požadavkům Vyhlášky 282/2016 Sb. pro školní bufety a kantýny (pamlsková vyhláška). Párky mají tradiční masovou chuť a také klasické a obvyklé použití.\nVelikost balení: hmotnost 1 ks/nožičky – 45 g, hmotnost Gastro balení cca 1,5 kg (30 ks/nožiček)\nHovězí maso 21 %, vepřové maso 32 %, Šmakoun 32 % (vaječný bílek, voda, aroma), voda, jódovaná jedlá sůl, směs přírodního koření, maltodextrin, hemoglobin, stabilizátory E451, antioxidanty E300, konzervant E250\nPárky Šmakoun jsou racionální, výživově výhodnější variantou oblíbeného masného výrobku při zachování tradiční masové chuti. Také použití je obvyklé – s křenem či hořčicí a pečivem, v rohlíku, při přípravě frankfurtské polévky nebo k luštěninám.\nPárek Šmakoun Gastro OA\nProteiner Trading s. r. o.\nC 262513 vedená u Městského soudu v Praze\nZa Mototechnou 1619, Stodůlky, 155 00 Praha 5\n©2021 Šmakoun Adler Proteiner


Nobby CLASSIC PRENO vodítko neoprén XS/S 120cm červené | Obchůdek U Salky\nNobby CLASSIC PRENO vodítko neoprén XS/S 120cm červené\nMěkká neoprenová rukojeť Vám zajistí pohodlnou kontrolu nad psem. Vodítko splňuje pohodlnou kontrolu nad psem. Velikost: délka 120 cm šířka 10/15 mm... celý popis\nMěkká neoprenová rukojeť Vám zajistí pohodlnou kontrolu nad psem. Vodítko splňuje pohodlnou kontrolu nad psem. Velikost: délka 120 cm šířka 10/15 mm Materiál: horní strana: červený nylon spodní strana: červený neoprén


Rytmus sedm měsíců po rozchodu s Darou požádal svou novou lásku Jasminu o ruku! • Celebrity / inStory.cz\nRytmus sedm měsíců po rozchodu s Darou požádal svou novou lásku Jasminu o ruku!\n05. listopadu 2018 14:09\t/ Ema Maxová\nJasmina a Rytmus se zasnoubili / Instagram\nPo půl roce randění požádal raper Rytmus (41) svou přítelkyni Jasminu Alagič (29) o ruku. Fanouškům na sociálních sítích oznámil, že moderátorka přijala jeho žádost a stane se ženou jeho života.\nJasmina Alagič a Patrik Rytmus Vrbovský se zasnoubili! Raper svou lásku požádal o ruku v Bosně na jejím oblíbeném místě. Pro romantickou chvilku si vybral kašnu na náměstí v bosenském městě Tuzla. S fotkou zásnubního prstenu se pochlubil na sociálních sítích.\n„Staneš se ženou mého života? Řekla ANO. Stalo se tak, v Bosně/Tuzle, kolem půlnoci na jejím oblíbeném místě. Do poslední sekundy netušila, že jsem ten prsten od čtvrtka nosil u sebe. Bylo to krásné, emoční a tak přirozené. Na tento moment jsem čekal celý život a řeknu vám, že pokleknout před ženou svého života a požádat ji o ruku, je nepopsatelně nejkrásnější pocit, jaký jsem zažil,“ napsal Rytmus na sociálních sítích.\nRytmus svou lásku k Jasmině hrdě a hlavně hodně hlasitě vyjadřoval na sociálních sítích hned od začátku jejich vztahu, až tím mnohokrát popíchl svou bývalou přítelkyni Daru Rolins. Ta byla pochopitelně překvapená, jak ji dokázal rychle ze svého života odstřihnout. Mimochodem ji za sedm let jejich vztahu o ruku nepožádal.\nMladá Jasmina si lásku užívá plnými doušky. „Jsem nejšťastnější na světě a jsem vděčná za tento krásný život. Vůbec jsem to nečekala a bylo to velmi romantické," prozradila pro markiza.sk slovenská moderátorka.\nMy máme špindíru, hvězdy ze Slovenska ji ale strčí do kapsy! Podívejte se na tohle...\n04. listopadu 2018 | 13:46\n02. listopadu 2018 | 10:54\nHalina Pawlowská: Když chceš hezky milovat, musíš lásku pilovat\n31. října 2018 | 21:47\nCharismatická herečka Chantal Poullain ráda improvizuje v kuchyni. Co vaří nejraději?\n23. října 2018 | 19:09\n21. října 2018 | 13:22\n13. října 2018 | 13:11\n09. října 2018 | 13:14\n01. října 2018 | 10:11\n27. září 2018 | 19:39\n24. září 2018 | 14:53\n21. září 2018 | 20:33\n18. září 2018 | 10:58\n17. září 2018 | 15:09\n11. září 2018 | 12:36\nHanka Křížková si mohla konečně beztrestně zazpívat. Na…\n1. Gábina Partyšová mnohé překvapila. Moderátorka totiž tvrdí, že ví, čím byla v minulém životě\n2. Daniel Craig prozradil, jak těžko se vyrovnával se slávou, i co udělal poté, když získal svoji poslední...\n3. Nicole Kidman, konečně prozradila, jak a kde ji manžel požádal o ruku. Velmi neobvyklý byl čas zásnub\n4. Renčova manželka končí s mateřskou. Vypadá báječně, nafotila kalendář a vrací se i do divadla\n5. Londýnský soud rozhodl, že poslední vůle prince Filipa má zůstat tajná po 90 let. Na závěti je něco...


Roll Cage - Stránky 16 - CZECH LAND ROVER FORUM\n#301 Příspěvek od visby » 04 bře 2013 13:14\nMOPADŽI píše: Wesen je Wesen...\nTak to můžeš mít na každou akci nová světla\nJá měl 4ks Ligh Force a po roce dvě úplně zčernala a to nebylo světýlko za 10é\nTakže s tou kvalitou je to asi jedno.\nzcernala? to ako?\n#302 Příspěvek od MOPADŽI » 06 bře 2013 13:15\n#303 Příspěvek od visby » 06 bře 2013 13:42\nfuuh, aj to bude reklamovat?\nlebo ja som s mojimi nad mieru spokojny! aj ked dalsie budu nejake wesemy;-)\n#304 Příspěvek od gibson » 06 bře 2013 14:19\nja som bol prekvapeny ked som objednal WIPAC svetla z paddocku a aj tak je na skle napis WESEM\n#305 Příspěvek od MOPADŽI » 06 bře 2013 16:05\nTaké jsem se divil, řídím se heslem které v minulosti fungovalo, ale nyní již zřejmě neplatí.\n"Nejsem tak bohatý, abych si kupoval levné věci".\nFabrika na Weseny v PL snad dělá všechna světla i pro jiné, menší evropské výrobce ...\nJá konečně sehnal origo Francouzká světla Cibie na Renault Alpine a je na nich také PL a na druhých CZ\n#306 Příspěvek od Neklan » 06 bře 2013 16:30\nCibie mám na RRC, nebyla to žádná láce, ale fungují dobře a je to krásná klasika. Mně zatím Light Force na Discoveře nečernají, mám je necelé dva roky a zatím spokojenost.\n#307 Příspěvek od MadTom » 06 bře 2013 17:14\nMopadži, byly to určitě Lightforce? Já jenom že jsem v Číně viděl světla, co se jim velmi podobají, a taky mají úplně jinou cenu. Jestli ti je třeba někdo neprodal jako originál.\nProblém kopií elektronických součástek - přeznačené čipy a podobně se objevuje čím dál tím častěji. A občas takovéto součástky projdou i přes velké distributory. A já jako zákazním to zjistím až po jejich použití, když zařízení nefunguje. Teda v lepší případě, v horším to umře krátce po namontování. Takže třeba rengenujeme a srovnáváme. A světla jsou narozdíl od integrovaných obvodů podstatvě jednodužší na výrobu.\n#308 Příspěvek od MOPADŽI » 06 bře 2013 19:20\nJsou to originaly. Jedine ze by v Allmakesu prebalovali do origo krabic. Jsou od nich.\nRengenovat je nebudu\nZajimave je, ze to udelali dve ze ctyr co mam.\nZe by dve byla jina vyrobni sarze ?\nJestli maji v Allmakes ISO, melo by to jit zjistit. U obchodni firmy jedna ze zakladnich veci co se hlida.\n#309 Příspěvek od MadTom » 06 bře 2013 19:34\nS tím rentgenem to byl příklad - jinak to v případě některých fake součástek nelze poznat.\nA pokud to neudělaly všechny, měl jsi ve všech stejné žárovky?\n#310 Příspěvek od MOPADŽI » 06 bře 2013 19:41\nJasne, svetla ti prijdou dve v jedne krabici - sada a osazene zarovkami. Jelikoz zadna nepraskla, nemenil jsem.\n#311 Příspěvek od erik » 11 bře 2013 20:50\nhttp://www.youtube.com/watch?v=4FShasIY_jI" onclick="window.open(this.href);return false;\n#312 Příspěvek od MOPADŽI » 12 bře 2013 08:16\nerik píše: Roll Cage\nNejvýstižnější je ten poslední obrázek\n#313 Příspěvek od PavelU » 10 dub 2013 01:07\nMožná by se měl začít dělat roll cage i na Evoqua...\n#314 Příspěvek od vizour » 04 kvě 2013 16:52\nProsím prosím mohl by mi někdo vyfotit Rolle cage jak je upevněna v defu 110 ve vnitř a k rámu. děkuju mooc.\n#315 Příspěvek od mr-tomas » 30 čer 2013 00:45\nPěkně prosím, mohl by mi někdo kdo má Full roll cage na Def. 110 od Safety devices, kouknout kam patří tyhle dvě výztuhy? Patří to nejspíš na zadek, ale nechápu jestli se to dává zevnitř, a nebo zespoda do podběhu.\n#316 Příspěvek od mr-tomas » 03 črc 2013 15:21\nA nehlašte se všichni.\n#317 Příspěvek od cyril » 03 črc 2013 15:34\nNo tak já se přiznám....taky nevím....\nJinak my jsme utvořili na jaře /nebo možná už v zimě skupinu, pro hromadný nákup Rollcage pro naše 110ky. Dodnes se ale nic nezrealizovalo. Nevíte někdo co je s Mateem? Psal jsem mu, jak to vypadá, ale nereaguje. Tak nevím, jestli se mu třeba něco nestalo.\n#318 Příspěvek od mr-tomas » 03 črc 2013 15:52\nAno v této skupině jsem byl chvíli taky, ale bohužel zůstalo jen u slibů s klecí v nedohlednu, takže jsem to hold objednal jinde.\n#319 Příspěvek od injaaa » 03 črc 2013 16:52\ncyril píše: No tak já se přiznám....taky nevím....\nMatoo normalne funguje, vcera nebo predevcirem jsem s nim telefonoval..\n#320 Příspěvek od mr-tomas » 13 črc 2013 00:03\nNěkde jsem tu četl že s roll cage u 110 nevejde dozadu do podběhu nádrž na vodu a přídavná průtočná nádrž na palivo. Jak se to tedy řeší?


Snažte se po zhlédnutí uvnitř Hyperloop Pods nedostávat klaustrofobii - Cestovat - 2022\nSnažte se po zhlédnutí uvnitř Hyperloop Pods nedostávat klaustrofobii\n[Zdroj obrázku: HTT]\nHyperloop se jeví jako další velká věc v dopravním průmyslu, ale už jste si chvilku rozmysleli, jaké to bude jezdit uvnitř jednoho z lusků? Hyperloop One, společnost, která právě předvedla jeden ze svých prvních testů na trati, se více zaměřuje na nákladní dopravu. Hyperloop Transportation Technologies se naproti tomu zaměřuje na lidskou dopravu, ale jejich lusky se zdají jen trochu stísněné. Opravdu tam není tolik prostoru pro práci, a pro maximalizaci cestujících možná budete muset vypořádat s trochou klaustrofobie. Podívejte se na níže uvedené video, které ukazuje vnitřek hyperloop pod a jejich „simulovaná okna“.\nHyperloop je zdaleka jednou z nejfuturističtějších a nejzajímavějších nových technologií, ale designéři se mohou setkat s některými problémy, díky nimž cestující chtějí pokračovat v cestě. Mezi stísněnými lusky a umělými okny můžete mít pocit, že jste právě zabaleni do plechovky 50 dalších lidí. The Verge zpracoval koncepční nákres toho, jak budou vypadat lusky, a pokud chcete, můžete je zde zkontrolovat.\nCelkově je pravděpodobné, že tento nový způsob přepravy prudce vzroste, jakmile bude poprvé implementován, a to z důvodu snadného cestování i rychlosti, jakou se můžete přepravit na velké vzdálenosti. Inženýři a designéři se pravděpodobně budou muset vyrovnat se stísněným prostorem buď snížením počtu cestujících, nebo provedením dostatečně pohodlných lusků, aby se do nich vešly všichni na palubě.\nCo myslíš? Vypadají tyto lusky jako něco, na čem byste chtěli jezdit, nebo se budete držet řízení nebo létání, když bude hyperloop úspěšně implementován? Dejte nám vědět v komentářích.\nVIZ TÉŽ: První veřejné testy Hyperloopu se právě staly\nPodívejte se na video: Live: Virginia Techs Hyperloop team unveils pod design from Blacksburg (Leden 2022).\nJak připravit palačinku v asijském stylu s krevetami a zeleným pepřem\nJak vařit kuřecí achari\nJak vařit rýži s japonskou omeletou (omurice)\nJak si vyrobit piñata cookies!\nJak hodnotit pomocí papi skoku\nMalování očí na kravské zadky zabrání farmářům ve střelbě lvů\nJak si vyrobit vlastní stažené tričko\nJak si vyrobit domácí smetanu do kávy z vanilkových bobů, jo!\nJak kutilství přírodní zvýraznění sprej\nJak vytvořit monstrum včetně cupcakes\nJak vyrobit moji familiární macho salsu\nCopyright 2022 \_ Snažte se po zhlédnutí uvnitř Hyperloop Pods nedostávat klaustrofobii...


Přijmeme ihned: Úklid uklízečka Litoměřice - Říjen 2021 - Jooble\nPráce Úklid uklízečka Litoměřice\nMáte zkušenosti s B2B obchodem a tvorbou prodejních strategií v průmyslu? Disponujete technickými znalostmi a umíte budovat prosperující vztahy se zákazníky? Hovoříte dobře anglickým jazykem? Pak nám pošlete svůj životopis ještě dnes! Česká výrobní společnost s inovativními...\nDPP - úklid - Ústí nad Labem\nInformace Hledáme pracovníky na odpolední úklid polikliniky. Pracovní doba PO - PÁ od 14.30 hod. do 17.00 hod. Kontaktní osoba - p. Jelen\n...zaměstnanců (nemoc, OČR, dovolená a víkendy). Hledáme flexibilní kolegy se zájmem o dlouhodobou spolupráci. Informace /popis práce: Úklid moderního zdravotnického zařízení, Co od vás očekáváme Spolehlivost Chuť a ochotu pracovat Časovou flexibilitu...\n...zaměstnanců (nemoc, OČR, dovolená a víkendy). Hledáme flexibilní kolegy se zájmem o dlouhodobou spolupráci. Informace/popis práce: Úklid moderního zdravotnického zařízení, odběrového centra plazmy Ruční úklid společných prostor (vstupní hala, ordinace, kanceláře,...\n...Příjmeme do našeho kolektivu nového kolegu/kolegyni na pozici úklidu. Úklid výrobních prostor,toalet a kanceláří (výroba potravin a doplňků) Režim úklidu : ranní od 06:00 - 14:00 hod,odpolední 18:00 - 22:30 hod. POŽADUJEME: zdravotní průkaz,trestní bezúhonnost...\nÚklidový pracovník Chomutov NewYorker,DPP,DPČ\nNabízíme pozici úklidového pracovníka na provoz Newyorker do Chomutovksé obchodní zóny. Úklid probíhá v ranních hodinách 3x týdně Odměna 105,-/hod V případě zájmu nebo doplňujících dotazů : (***) ***-****\nÚklid kanceláří pro OZP, nástup ihned, náborový příspěvek, firemní tarif.\n...Informace o pracovním místě Pravidelný úklid kanceláří - vysávání koberců, stírání podlah, vynesení odpadků, otření omaků na nábytku, otření prachu. Požadujeme Spolehlivost. Chráněné pracovní místo pro OZP (osoba zdravotně znevýhodněná, invalidní důchodce)...\nNaše společnost AZfacility zajišťuje vybrané služby v oblasti facility managementu, zejména komplexní úklidové a bezpečnostní služby pro komerční objekty. Hledáme šikovného brigádníka na úklid komerčních prostor v Ústí nad Labem - Všebořice. Práce na DPP (dohoda...\nÚklid uklízečka Litoměřice\nVyškov úklid uklízečka\nLitomyšl, Pardubický kraj úklid uklízečka\nRožnov pod Radhoštěm úklid uklízečka\nČeská Třebová úklid uklízečka\npomocník úklid Litoměřice\núklid kuchyni Litoměřice\npracovník úklidu provozu Litoměřice\nuklízení bytů Litoměřice\nbez vzdělání Litoměřice\nsociální pracovník sociálních službách Litoměřice\nmoderátor radiu Litoměřice\nsvářeč tig Litoměřice


1 / Duha online: Informace o knihách a knihovnách z Moravy - PDF\n1 / Duha online: Informace o knihách a knihovnách z Moravy\nDownload "1 / 2015. Duha online: http://duha.mzk.cz. Informace o knihách a knihovnách z Moravy"\n1 Informace o knihách a knihovnách z Moravy studie/články veřejné knihovny medailon konference/akce informace pro knihovny z činnosti MZK recenze rozhovor 1 / 2015 Duha online:\n2 Obsah Studie/články Bibliografie spojuje tradiční a moderní služby poskytované knihovnou Jiří Mika 2 2B, or not 2B aneb Regionální kampaň? Vladimíra Buchtová 5 Regionální literatura naše srdeční záležitost Michaela Němcová 7 Práce s regionální literaturou v Městské knihovně v Českém Těšíně Jana Galášová 10 Dvacet let českého knihovnictví Rozhovor s inženýrem Jiřím Potáčkem Adéla Dilhofová 15 Veřejné knihovny Kyjovská knihovna jako oáza čtenářům Marie Ježková 18 Regionální usilování v Mahenově památníku Jana Černá 40 Okres Blansko regionální literatura, její uchování a využití v knihovnách Helena Jalová 41 Regionální fond Městské knihovny Břeclav Jaroslav Čech 44 Regionální literatura v Městské knihovně Hodonín Veronika Bábíková 45 Oddělení regionální literatury v Městské knihovně Znojmo Veronika Bábíková, Michaela Vrábelová 47 Regionální literatura v Knihovně Karla Dvořáčka Pavlína Dobyšková 48 Konference / akce Okna oborů dokořán Michal Škop 49 Budoucnost je v kvalifikovaných odbornících Libuše Foberová 52 Informace pro knihovny Moderní manažerské techniky Budování značky knihovny (2. díl) Libuše Foberová 56 Mahenovský odkaz rozvíjí také Milíř Vít Závodský 63 Knihovna Moravské galerie v Brně a její současnost Judita Matějová 66 Z činnosti MZK Ohlédnutí za setkáním profesionálních knihoven a knihovnickou osobností Jihomoravského kraje Jana Trubáková 70 Budu ti zpívat před anděly Romana Macháčková 73 Knihovnické osobnosti JMK Knihovnická osobnost Jihomoravského kraje 2014 Magda Švejcarová 75 Oči Brna Oči Brna Romana Macháčková 77 Recenze Prameny k dějinám veřejných knihoven na Moravě a ve Slezsku do roku 1950 Libuše Foberová 79 Standard Handicap Friendly Veronika Žvátorová 81 Zahraniční knihovny Inspirace z německých knihoven Barbora Buchtová 82 Rozhovor Rozhovor s Helenou Gajduškovou Jana Nejezchlebová 108 DUHA. Informace o knihách a knihovnách z Moravy. Ročník 29 (2015), číslo 1. Vydává Moravská zemská knihovna v Brně pro potřebu knihoven, knižního obchodu, nakladatelství a literárních pracovišť. Adresa vydavatele a redakce: Moravská zemská knihovna v Brně Kounicova 65a, Brno Telefon: IČ , DIČ CZ Foto na přední straně: Interiér Městské knihovny Kyjov. Autor fotografie: Marie Ježková. Grafické zpracování: Pavel Václav Vaščák. Redakce: Mgr. Jana Nejezchlebová, vedoucí a výkonná redaktorka, Mgr. Jan Lidmila, technický redaktor, Mgr. Adéla Dilhofová, redaktorka, Mgr. Monika Kratochvílová, jazyková korektura. Redakční rada: prof. PhDr. Tomáš Kubíček, Ph.D., předseda redakční rady, PhDr. Libuše Foberová, Ph.D. (Ústav bohemistiky a knihovnictví FPF Slezské univerzity v Opavě), Mgr. Barbora Buchtová (Moravská zemská knihovna). Vychází 4 ročně tištěně i on-line. Reg. číslo MK E Duha ISSN (Print), ISSN (on-line).\n3 Vážené čtenářky, Vážení čtenáři, první číslo časopisu Duha vychází na jaře, v období, kdy se knihovny intenzívně věnují čtenářům a organizují ve městech a obcích řadu zajímavých aktivit podporujících čtenářství. Připomeneme si významný mezinárodní knižní veletrh, který se konal v Lipsku ve dnech března Přípravou české účasti a prezentací autorů a jejich děl byla MK ČR pověřena Moravská zemská knihovna. Druhá největší knihovna České republiky ve svých prostorách v tomto měsíci zahajuje projekt Oči Brna, s podtitulem Brněnské osobnosti a osudy, s nímž se uživatelé i návštěvníci budou setkávat po celý rok. Také časopis Duha bude přinášet v každém čísle v rubrice Kalendárium medailony a informace z akcí, které se budou v rámci projektu konat. Časopis Duha vstupuje do 29. ročníku a na základě rozhodnutí nového vedení Moravské zemské knihovny bude vycházet v pravidelných čtvrtletních intervalech v tištěné i elektronické verzi. Na obálce časopisu bude v každém čísle fotografie knihovny, která byla oceněná jako nejlepší v Jihomoravském kraji. Činnost této knihovny přiblíží článek v rubrice Veřejné knihovny. Tématem prvního čísla časopisu v roce 2015 je práce s regionální literaturou. Záměr vystihuje název kampaně Víme, kde jsme doma?, kterou připravila Studijní a vědecká knihovna v Hradci Králové. Nejen o této její aktivitě se dočtete v textu v hlavním bloku Studie, články. Zejména v dnešním měnícím se světě je pro mladé lidi důležitá odpověď na tuto otázku. Významným úkolem knihoven (jistě i ve spolupráci s paměťovými institucemi) je proto vytvořit zázemí kvalitního regionálního informačního fondu a aktivit. Tématem se zabývají i články o práci a ediční činnosti Krajské knihovny Karlovy Vary a o možnostech a výsledcích spolupráce s odbornými pracovišti a vysokými školami v Městské knihovně v Českém Těšíně. V úvodním článku Bibliografie spojuje tradiční a moderní služby poskytované knihovnou, ředitel Státní vědecké knihovny v Kladně vystihuje vývoj ve zpracovávání a zpřístupňování bibliografií od ročenky Středočeský kraj v tisku až k projektům Virtuální Středočeský kraj v databázích SVK v Kladně. V rubrice Veřejné knihovny prezentují pověřené knihovny Jihomoravského kraje své zkušenosti z práce s regionální literaturou. Motivační může být i činnost Místní knihovny Veselice (okr. Blansko). O trochu zavzpomínání a ohlédnutí nad Dvaceti lety vývoje knihovnictví a knihovnického školství jsme požádali ing. Jiřího Potáčka, CSc. V rubrice Informace pro knihovny si přečtete pokračování textu o manažerských technikách Budování značky knihovny (2. díl) a seznámíte se historií časopisu Milíř. V rubrice Z činnosti MZK připomeneme setkání profesionálních knihoven Jihomoravského kraje a představení knihy K hudební kultuře benediktinského kláštera Rajhrad od jeho založení do začátku 18. století. V nové rubrice Knihovnická osobnost JMK se setkáte s knihovnicí Annou Valáškovou. Pozveme vás také do knihovny Moravské galerie v Brně, na konferenci Budoucnost je v kvalifikovaných odbornících a na seminář Moderní informační a komunikační technologie v knihovnách V rubrice Rozhovor představíme ředitelku Masarykovy veřejné knihovny ve Vsetíně a v recenzích upozorňujeme na dvě významné publikace, které by neměly chybět v žádné veřejné knihovně. Rubrika Zkušenosti ze zahraničí je věnována německým knihovnám. V elektronické verzi tohoto čísla se můžete podívat na komentáře a výsledky z průzkumu zvukových dokumentů v paměťových institucích kraje Vysočina, na výzkum Moravská zemská knihovna očima veřejnosti a anketu časopisu Duha. V únoru 2015 získalo 12 osobností z rukou primátora Petra Vokřála Cenu města Brna. Mezi oceněnými byl dlouholetý spolupracovník časopisu Duha PhDr. Vít Závodský. Blahopřejeme. Přejeme příjemné a inspirativní chvíle s Duhou. Za redakci časopisu Jana Nejezchlebová 1\n4 studie/články Bibliografie spojuje tradiční a moderní služby poskytované knihovnou Jiří Mika Jako v dalších krajských knihovnách, také ve Středočeské vědecké knihovně v Kladně je bibliografická práce důležitou součástí odborné činnosti a její výsledky patří do škály služeb, které knihovna poskytuje uživatelům. Těmi výsledky není jen samotná bibliografie, tedy seznam dokumentů zpracovaný podle určitých zásad, pravidel a hledisek (definice převzatá z České terminologické databáze knihovnictví a informační vědy), nýbrž několik různých informačních zdrojů nebo, chcete-li, informační systém s několika subsystémy. Jeho zajímavou vlastností je, že i v době, kdy se při různých příležitostech hovoří o soumraku tradiční bibliografie, se tento systém poměrně dynamicky rozvíjí. Zužme si jej pouze na informační zdroje, které se týkají Středočeského kraje. Jejich základem je skutečně tradiční článková, analytická bibliografie, zpracovávaná od roku 1967 nejprve formou ročenek Středočeský kraj v tisku, potom jako izolovaná databáze v prostředí CDS/ISIS a od roku 1999 jako databáze integrovaná do knihovního systému Rapid Library, respektive Advanced Rapid Library (ARL). V současné době vznikají záznamy této regionální bibliografie excerpcí více než dvou set titulů časopisů, novin a sborníků, včetně několika desítek celostátních periodik. Zatímco bibliografickou jednotkou je v tomto případě článek tematicky zaměřený na dění ve Středočeském kraji, u další bibliografické databáze integrované do systému je zpracovávaným dokumentem kniha. Jedná se o soubornou databázi či regionální souborný katalog zaznamenávající publikace, jež se obsahem vztahují ke Středočeskému kraji a nacházejí se ve fondech větších středočeských knihoven. Vznik této databáze spadá také ještě do doby lístkových kartoték a isisovských databází. Následně se rozvíjela ve spolupráci se středočeskými knihovnami už jako součást systému regionálních informací SVK v Kladně. Snahou je udržet ji i nadále v aktuálním stavu, neboť je užitečná jak specialistům zajímajícím se o region, tak knihovníkům. Význam má například při akvizici regionálních dokumentů a povinných výtisků nebo při digitalizaci regionálního fondu. Třetí bibliografií, která vznikla nejprve jako samostatný soupis a následně byla začleněna do knihovního systému, je bibliografie seriálů vydávaných na území Středočeského kraje od konce 19. do poloviny 20. století. Obsahuje záznamy periodických publikací uchovávaných ve fondech veřejných knihoven nebo muzeí a archivů, přičemž jmenný popis zachycuje poměrně podrobně historii příslušného titulu (proměnu názvů, vydavatelů, redaktorů apod.). Začleněním těchto bibliografií do knihovního systému došlo k jejich přirozenému propojení s katalogem knihovny. Vazbou se staly soubory autorit. Prostřednictvím záznamů autorů, korporací a geografických názvů je možné vyhledávat souběžně dokumenty z fondu Středočeské vědecké knihovny, články z tisku a knihy, případně starší časopisy z fondů dalších knihoven. Tak například ze záznamu hudebního skladatele Antonína Dvořáka můžeme odkazem přejít do katalogu SVK v Kladně, kde se nachází několik desítek záznamů knih věnovaných Dvořákovi, více než 200 záznamů hudebnin a téměř tři stovky záznamů zvukových dokumentů. Jiným odkazem se dostaneme na asi devadesát záznamů článků z regionálního periodického tisku a jiným na pětašedesát záznamů z regionálního souborného katalogu zde najdeme například údaje o čtyřsvazkové monografii Otakara Šourka Život a dílo Antonína Dvořáka, kterou vydala v letech Hudební Matice Umělecké besedy a kterou ve Středočeském kraji vlastní v úplnosti 2\n5 studie/články pravděpodobně jen Knihovna Jana Drdy v Příbrami. Vztah mezi soubory autorit a bibliografií je využíván nejen při vyhledávání bibliografických záznamů, ale uplatňuje se i obráceně při zpracování bibliografie vznikají průběžně záznamy autorit. Je zřejmé, že aktivní přispěvatel do regionálních časopisů je potenciálním autorem knihy, která může svým významem region přesáhnout. A tak tomu opravdu bývá. Proto je účelné již při prvním zachycení jména autora zaznamenat i jeho základní biografické údaje v regionálním tisku často bývají, v knize vydané nakladatelstvím sledujícím jiné priority tomu tak být nemusí. Zaznamenáváním biografických a jiných údajů faktografického charakteru došlo k dalšímu rozvoji informačního systému. Do knihovního systému ARL byla z prostředí CDS/ISIS převedena již dříve zpracovávaná databáze regionálních osobností, a to tak, že záznamy z této databáze byly sloučeny se záznamy personálních autorit. Standardní záznam ve formátu MARC 21 byl rozšířen o další pole, do nichž se vyplňují údaje o příslušné osobě, které pak mohou uživateli poskytnout základní informace nebo které slouží pro vyhledávání. Patří mezi ně strukturované údaje o místu a datu narození a úmrtí, o místu působení (ty rozhodují o tom, jestli je daná osoba zařazena mezi regionální), stručná charakteristika a životopis, klíčová slova, citovaná literatura a odkazy do katalogu a bibliografie, tak jak jsme je naznačili u záznamu Antonína Dvořáka. Záznam Antonína Dvořáka může posloužit k tomu, abychom si na něm ukázali, jak se informační systém rozvíjí o další prvky. V tomto záznamu najdeme kromě výše uvedených údajů a kromě již zmíněných odkazů také odkazy na patnáct záznamů regionálních památek a na šest záznamů regionálního místopisu. Nejedná se o nic jiného, než o záznamy autorit korporací a geografických názvů rozšířené o další pole podobně jako záznamy osobních autorit v případě, že mají vztah ke Středočeskému kraji, dopisují se do nich podrobnější údaje. Mezi záznamy korporací nalezneme například Kostel Nanebevzetí Panny Marie ve Zlonicích, na jehož kůru hrával mladý Dvořák zpočátku na housle, později na varhany, nebo záznam Památníku Antonína Dvořáka ve Vysoké u Příbramě. Do těchto záznamů jsou postupně doplňovány také fotografie (většinou pořizované pracovníky Středočeské vědecké knihovny, zpravidla v jejich volném čase) nebo odkazy na webové stránky příslušných institucí. Obecně platí, že co lze odkázat, to se nezapisuje, neboť cílem není vytvářet další Wikipedii nebo jiný internetový slovník. V současné době se informační systém vyvíjí několika směry. V roce 2014 do něj byl v rámci projektu Virtuální Středočeský kraj v databázích SVK v Kladně, podpořeného dotací z programu VISK 3, implementován modul Content Server, který umožňuje vkládat do záznamů nejen větší počet obrázků vybavených popiskami, ale také odkazy na textové, zvukové nebo audiovizuální přílohy. Jako příklad může opět posloužit záznam Antonína Dvořáka nebo Památníku ve Vysoké. Záznamy regionálních osobností a památek lze vyhledávat Googlem, k tomu, aby se o nich více vědělo, slouží také Kalendárium osobností a Památka měsíce, pravidelně každý měsíc vystavované na webu SVK. Velký význam pro další rozvoj informačního systému může mít jeho propojení s digitální knihovnou. Z katalogu knihovny, ale také z regionálního souborného katalogu a z databáze středočeských seriálů jsou vytvářeny vazby na digitální kopie regionálních dokumentů, které byly zpracovány při realizaci projektu Rozvoj egovernmentu ve Středočeském kraji a nyní jsou postupně zpřístupňovány v systému Kramerius. Například z bibliografického záznamu časopisu Slánský obzor můžeme přejít do digitální knihovny na kopie jeho čísel z let 1893 až Pokud by digitální knihovna obsahovala současné ročníky časopisu, lze si představit, že by obdobné vazby mohly být vytvořeny mezi aktuálními články, respektive naskenovanými stranami, a článkovou bibliografií. Představili jsme informační systém, jehož kostru tvoří bibliografie a tělem jsou regionální informace. Duši mu pak vdechuje nepočetné oddělení regionální bibliografie SVK v Kladně v čele s jeho vedoucí PhDr. Evou Wróblewskou. Všechno, co lze z tohoto informačního systému čerpat, je volně dostupné přes web knihovny (www.svkkl.cz). 3\n6 studie/články 4\n7 studie/články 2B, or not 2B aneb Regionální kampaň? Vladimíra Buchtová Na loňské konferenci Knihovny současnosti v Olomouci jsem prezentovala kampaň, kterou Studijní a vědecká knihovna v Hradci Králové vyhlásila pro rok 2014 v rámci tehdy nové krajské koncepce. Její název byl Bohatství regionálních fondů a informací v našich knihovnách. Studijní a vědecká knihovna spolu s knihovnami Královéhradeckého kraje se tedy zaměřila na propagaci v této oblasti knihovnické činnosti s cílem informovat v rámci kraje co nejširší veřejnost o možnostech knihoven. Jedním z mnoha úkolů knihoven přece je uchovávat regionální zdroje a rozšiřovat je. Jak ale zviditelnit něco, co se neobjeví v celoplošných médiích? A jsou vůbec knihovny regionu schopny komunikovat mezi sebou tak, aby výsledný efekt byl co nejvýraznější? Jak vytvořit a úspěšně implementovat metody do praxe tak, aby byly využitelné i v knihovnách menších a pidinejmenších? Nezapomínáme tak trochu na ně? Zdá se, že v tomto ohledu jsem byla na konferenci celkem osamělá, a dá se říci, že mi chyběla jen Rosinanta a věrný Sancho Panza. Vedle úžasných projektů, o kterých referovaly příspěvky jiných knihoven, jsem si připadala poněkud pošetile a zkameněle. Nápady mých kolegů byly opravdu neotřelé, originální a novátorské a měly přilákat nové, a zvláště mladé čtenáře do knihoven. Naše kampaň se zabývala pouze knihovnami v kraji a myslela i na ty nejmenší knihovny. Ale uznejte sami region je region a doma je doma. Určitě mi dáte za pravdu, že zviditelnit služby knihoven pro širokou veřejnost není malý úkol. Problém je už ten, že ne každý čte, ne každý je na knihovnu zvědavý, ne každý ji považuje za nepostradatelnou, spíše naopak. Mnoho mladých navštíví knihovnu pouze v době, kdy studují, a pak už nikdy. Služba není výrobek, a proto je mnohem těžší přesvědčit o jejích kvalitách. Přilákat nové čtenáře je bod číslo jedna a není to vůbec lehké. Přesto se zcela kacířsky domnívám, že by se knihovny neměly podbízet. Že je bude navštěvovat většina lidí z celého města či obce, je holý nesmysl a vždy byl. Knihovna zkrátka není pro všechny. Ale měla by být pro ty, kteří ji chtějí. A pro ně vytvořit příjemné prostředí, prvotřídní služby a v neposlední řadě i prezentaci toho, co jim nabízí jejich region. Protože Studijní a vědecká knihovna v Hradci Králové je krajskou knihovnou, snažila se pomocí přednášek a prezentací obeznámit knihovny kraje se svou vizí. Kampaň byla tedy zaměřena dvojím směrem. Nejprve ke knihovnám a pak k veřejnosti. Byl uskutečněn seminář o regionálních fondech SVK HK. Proběhl 29. dubna 2014 a byl zaměřen na potřeby profesionálních knihoven a na praktický nácvik práce s informačními zdroji. Na programu byly prezentace na téma Praktické zkušenosti z akvizice regionálních dokumentů a Regionální dokumenty krajské knihovny a jejich zpřístupnění veřejnosti i knihovnám, doplněné praktickými ukázkami vyhledávání v databázích. Všichni se pak, poučeni, mohli vrhnout na své uživatele a zavalit je informacemi týkajícími se regionu. Pro kampaň bylo vytvořeno logo a výstižné motto: Víme, kde jsme doma? Měli jsme za to, že společná značka je pro veřejnost lépe čitelná i snáze zapamatovatelná. Kampaní pak byla míněna celoroční systematická činnost věnovaná tomuto tématu. Knihovny Královéhradeckého kraje opravdu mají co nabídnout. Jenom Studijní a vědecká knihovna získává regionální literaturu od doby svého vzniku v roce Od roku 1986 je regionální fond ukládán zvlášť. V roce 2002 byla ve studovně otevřena regionální badatelna. Ucelená sbírka se nyní nachází ve 5\n8 studie/články studovně v 5. podlaží knihovny, ve studovně periodik ve čtvrtém podlaží a ve volném výběru ve 3. podlaží. Fond regionální literatury ve studovně je rozdělen do tří základních oddílů vlastivěda, osobnosti, skripta a obsahuje naučnou literaturu, mapy, drobné tisky, letáky a divadelní programy, to vše s možností prezenční výpůjčky, kopírování a skenování. Vše je dostupné všem. K dispozici jsou rovněž databáze Kramerius, TamTam a Výročí regionálních osobností. K regionálním osobnostem jsou také pravidelně připravovány prezentační panely k aktuálním výročím, které jsou umístěny v 5. podlaží. Co se týká územního rozsahu regionu, jedná se v současnosti o pět okresů (Hradec Králové, Rychnov nad Kněžnou, Náchod, Trutnov, Jičín) a tři krajinné oblasti. Ne každá knihovna však má stejné možnosti, ne každá má stejně bohatý fond. Určitě v něm ale i nejmenší knihovna skrývá něco, o co by se chtěla a měla podělit se svými uživateli. Určitě je v něm monografie, periodikum či jiný dokument, který nikdo jiný nemá. A docela určitě je v nich skryto množství informací o osobnosti, události či přírodní zajímavosti, které stojí za sdílení nejen s návštěvníky knihovny. Lze přitom využít i celostátních knihovnických aktivit. Celostátních akcí je poměrně dost. Nelze stihnout všechny, ale stačí jedna, kterou lze naroubovat na téma z vašeho regionu. Na dané téma lze uspořádat přednášku, výstavu, prezentaci či besedu, která osloví čtenáře či návštěvníky. Propagace směrem k veřejnosti, kterou v SVK HK zajišťuje oddělení vnějších vztahů a marketingu služeb, začala prezentací kampaně na webu knihovny a pak hned vytvořením prvních dvou panelů v přízemí knihovny. Leden a únor patřily tématu s názvem Kultura, březen a duben tématu Příroda, květen a červen Místopisu. Prázdniny byly věnovány Hospodářství. Září a říjen Dějinám a listopad a prosinec Regionálním osobnostem. Panely byly opatřeny logem kampaně a návštěvník knihovny se mohl seznámit s vybranými regionálními tipy, které byly vystaveny i s odkazem na panelu. Dominantní část panelu patřila návodu, jak vyhledat články, monografie či mapy co nejrychleji a nejefektivněji. Metoda snadná i pro ty nejmenší knihovny. Zde se mohou knihovníci často věnovat návštěvníkům osobně, ale pokud ne, lze vyrobit tabulky, které krok za krokem názorně předvedou, jak vyhledat modelový článek v online katalogu či žádanou monografii ve volném výběru. Logem kampaně pak byla ve volném výběru označena místa, kde se regionální literatura nachází opět jednoduché pro všechny. Článků a návodů know-how bylo v knihovnicko-informačním čtvrtletníku Královéhradeckého kraje U nás a občasníku X, který vydává Studijní a vědecká knihovna samostatným nákladem pro své uživatele, hojně. Navíc každý knihovník mohl a může do těchto periodik přispívat a podělit se tak o své zkušenosti, nápady a praxi. Bylo na každém, nakolik tuto možnost využil. Ve Studijní a vědecké knihovně přispěl k propagaci regionu i program Klubu seniorů, který knihovna provozuje ve spolupráci s Muzeem východních Čech v Hradci Králové, nebo turistická vizitka, kterou knihovna vydala začátkem prázdnin. Rovněž veškeré pozvánky na akce týkající se regionu byly označeny logem kampaně. Nejdůležitější však je, že se knihovny kraje do kampaně opravdu aktivně zapojily. Svými soutěžemi, přednáškami a výstavami nemalým dílem přispěly ke zviditelnění svého města a okolí. Velmi často se zapojilo dětské oddělení, a tak akce přinesla užitek dvojí. Kromě propagace regionálních zdrojů přinesla i poučení těm nejmenším. Stejně tak vznikly projekty, kterých se účastnilo více generací, což je v současnosti aktuální téma. Byla kampaň úspěšná, či nikoliv? Jak se to pozná? Pracovali jsme na ní usilovně nejen my, ale knihovníci celého Královéhradeckého kraje. Byla velmi knihovnická. Nekřičeli jsme, netancovali ani se nesnažili omráčit publikum. Pracovali jsme jako obvykle. Pečlivě, profesionálně a s ohledem na uživatele. Ano, pořád si myslím, že knihovna není cirkus. Je to paměť národa, centrum vzdělání a zábavy. A patří do oblasti luxusu, který si může dopřát každý. Vlastně ne úplně každý. Je třeba mít technické a emoční zázemí. V hlavě. 6\n9 studie/články Regionální literatura naše srdeční záležitost Michaela Němcová Když jsem požádala kolegyně, aby mi připravily podklady k článku o využívání regionální literatury v práci Krajské knihovny Karlovy Vary, dostala jsem od Táni Pačískové z pobočky Lidická odpověď: Regionální literaturu si půjčují čtenáři pro svou potěchu. To je myslím vůbec to nejlepší, co lze o naší regionální knihovně říci. Ale pokud na to půjdeme striktně odborně, je potřeba říci zejména toto: regionální knihovna čítá exemplářů knihovních jednotek regionálních dokumentů. Periodik je k dispozici 240 titulů, z toho je jich aktivních 110. Kolegyně Gerda Lorenzová, která se podílí na správě regionálního fondu, vytváří pro Národní knihovnu ČR do databáze ANL Souborného katalogu regionální autoritní záznamy korporací a akcí pro rejstříky a doplňuje databázi regionálních osobností. Zaštiťuje zpracovávání regionálních článků, které se posílají taktéž do ANL NKP. Za rok 2014 bylo vloženo: článků a zpracováno 361 rejstříkových záznamů korporací a akcí a 62 rejstříkových záznamů regionálních osobností. Ale pokud nechceme úplně odborný výklad, pak je třeba říci, že paní Gerda je dobrou duší regionální knihovny. Spravuje ji s láskou a velkým zaujetím. Cokoli potřebujete o karlovarském regionu vědět, zeptejte se Gerdy. Je v pravdě nevyčerpatelnou studnicí znalostí a vědomostí. Obracejí se na ni nejen čtenáři, ale i odborná veřejnost, studenti a dokonce také zaznamenáváme mnoho dotazů na regionální reálie ze sousedního Německa. Její velké znalosti o zajímavostech, podivuhodnostech a historii našeho kraje vždy rádi využijeme v našem knihovnickém občasníku Mezi regály. Pravidelná rubrika Zajímavosti z našeho regionu naposledy informovala o Mňamkách z našeho kraje, což byly nejrozmanitější druhy knedlíků, nebo o zapomenutých kapličkách. Do nového čísla, které vyšlo 1. března, přichystala informaci o nejnovějších titulech regionálních publikací a také o národních kulturních památkách v Karlovarském kraji. Ale v Krajské knihovně Karlovy Vary se regionální publikace mohou nejen půjčovat, ale také zakoupit. Informační středisko Karlovarského kraje, které sídlí v centrální hale krajské knihovny, je vyhledávaným místem, kde zaručeně dostanete všechny publikace, které v poslední době v karlovarském regionu vyšly. V současné době je k dispozici 153 titulů od 37 regionálních dodavatelů. Z posledních přírůstků, o které je velký zájem, můžeme uvést Karlovarská předměstí, Cyklomapy Karlovarského 7\n10 studie/články kraje nebo Průvodce architekturou Karlových Varů. Z regionálních periodik je velký zájem o Krušnohorský Herzgebirge Luft nebo Promenádu. Jen v roce 2014 se prodalo na 600 ks těchto regionálních publikací a periodik. Jistě se shodneme, že jednou z důležitých funkcí dobré krajské knihovny je zpřístupnit regionální informace co nejširšímu okruhu zájemců. Proto Krajská knihovna Karlovy Vary čas od času připraví pro své uživatele drobný bonus. V roce 2004 byla ve spolupráci s Lázeňským edičním sdružením vydána kniha Evy Hanykové Básníci a spisovatelé u pramenů. Kniha seznamuje čtenáře s životem a dílem bezpočtu literátů, kteří navštívili Karlovy Vary nebo se o nich zmiňovali ve svém díle. O rok později vydala krajská knihovna na CD pověsti Karlovarska zpracované karlovarským historikem Stanislavem Burachovičem pod názvem Kouzelná harfa. Jednotlivé pověsti četly knihovnice Gabriela Pelcová a Zdeňka Dorňáková. Po delší odmlce se podařilo vydat, za laskavé podpory Konta Bariéry a firmy Vodakva Karlovy Vary, na konci roku 2014 audioknihu pro nevidomé s regionální tematikou. Byla tak využita zakoupená dočasná práva na knihu populárního, původně karlovarského spisovatele Zdeňka Šmída Strašidla a krásné panny. Že se jedná se o humorné parafráze na staré lidové pověsti, kalendářové historky a anekdoty z Karlovarska, které nepochybně patří ke zlatému fondu tvorby spisovatele Zdeňka Šmída, jistě netřeba zdůrazňovat. Kniha rozhodně nepostrádá smysl pro jemný humor, laskavou ironii a lehkou nadsázku a vyšla poprvé v roce Nyní je tedy, díky Krajské knihovně Karlovy Vary, přístupná jako audiokniha ve formátu MP3 na CD nosičích i pro nevidomé. Celkem bylo vydáno 30 ks nosičů určených výhradně pro oddělení knihoven pro nevidomé v rámci celé České republiky, kam byly zdarma distribuovány. Zajímavostí je, že díky podnětu knihovnice Jitky Tiché z oddělení pro handicapované Krajské knihovny Karlovy Vary, byla Knihovnou a tiskárnou pro nevidomé K. E. Macana načtena další kniha Zdeňka Šmída Cejch. Tuto knihu načetl Jan Hyhlík a je již k dispozici. Samozřejmostí v Krajské knihovně Karlovy Vary také je využívání regionální literatury pro nejrůznější akce. Pokud zůstaneme u oddělení pro handicapované, musíme zmínit velmi oblíbené Čtení do ucha a literární besedy. Každý měsíc zde přímo Jitka Tichá, či některá z kolegyň knihovnic, představí zajímavou knížku a přečte z ní ukázku. A co se čte nejvíc? Samozřejmě regionální literatura. Četli jsme Cejch Zdeňka Šmída, několik schůzek jsme věnovali čtení o slavných návštěvnících Karlových Varů z knížky Stanislava Burachoviče Slavní návštěvníci Karlových Varů a také z knihy Evy Hanykové Zajímavé ženy u pramenů a sladkohořké tajemství. Četlo se také o jednotlivých čtvrtích našeho 8\n11 studie/články města z Radničních listů vydávaných karlovarským magistrátem. A samozřejmě mnoho dalšího V knihovně se také pořádají různá autorská čtení či křty nově vydaných knih. Jen pro zajímavost z poslední doby. Autorské čtení ze vzpomínkové prózy Petra Chalupy Kluci z ulice, čtení poezie Martiny Žemličkové, beseda s Janem Trachtou na téma jeho knihy Tichý dech. Jan Trachta jako rodák z Karlových Varů do našeho výčtu jistě patří. A čím se pochlubit na závěr? Třeba tím, že i Literární soutěž Krajské knihovny Karlovy Vary úspěšně spolupracuje s regionálními autory. Loni se konal již 8. ročník a jeho patronkou byla rodačka z Hroznětína paní Věra Nosková spisovatelka, novinářka a propagátorka kritického myšlení. A nad vůbec prvním ročníkem měl patronát známý cestovatel a spisovatel Josef Formánek, který má k našemu regionu také velmi blízko. No snad nic nezakřikneme, když vám teď prozradíme, že pro letošní 9. ročník přislíbil svou laskavou podporu oblíbený český spisovatel, překladatel a redaktor Miloš Svačina, publikující pod jménem Miloš Urban. Tak nám držte palce, ať se to povede. Ale nejlepší bude, když se k nám přijedete podívat a přesvědčit na vlastní oči, že regionální literatura je vážně naší srdeční záležitostí. Těšíme se na shledání nad stránkami zajímavých knih z Karlovarského kraje. Autor fotografií: Michaela Němcová 9\n12 studie/články Práce s regionální literaturou v Městské knihovně v Českém Těšíně Jana Galášová Stručná charakteristika regionu Těšínské Slezsko bylo po celá staleti mnohonárodnostnim regionem. Sídelní město Teschen bylo od konce 13. století jeho obchodním a správním centrem a zároveň knížecím sídlem. V roce 1920 po skončení 1. světové války a vymezení hranic nově vzniklých států na území bývalého Rakouska-Uherska bylo město rozděleno na dvě části: Cieszyn, který připadl Polsku, a Český Těšín, který se stal součástí nově vzniklého Československa. Ve vznikajícím městě bylo nutno přednostně vybudovat administrativni a správni budovy včetně zázemí, které nové město potřebovalo. Nedalo se očekávat, že v této hektické době bude v plném rozsahu naplněn zákon 430/1919 Sb. Po nesmělých snahách, ukončených 2. světovou válkou, byla skutečná Městská knihovna založena až v r\n13 studie/články Těšínský region je charakteristický zde žijící polskou menšinou (v současnosti 13,7 % občanů v Českém Těšíně). Obě města Český Těšín i polský Cieszyn žijí nejen čilým přeshraničním ruchem, ale i realizací společných projektů v mnoha oblastech. Charakteristika Městské knihovny v Českém Těšíně Veřejná knihovna v Českém Těšíně oslaví letos 70 let svého trvání. Za tu dobu se stala respektovaným knihovnickým a informačním centrem nejen ve městě, ale i širším regionu, což dokládá skladba knihovního fondu, široká nabídka služeb, či mezinárodní spolupráce na poli knihovnictví. Není pochyb, že se knihovna věnuje svému regionu s veškerou péčí, ať už je to složením knihovního fondu (čítá 17,5 % literatury v polštině) nebo zaměřením své kulturní, edukační a komunitní činnosti. souvislostech a propagaci lokálního kulturního dědictví, což je oblast, ve které přetrvává velký dluh z minulosti. To považuje naše knihovna za jeden z prvořadých úkolů. Domníváme se totiž, že právě veřejné knihovny jsou v tomto smyslu mnohdy jedinými kompetentními institucemi v mistě, které prostřednictvím pořádaných kulturních akcí dokáží posilovat regionálni sounáležitost v kontextu všeobsahující myšlenky evropanství. Pro zmapování literárního zázemí na Těšínském Slezsku vydala naše knihovna v r Literární mapu Těšínského Slezska Śląska Cieszyńskiego (na tomto místě bych chtěla podotknout, že řada pořádaných kulturních či vzdělávacích akcí probíhá ve spolupráci s partnery v polském Cieszynie, protože i tam je zájem chápat oba Těšíny ve smyslu kulturním jako jedno město). Literární mapu jsme vydali ve spolupráci s Bibliotekou Miejskou v Cieszynie, prof. Liborem Martinkem (Slezská univerzita Opava) a prof. Danielem Kadłubcem (Ostravská univerzita). Literární mapa je ve formě plakátu o velikosti A2 a mapuje nejvýznamnější osobnosti našeho regionu na české i polské straně hranice. Jména na mapě jsou opatřena fotografií a stručným biogramem každé Úloha knihovny v regionu Práce s regionální literaturou stojí na prvním místě, což je pro knihovnu pochopitelné, avšak rozsah našeho zájmu je širší. Důkladnou pozornost věnujeme posilování historického povědomí v regionálních 11\n14 studie/články 12\n15 studie/články z osobností. Literární mapa byla vydána v nákladu 200 ks a financována z prostředků Ministerstva zahraničních věcí ČR. Již pět let provozuje Městská knihovna Čítárnu a kavárnu Avion, jejímž majitelem je město Český Těšín. Právě ona kavárna byla vybudována ve smyslu obnovy kulturního dědictví. Jako replika legendární kavárny Avion z let přenáší svého genia loci do současnosti díky programovému konceptu, který zpracovala právě českotěšínská knihovna. Koncept je zaměřen na práci s regionem, tj. na regionální literaturu, regionální historií a současný kulturní a společenský život v místě. Městská knihovna zde organizuje pořady klubového typu, které dosud Číslo 1. Čítárny a kavárny AVION NOIVA Městské knihovny v Českém Těšíně, která navazuje na tradici legendární kavárny Avion z let V Českém Těšíně 30. listopadu 2013 Občasník / Cena 10,- Kč Milí hosté, nacházíte se v místě, které je opředeno legendou proslulé kavárny Avion, jež zde stála před druhou světovou válkou pouhých sedm let. Tenkrát byla jedinečným centrem kulturního a společenského života Těšíňanů. Dnes tady stojí budova nová, která však k Českému Těšínu patří stejně jako ta před sedmdesáti lety. Těm, kteří Avion znovu oživili, se podařilo uchopit génia loci legendární kavárny a přenést jej do současnosti. Abyste mohli lépe pochopit onu jedinečnost, připravili jsme pro vás kavárenské noviny, z nichž se dozvíte řadu zajímavých informací souvisejících s Avionem bývalým, i tím současným. Naleznete zde kus historie města a také vzpomínky pamětníků, kteří předválečnou kavárnu znali jako děti. Dozvíte se, jak vznikala její současná podoba, a co se tady děje dnes. Kavárna dostala název Noiva (pozpátku čteno Avion) a do provozu byla uvedena 17. června Čítárna a kavárna Avion Noiva, jak zní oficiální název, je veřejný prostor sloužící kulturním a společenským účelům. Jsou tady pořádány diskusní, literární, hudební, výtvarné či divadelní salony. Nechybí výstavní prostory a možnost účastnit se setkání s významnými osobnostmi. Nabídka programů navazuje na tradici oblíbených tanečních večerů, které jsou dnes známy pod názvem Tančírna Avion. Je pamatováno i na literárně vzdělávací programy pro středoškolskou mládež. Přejeme Vám, milí hosté, klidné posezení u šálku lahodné kávy nebo čaje s přáteli a příjemně strávený čas při čtení novin a časopisů. Vaše redakce Kavárna vstala jako Fénix z popela Kavárna Avion vstala z popela stejně jako bájný pták Fénix. Nicméně než se nápad její obnovy proměnil ve skutečnost, uplynula spousta času a zasloužilo se o to hodně lidí. V následujících řádcích proto vraťme čas o nějaký ten rok zpět a dejme prostor těm, kteří se o vznik staronové kavárny zasloužili největší měrou. Na začátku byl nápad. Ten se zrodil v hlavě českotěšínské rodačky Renaty Putzlacher Buchtové, známé básnířky, dramaturgyně, překladatelky. Vznik kavárny provázela od samého začátku snaha navázat na kulturní dědictví meziválečné kavárny Avion, která na stejném místě stála v letech a v důsledku událostí druhé světové války zanikla. Její krátká historie se však silně zapsala do povědomí místních obyvatel. Scházeli se zde měšťané, umělci i pašeráci, Češi, Poláci, Němci, Židé. Nostalgie po starých zašlých časech první republiky je živá... Renata Putzlacher básniřka Když v roce 1996 vznikla v Těšínském divadle myšlenka pořádání česko-polských kulturních večerů v divadelním klubu, tehdejší vedení pověřilo mě a písničkáře Jaromíra Nohavicu přípravou prvního literárně-hudebního večera. Premiérový pořad s názvem V kavárně Avion, která není, jenž se konal dne 23. února 1996, jsme pojmenovali podle multikulturní kavárny, která kdysi stála poblíž hraničního přechodu v Českém Těšíně. Měla jsem totiž ve své sbírce starou pohlednici na bílé funkcionalistické budově Avionu byly umístěny nápisy ve třech jazycích: Kavárna Kawiarnia Kaffeehaus. V letech se konalo v klubu, ve foyeru i na jevišti Těšínského divadla, pak i v Praze, Brně, Zlíně a Opavě padesát literárně-hudebních večerů. Na scéně Kavárny Avion, která není vystupovali herci Těšínského divadla a umělci z jiných měst a států. Zanedlouho se k naší autorské dvojici (Jaromír Nohavica se účastnil večerů v divadelním klubu do roku 1997, později se odstěhoval z Českého Těšína) připojil skladatel Zbigniew Siwek. V rámci edice AVION jsme pak vydali dvě desky, Lamus a Těšínské divertimento, a také pohlednice a knihy těšínských autorů. Česko-polské umělecké sdružení s názvem Spolek-Towarzystwo AVION bylo v roce 2000 registrováno na Ministerstvu vnitra ČR. Kmenoví členové Avionu (Jaromír Nohavica, Zbigniew Siwek a Renata Putzlacher-Buchtová) se stali zakladateli spolku, připojili se k nám i herci Těšínského divadla. Já jsem byla zvolena jeho předsedkyní. Členové spolku AVION od roku 2010 spolupracují s Čítárnou a kavárnou Avion Noiva. To, že tato budova zase stojí u mostu přes řeku Olzu, považuji za malý zázrak, a proto jsem mu věnovala knihu s názvem V kavárně Avion, která není. HYMNA KAVÁRNY AVION Kavárna, která není. Avion u mostu je prima sort Zmizela jako snění? ten funkcionalistický dort. Neopakovatelná, Je vyprodáno, všichni jsou rádi, kdopak ji srovnal se zemí? Piastovská věž ční v pozadí. Kavárna létající Avion je zase jak jedna báseň, jako sen syna Daidalova. kdo má rád prózu, kráčí dál. Kavárna plávající po Olze, Avion má křídla, Avion je pták, která plyne zas a znova. jednou se vrátíš, tak či tak. Kavárna ze čtyř živlů, pátým je poezie, text: Renata Putzlacher, Někdo říkal, že je už passé hudba: Zbigniew Siwek a v Avionu zase žije. pokračování na str. 2 13\n16 studie/články Vzpomínky na předválečnou Kavárnu Avion Jen pár osob si dnes pamatuje meziválečnou kavárnu stojící na břehu řeky Olzy. Oni sami tehdy byli dětmi, avšak vzpomínky na toto místo se jim dodnes vybavují. Leopold Botha V Avionu jsem byl několikrát se svým spolužákem Jacobem Klappholzem, který mě brával sebou na limonádu ke své tetě Rosalii Wiesnerové. Byla to velice elegantní paní střední postavy. Vždy nosila slušivé tmavě modré šaty, měla rezavé vlasy vysoko vyčesané, říkalo se tomu vídeňský účes. Chodila do kadeřnictví k Rosalii Fränkel hned za Prochaskovou tiskárnou. Chodívala tam také moje maminka a vždy se musela objednat. Paní Wiesnerová mluvila německy. Když viděla Jakoba, volala: dnes nebude žádná limonáda, je to drahé, stojí 20 haléřů a my musíme šetřit! Hned na to nás zavolala zpět a limonádu jsme přece jen dostali. Bylo mi asi sedm, osm let. Jakob byl ortodoxní Žid, jako děti jsme mu záviděli, že i ve škole mohl nosit na hlavě takovou malou radiovku. Kavárna byla velice elegantní podnik, setkávala se tam elita, před vchod často přijížděla luxusní auta. Navštěvovali ji důstojníci z polského Těšína, hosté z Ostravy, Radvanic apod. Vypadala malinko jinak než dnes, byla situována trošku blíž k řece. Vchod byl více vpravo a na terasu, která připomínala hřib, se šlo po točitých venkovních schodech. Uvnitř se nacházely boxy, kulaté stoly a židle s výpletem z Kohnovy továrny. Za kavárnou byla pekárna, kde se pekly košer macesy židovské pečivo na pátek a sobotu. Pamatuji si také na dobu, kdy byla kavárna zničena. Zbyly jen ruiny, ze zdemolovaných oken visely záclony, lidé je trhali, protože byly velice kvalitní. Budovu se už nepodařilo zachránit. Je moc dobře, že kavárna tu dnes opět stojí, i když mám dojem, že k té původní jsem měl přece jenom blíž, alespoň pro mne byla určitě hezčí. Alfred Synek Do Českého Těšína na tehdejší ulici sv. Hedviky, dnes Leoše Janáčka, jsem se stěhoval 8. října roku 1932, bylo mi tehdy šest let, začíná své vyprávění Alfred Synek, který má přímo fenomenální paměť, pokud jde o data. Pamatuje si všechno. Často chodíval k řece do míst, kde stála kavárna Avion. Dovnitř jsem se nikdy nedostal, byl jsem příliš malý. Moje starší sestřenky sem jezdívaly z Ostravy se svými snoubenci na taneční zábavy. Byl to podnik pro ty, kteří měli peníze. Znal jsem celé okolí kavárny. V domě, kde donedávna byla sauna, byla Schäterova pekárna. Se synem majitele jsem chodil do školy. Na kavárnu navazoval velký dům, hotel, dál byl park a za dnešním finančním úřadem bydleli malíři. O kousek dál byl vyškolený židovský řezník, který rituálně porážel drůbež, doma se tyto činnosti nemohly rovádět, vše muselo být košer. S paní Rosalii Wiesnerovou jsem se nikdy osobně nesetkal, ale slýchával jsem o ní často. Říkalo se, že je to velmi schopná a statečná žena, vzpomíná. Kazimierz Suchanek Uplynulo již tři čtvrtě století od doby, kdy Kazimierz Suchanek (dnes emeritní evangelický kněz) navštívil předválečný českotěšínský Avion, avšak vzpomínky zůstaly stále živé. Byl rok 1938 a on se jako desetiletý kluk spolu se svými rodiči a známými vracel z Visly přes Těšín do rodné Stonavy. Byli jsme na výletě podívat se na prezidentský zámek a k večeru se vraceli domů. V Těšíně se kolem Olzy procházelo hodně lidí. Celá alej byla nádherně osvětlena stylovými lucernami a bylo tam opravdu krásně. Také jsme si udělali procházku a pak si sedli do kavárny Avion, která byla na konci té promenádní trasy. Bylo tam plno lidí, hrál komorní orchestr a tančilo se. Příjemná atmosféra. Nebyli jsme tam dlouho, dospělí si dali kávu a říkali, že byla výborná. Pamatuji si, že jsem dostal bonbóny hašlerky a moc mi chutnaly. Byl to pro mne krásný zážitek. Text Emilie Świdrová Kavárenské kulturní dění V Avionu hostovala řada skvělých hudebníků. Jmenujme za všechny: Vladimír Merta, Jiří Dědeček, Božena Steinerová, Renata Drössler, Oldřich Janota, Jan Burian, Dorota Barová, Beata Bo- nejsou v knihovnách samozřejmostí, a zároveň tím rozšiřuje nabídku kulturních služeb ve městě. Příprava přitahuje takových pořadů hosty není jednoduchá zvláště v případě, když se nejedná o ojedinělé akce, nýbrž permanentní programovou nabídku. Kavárna nabízí veřejnosti podobný program 1-2 v týdnu. Programová nabídka je různorodá. Přednost mají literární večery jež se ukázaly regionálních v novinách. autorů zde žijících včetně těch, kteří KULTURNÍ mají k Těšínsku MENU nějaký vztah (v poslední době se uskutečnil např. literární večer s Jindřichem Mannem, synem Ludvíka Aškenazyho a vnukem Heinricha Diskusní salony Manna nebo literární večer s polským básníkem Cyklus česko-polských diskusních salonů Bez stereotypů. Češi a Poláci o sobě navzájem vznikl proto, aby Zbygniewem Machejem jejich aktéři hledali aj.). předsudků. Často pořádáme vzpomínkovjuje a co je dělí. večery Přestože již hranice nežijících zmize- regionálních Hudební osobností, odpovědi na otázky, co oba národy spoly, v lidské mentalitě určité bariéry nadále jsou existují. pořady Debaty známých u veřejnosti osobností hodně a taneční oblíbené. salony Do na- což z obou stran hranice by měly pomoci v pohledu na své sousedy bez předsudků. V bídky pořadů patří pravidelné výstavy regionálních salonech se postupně setkali překladatelé Jacek Baluch a Václav Burian, disidenti výtvarníků, Petruška Šustrová koncerty a Mirosław různých Jasiński, žánrů přes jazz po vážnou hudbu, příležitost zde nacházejí mladí začínající designéři Jiří Pelcl a Michał Stefanowski, cek filmaři David Ondříček a Adam Sikora, známý polský muzikant Robert Kuśmierski, mimo jiné hudební hudebníci. Českotěšínská partner Jaromíra Čítárna Jazzový a děda kavárna Ruda Marek Avion si Nohavici, pozorovatelé Mariusz Szczygieł a Pavel Trojan, osobnosti Těšínského získala Slezska básnířka své příznivce Renata Putzlacher i v a Polsku. převor Břevnovského kláštera Petr Prokop Již třetím rokem sem přijíždějí Siostrzonek. známé Design celého osobnosti projektu zpra-covává Pavel Noga. Polska, aby se zúčastnily česko-polských diskusních pořadů Bez stereotypů. Češi a Poláci o sobě navzájem. Tento cyklus je velmi Zcela výjimečnou kavárenskou atmosféru Avionu netvoří pouze přitažlivý interiér, v němž si můžete objednat kávu, voňavý čaj či chutný zákusek. Je to místo inspirativní, místo bohatého kulturního dění, místo, kde máte k dispozici denní tisk, časopisy, knihy... Čítárna je součástí knihovny, takže čtení i literatura sem nepochybně patří. Nabídka akcí je vskutku bohatá a klade důraz hlavně na regionální kulturu. Za tři roky bylo zorganizováno takřka čtyři sta akcí prolínajících se navzájem v českém i polském jazyce. Programová nabídka láká hosty nejen z obou břehů řeky, ale také ze vzdálenějších míst. Samotné kulturní menu je rozděleno do tzv. salonů. Navštivme je nyní a alespoň některé akce si přibližme prostřednictvím úryvků článků a fotografií, Populární český písničkář Jaromír Nohavica, tvůrce těšínského mýtu a charismatický polský kněz Zbigniew Czendlik působící v Lanškrouně, jehož si Češi oblíbili, byli hosty první debaty na téma český ateismus a polský katolicismus. Diskuse obohacena zábavnými historkami ze života i filozofickými otázkami se stala ukázkovou lekcí, jak lze budovat česko-polské vztahy bez stereotypů, bez Legenda těšínského jazzu Rudolf Marek se představoval jako jazzový děda a se svým kontrabasem patřil k nejvýznamnějším osobnostem v oblasti jaz- oblíbený. Jeho smyslem je představit známé osobnosti české a polské kultury a jejich prostřednictvím pronést myšlenku, kterou je blízkost národů Čechů a Poláků, poukázat na společné historické události a podívat se na svůj národ očima toho druhého. letos jsme zahájili 3. řadu pořadů Bez stereotypů, kterých se v minulosti zúčastnily dvojice osobností, např. Generální konzulka PR v Ostravě Anna Olszewska zahajuje první diskusní salon Bez stereotypů. Dále zleva: Zbigniew Czendlik, Pavel Noga, Jaromír Nohavica Zbygniew a Nohavica, disidenti Mirosław Jasiński a Petruška Ewa Šustrová, Jaślar Walickafirmaři Adam Sikora a David Ondříček, překladatelé V rámci hudebního Jacek salonu Baluch vystoupila v Avionu světoznámá harfistka Ewa Jaślar Walicka. Je výjimečnou osobností, která a Václav Burian, designeři se Michał svou harfou Stefanowski zcestovala celý svět. a V USA Jiří v Bílém domě ve Washingtonu koncertovala Szczygieł pro tři americké a Pavel prezidenty Trojan, Jimmy Pelcl, pozorovatelé Mariusz Cartera, Ronalda Reagana, George Bushe sociologové Radosław Zenderowski seniora, ve Vatikánu a Jiřina pak pro Šiklová papeže Jana Pavla II. Bydlí s manželem v Českém aj.. Do budoucna máme řadu Těšíně, plánů, úzce spolupracuje je však nutno se znamenitou mít ostravskou harfistkou Adou Bálovou. stále dostatečné finanční zázemí, které si zabezpečujeme zu na Těšínsku. Stál u zrodu českotěšínského jazzového různými festivalu, projektovými založil slavný žádostmi. Jazz Q Český Těšín, v osmdesáti pak sestavil Závěrem Trio Jazzký Těšín, bych vystupoval chtěla se říci, že nejen práce s regionální Jiřím Šindlerem literaturou, vydal publikaci ale práce Český s regionem v širším kon- slavnými zahraničními hudebníky. Spolu s Jazzký Těšín mapující vývoj moderní tanečntextu hudby by a jazzu měla za posledních být dalším padesát let ve městě. Najdeme v ní větu: Náš směrem komunitní práce největší dík patří jazzovým fanouškům, pro veřejných které jsme hráli knihoven. a bez nichž by Na Český toto téma připravuje Městská Těšín nemohl být Jazzký. Rudol Marek zemřel knihovna 11. července v roku Českém Bylo Těšíně mu odborný seminář, který 84 let. proběhne ve dnech v Čítárně a kavárně Avion. 14\n17 dvacet let českého knihovnictví Rozhovor s inženýrem Jiřím Potáčkem Jaké jsou Vaše první zkušenosti s knihovnictvím a informačními systémy? Možná se to jeví jako zvláštní, ale moje první knihovnické zkušenosti jsem získával již od svých dvanácti let, kdy jsem jezdil na prázdniny ke svému strýci, který byl velkým milovníkem knih a měl knihovnu obsahující několik tisíc svazků. Potřeboval vytvořit kartotéku a mě využil k vyplňování kartiček na psacím stroji, na které se pak po obvodu lepila v určitých místech barevná označení o druhu publikace, podle nichž se dalo provést třídění. O výpůjčky z odborné knihovny jsem měl také brzy zájem mám ještě původní papírovou průkazku z Moravské zemské knihovny, v níž jsou razítka od roku Byl jsem zvyklý vyhledávat v zásuvkách lístkových katalogů a vyplňovat žádanky s několika trhacími částmi. Také jsem se poměrně brzy již v šedesátých letech setkal s prací na počítačích a zaváděl jsem výpočetní techniku do automatizovaných a třídících systémů na několika pracovištích, až jsem se konečně dostal k automatizaci knihovnického systému na Vysoké škole zemědělské v Brně, kde jsme v roce 1992 začínali s prvními pěti počítači elektronicky katalogizovat. Náš časopis je určen primárně knihovníkům. Jak sám vidíte roli veřejných knihoven v dnešním světě? Občas se setkáváme s názorem, že tisková podoba dokumentů zanikne a vše nahradí elektronické verze. Nesouhlasím s takovým tvrzením a naopak poukazuji na to, že již dnes, pokud někdo obdrží elektronický dokument, např. , který má určitou důležitost, pak si ho vytiskne a takto uchovává. Stejně tak nyní víme, že s uchováváním elektronických dokumentů jsou hardwarové i softwarové problémy (poukázal bych na gramofonové desky, magnetické pásky, diskety, ale také starší CD). Texty psané v dříve užívaných editorech, jako např. T602, ztrácejí čitelnost. Naproti tomu v knihovních fondech jsou vzácné rukopisy staré mnoho století, které můžeme stále prohlížet a číst. Z toho pohledu vidím stále dobrou perspektivu knihoven všech úrovní, které zůstanou uchovavatelem dokumentů, i když tyto dokumenty nebudou vždy jen písemné a tištěné. Jistě má velký význam současná digitalizace starých a obtížně přístupných dokumentů, původní originály však stále zůstávají ve své podobě a bude možné se k nim kdykoli vracet. A právě zde zůstává úloha knihoven v současném i budoucím světě. Moderní knihovna musí mít vedle klasických knižních, časopiseckých a dalších fondů na papírových nosičích, také fondy na jiných nosičích. Součástí by měly být filmotéky, audiotéky, videotéky, e-books a další stále nově vznikající média. Přístup čtenářů by měl být více otevřený, absenční půjčování určitě nezanikne, ale mělo by být doplněno pracovišti pro prezenční čtení nebo přehrávání elektronických dokumentů s potřebnou reprografií. Je samozřejmě potřeba rozlišovat úroveň knihovny, její velikost a rozsah fondů. Jak by se dle Vás měla měnit role knihovníka informačního pracovníka? V současné společnosti, kterou nazýváme informační, mění se i role knihovníka, který již nezůstává pouze mezi regály s knihovními fondy, ale i jeho úloha musí být více informační. Přitom nesmí postrádat ty znalosti, které měli knihovníci v klasických dobách, 15\n18 dvacet let českého knihovnictví k nim pak potřebuje znát informační technologie, a to jako nezbytný nástroj, který mu musí umožnit přístup do rozsáhlých databází a katalogů. Čtenářům musí tak poskytnout nejen vybraný informační zdroj, ale také informace v případě položených dotazů a dokázat získat záznam o dostupnosti v jiných knihovnách a institucích. Nové technologie nám přinášejí i problémy s legislativou, zejména pak s autorským zákonem a normami pro citování a vůbec se psaním textů. I v těchto oblastech by měl být knihovník schopen poradit čtenářům a uživatelům knihovnicko-informačních služeb. V knihovnách by také neměla být opomíjena výchovná a vzdělávací činnost, a to již od nejmenších čtenářů až po odborníky. Kdo jiný by měl organizovat a v některých případech i přímo školit, než knihovník s příslušnou odborností. Několik let (od r. 2000) vyučujete studenty VOŠ oboru knihovnictví. Mění se jejich přístup ke studiu? Zajímá je obor? Nejprve musím říci, že jsem učil externě od sedmdesátých let jednak na Střední průmyslové škole a také v podnikové výchově dospělých vedoucích pracovníků, pro což jsem získal na Institutu Ministerstva průmyslu v Kralupech nad Vltavou potřebné doplňující pedagogické vzdělání. Na Vysoké škole zemědělské, nyní Mendelově univerzitě v Brně, která je stále mým mateřským pracovištěm, již od roku 1990 učím na dřívějším Ústavu inženýrské pedagogiky, nyní na Institutu celoživotního vzdělávání a také jsem vedl lekce pro doktorandy právě v předmětech, jejichž obsahem byly knihovnické a informační technologie. Pokud se týká studentů VOŠ oboru knihovnictví, mohu konstatovat, že po celých uplynulých patnáct let je toto vzdělání na velmi vysoké odborné úrovni, a to zvláště díky kvalifikovaným pedagogům. Jako dřívější vedoucí Ústavu vědecko-pedagogických informací a služeb, do jehož působnosti patřila právě Ústřední knihovna a Informační centrum, kam přicházeli studenti-knihovníci na praxi a mnozí zde také našli své trvalé zaměstnání dodnes, mohu potvrdit, že byli vždy kvalitně připraveni školou pro praxi. Z hlediska pedagoga na této škole také hodnotím zájem většiny studujících o obor. Přístup studentů jednotlivých ročníků je však poněkud odlišný v posledních letech, kdy se samostatná knihovnická škola sloučila s obchodní akademií. Možná je to zdánlivé, ale v té samostatné se studenti cítili více odborně zaměření a z toho plyne, že byli soustředěni na výuku v knihovnicko-informačním oboru. Nyní vidí vedle sebe další odborné zaměření, které jejich zájmy rozptyluje. Co Vám v poslední době udělalo radost? Patřím mezi optimisty, takže vidím věci spíše pozitivně. Radost mi dělá to, že jsem mezi lidmi a hlavně mezi mladými studenty, u nichž vidím, že mají zájem o vzdělávání v moderních technologiích. Radost mi dělají i pokroky ve využívání informačních technologií, a to nejen v knihovnách, ale také ve výuce. Zvyšuje se informační gramotnost studentů (kromě gramotnosti počítačové), rovněž pedagogové více využívají přístup k informačním zdrojům pro jejich vlastní vzdělávání a pro přípravu výuky. V osobním 16\n19 dvacet let českého knihovnictví životě mám radost ze svých šesti vnoučat a jejich úspěchů ve školách. Jaké knihy Vás zaujaly v poslední době? A jaké technologie? Jsem stále členem Knižního klubu a tak neustále nakupuji nové knihy. Rád se však vracím i ke knihám v mé knihovně, mám v oblibě historii a cestování. Právě jsem se vrátil k Ceramovi a jeho dílu Bohové, hroby a učenci, často nahlížím do Slovníku latinských citátů od Josefa a Kristiny Čermákových a z Knižního klubu jsem teď koupil Špalíček výletů autorů Soukupa a Davida. Musím se přiznat, že se stále držím klasické technologie tištěných knih, i když čtu kratší texty a povídky na internetu a snažil jsem se o čtení e-books, ale zvyk je zvyk. Je něco na závěr, co byste chtěl knihovníkům veřejných knihoven vzkázat? Zvolili jste si povolání, které patří mezi služby ostatním lidem. Není to jednoduché povolání, protože vyžaduje nejen obětavost, ale také umění přístupu k lidem různých profesí, různých nálad a chování. Dokázat vyhovět s úsměvem každému není jednoduché a ne všichni to chápou. Vždy jsem to také zdůrazňoval i našim pracovníkům v knihovnických službách a informačním centru. Ať se to tedy našim knihovníkům daří v současnosti i v budoucnosti. a služeb Mendelovy zemědělské a lesnické univerzity v Brně. Součástí Ústavu byla ústřední knihovna, ediční středisko, audiovizuální centrum a informační centrum. V této funkci pracoval do roku Zmodernizoval knihovnické služby, zavedl automatizaci a vybudoval moderní, ve své době vzorové, informační centrum. V praxi se snažil, aby práce informačního centra byla efektivní, aby vynaložené náklady byly kompenzovány přínosem vědě, pedagogice a odrazily se i na studijních výsledcích. Aktivně se podílel, jako zakládající člen, na činnosti Asociace knihoven vysokých škol, zastával funkci předsedy Sdružení uživatelů PC. Od vzniku Vyšší odborné školy informačních studií a knihovnictví v Brně v roce 2000 vyučuje studenty. Přednášky ing. Potáčka nejen pro studenty, ale i na konferencích jsou vždy přínosem a poučením, teorie vychází ze zkušeností z praxe. Přednášky na Inforu (např. v roce 2002 pod názvem Knihovna-matka informačního centra, nebo v roce 2010 Informační zdroje a celoživotní vzdělávání) ukazují šíři odborného zájmu informační technologie a jejich přínos, vzdělávání studentů i dospělých, práce s informacemi, zvyšování kvality knihovnických a informačních služeb. Ing. Potáček publikuje v odborném knihovnickém tisku. V roce 2010 byl oceněn Medailí Z. V. Tobolky. Redakce časopisu gratuluje Ing. Potáčkovi k 75. narozeninám a přeje stále hodně energie a pevné zdraví. Děkuji za váš čas a za rozhovor Ptala se Adéla Dilhofová Ing. Jiří Potáček, CSc. (* 1940) po maturitě v roce 1957 studoval dálkově organizaci a řízení na Fakultě strojní VUT v Brně, které ukončil titulem Ing. v roce Při zaměstnání ve výpočetním středisku v Nábytkářském průmyslu v Brně ukončil v roce 1988 vědeckou aspiranturu na VŠE v Praze na téma Umělá inteligence jako metoda automatizovaného řízení. Od roku 1990 byl vedoucím Ústavu vědecko-pedagogických informací 17\n20 veřejné knihovny Kyjovská knihovna jako oáza čtenářům Městská knihovna Kyjov se v současné době zaměřuje na kvalitu poskytovaných knihovnických a informačních služeb, posilování čtenářských návyků, podporu osobností lidových tradic regionu Kyjovska a zvýšení profesionální činnosti knihovníků. Realizujeme kulturně výchovně a vzdělávací činnosti v oblasti literatury, posilujeme předávání kultury dalším generacím a podílíme se na aktivním zvyšování povědomí občanů o základních právech v právním státě. Zřizovatelem knihovny je Město Kyjov, které má v současné době více než 11 tisíc obyvatel. Kyjov se nachází 40 km jihovýchodně od Brna a 18 km severně od Hodonína. Je kolébkou regionálních umělců, městem vína i folkloru. Patří mezi významná střediska lidové kultury Slovácka. Město také podporuje nadstandardní služby knihovny, je velmi dobrá spolupráce s mateřskými, základními a středními školami a iniciuje spolupráci s kulturními organizacemi města. Knihovna vznikla jako čtenářský spolek v roce 1864 a nacházela se na různých místech v Kyjově. Byla stavěna v rámci akce Z a v roce 1988 byla přestěhována do nových prostor. Nachází se v třípodlažní budově, je umístěna ve středu města a je snadno přístupná. V budově sídlí také odbočka Sjednocené organizace nevidomých a slabozrakých. V její bezprostřední blízkosti se nachází Klvaňovo gymnázium a Střední odborná škola zdravotnická a sociální, ale i Základní škola J. A. Komenského. V současném období je ve volném výběru knih a k dispozici čtenářům je 126 druhů novin a časopisů. Knihovna má jednu pobočku v místní části Kyjov-Bohuslavice. Evidujeme celkem čtenářů. Oproti předcházejícímu období vzrost počet dětských čtenářů o 11,65 % a v současné době máme 594 dětských čtenářů. V průběhu roku 2014 knihovna rozšířila své služby o výpůjčky audioknih, zasílání čtenářům upozornění na rezervaci a upomínek formou SMS, pohodlný výběr knih pro čtenáře pomocí praktických košíků. Současně provádíme kvantitativní, ale i kvalitativní práce knihovnických služeb a propagujeme četbu zejména u dětí a mládeže, aktivně podporujeme čtenářskou gramotnost, práci s knihou a čtenářské návyky. Také byla nově zřízena webová prezentace knihovny, která je přehlednější, jasnější a srozumitelnější. V roce 2014 zřizovatel uvolnil finanční prostředky na rekonstrukci přednáškového sálu včetně příslušenství, vybudování bezbariérového sociálního zařízení, kuchyňky a pokoje pro hosty. Za podpory Svazu knihovníků a informačních pracovníků České republiky a regionálního výboru Velké Moravy Brno byl v roce 2013 realizovaný projekt Poznávej místa děl kyjovských autorů. Tento projekt seznámil děti a mládež s literární činností kyjovských spisovatelů, kteří děj svých knih umístili do bezprostředního okolí města Kyjova. Cyklus besed a přednášek byl zaměřen především na děti a mládež do 15 let, přesto tato problematika zaujala převážně starší čtenáře a obyvatele města. Bulletin představil spisovatelku Elišku Vlasákovou, kterou ke Kyjovu váží vzpomínky na dětství, ráda vzpomíná na poděty, které ji inspirují k vydávání knih. Představila se také Jarmila Bednaříková, která se zabývá dějinami pozdní antiky a raného středověku, výrazně ji ovlivňuje k tvůrčí činnosti příroda a krajina v oblasti Chřibů. K vyhledávaným spisovatelům patří i lékař, folklorista Jan Pavlík, který se převážně zaměřuje na historii svého rodu. Ukazuje na soudržnost rodiny, ale i těžký život v tvrdém a chudém kraji. Spisovatel, lékař a výtvarník 18


Jedenáctý ročník oblíbené akce pro rodiny s dětmi se uskuteční v sobotu, 2. listopadu 2019 ve Zlíně na Jižních Svazích. Doporučujeme příjezd trolejbusem linky č. 6 nebo 8, konečná je od strašidelného lesa asi 2 minuty. Dostali jsme od Vás echo, že jsme v průběhu uplynulých deseti let nepozvali žádné české a slovenské strašidlo. Letos jsme tak rozeslali pozvánky do všech koutů našich krajů. Pozvání zatím přijali Jezinky, Hastrmani a Rýbrcoul z Krkonoš. Vzkaz od organizátorů: "Prosíme všechny nebojsy a jejich rodiče, aby na akci chodili průběžně v čase od 17.00 do 19.00 hodin. Když Vás bude v 17 hodin stát u startu moc, stanoviště ztratí kouzlo." *** Předpokládaný harmonogram akce: 16.00 - 17.00 hod opékání vlastních špekáčků, malování na obličej 17.00 - 19.00 hod procházka strašidelným lesem *** Ptáte se, pro jak staré děti akce je... univerzální odpověď neexistuje! Odhadujte z reakcí Vašich dětí na strašidla ve filmech nebo setkání s čerty a Mikulášem. Rozhodně nedoporučujeme návštěvu akce s dětmi v kočárku nebo dětmi, které princip akce (bát se, zažít dobrodružství, zkusit něco nového, překonat se) nechápou. Doporučujeme alespoň 6+, vždy za doprovodu zletilé osoby. *** Odkaz na akci: https://www.facebook.com/events/2356731154559536/?active_tab=about *** Mapa místa: https://mapy.cz/zakladni?x=17.6748972&y=49.2408368&z=17&q=poh%C3%A1dkov%C3%BD%20les


Report z výměny mládeže - Out of Tolerance - Mladiinfo ČR\nV první polovině září se v malebné středočeské vesničce Stradonice nedaleko Prahy konala výměna mládeže s názvem Out of Tolerance, kterou pořádala nezisková organizace Tmelník. Dohromady se do Penzionu Klamovka sjelo 42 mladých lidí z šesti zemí – Polska, Nizozemí, Portugalska, Slovenska, Turecka a České republiky.\nTolerance je velmi široký pojem a do jednoho týdne se nedalo obsáhnout všechny okruhy. I přesto jsme za pomocí metod neformálního vzdělávání zvládli prodiskutovat spoustu témat. První den se účastníci za pomocí různých her navzájem poznávali a zjišťovali zajímavé informace o ostatních a během teambuildingových aktivit se připravili na práci v týmu. Následující den jsme téma tolerance začali probírat v různých rovinách. Například při Abigale story si účastníci ověřili, že každá situace má víc pravd a kdo je pro jednoho kladným hrdinou, nemusí být pro druhého. A že navzájem bychom se měli respektovat, i když nesdílíme stejné názory.\nSoučástí workshopů byla také příprava kampaní. Témata si ve skupinách volili účastníci sami a práci na kampani pojali velmi zodpovědně a výsledky stály opravdu za to. Vzniklo tak mnoho plakátů, divadelních scének i skvělé video. Účastníci zjišťovali více informací a aktuální údaje na internetu a opravdu se ponořili do tématu, které pak během jednoho večera přiblížili ostatním krátkou prezentací.\nNejvíce se všichni těšili na společný výlet do Prahy, který si naši účastníci náležitě užili. Vyvrcholením tohoto dne byla Živá knihovna v prostorách klubu Alta, kde jsme představili dohromady šest „knih“, které pro nás byly k dispozici a s chutí probírali své životní příběhy. Například Angelinu Angelic mluvila o svém příběhu plus size burleskní tanečnice. Fatima Rahimi sdílela s ostaními svůj příběh o útěku z vlasti a životě v cizí zemi, která se stala jejím domovem a dále mluvila o feminismu. Témata byla různá, ale ať už se jednalo o život uprchlíka nebo homosexuála či o zkušenosti ženy ze střední Evropy, která cestovala hromadnou dopravou v Kingston na Jamajce jako jediná běloška, vždy se vyprávění točilo kolem tolerance. Živou knihovnu účastníci ohodnotili jako nejlepší workshop z celého týdne.\nV závěru týdne nás čekal mezinárodní večer. Během něj jsme měli možnost ochutnat spoustu dobrého pití a jídla, pod kterými se stoly jen prohýbaly. Mezinárodní večer oživilo taneční vstoupení romské mládeže z nízkoprahového centra z Kralup nad Vltavou. Ti svou energií strhli téměř všechny účastníky, kteří se k nim v závěru vystoupení přidali.\nBěhem celého projektového týdne vzniklo spoustu nezapomenutelných momentů, vtipných situací a především se utvořila různá přátelství, některá možná na celý život. Po setkání s mladými lidmi z různých zemí a s různými menšinami (např. během Živé knihovny či mezinárodního večera) si každý z účastníků uvědomil důležitost tolerance a nepotřebnost předsudků, které jsou mnohdy mylné.\nNezisková organizace Tmelník se výměnám mládeže věnuje i nadále. Tímto způsobem pomáhá mladým lidem realizovat vlastní nápady a zvýšit iniciativu. Tmelník nabízí projekty po celé Evropě. Pokud máte chuť někam vyjet nebo se zapojit do plánovaných aktivit Tmelníku, obraťte se na email info@tmelnik.cz a my Vám rádi odpovíme a poskytneme více informací.\nIva Žůrková, Tereza Svobodová\nFotografie najdete facebooku Tmelníku.\nČesko, Neformální vzdělávání, Očima účastníků Erasmus+, out of tolerance, Tmelník, youth, youth exchange


Také občas váháte, zda si upéct koláč tvarohový nebo makový? Teď už nemusíte a můžete si upéct oba najednou a v jednom :) Na fotce možná trochu vypadá jako levandulový, ale ta je tam jen na ozdobu. Koláč se mi nezdál na oko moc pěkný, tak jsem ho tou levandulí chtěla vylepšit :) Každopádně náplň je opravdu tvarohová s mákem.\nMusím říct, že jsem byla sama zvědavá, jak koláč bude chutnat a velmi příjemně mě překvapil. Jemný, vláčný, skoro jako cheesecake. Přestože tam máku není mnoho, jeho chuť je určitě znát. Dokonce mě napadlo, že by se tam chuťově hodila ještě povidla :) Mák je samozřejmě mletý, ale jsou i recepty, kde se přidává nemletý a v koláči pak pěkně křupe.\nKřehké těsto na koláč jsem předpekla a teprve pak přidala náplň a dopekla. Doufám, že vás neodradí předpékání s fazolemi, ale výsledek mi přijde lepší. Těsto zůstane hezky na místě, nesklouzne po krajích a je pěkně hladké. Podobně jako u cheesecaku jsem pekla koláč pár minut při vyšší teplotě a dopékala při nižší. Trochu jsem šetřila cukrem, takže pokud se vám zdá náplň málo sladká, klidně si cukr přidejte :)\nTvarohový koláč s mákem (průměr 23 cm)\n200 hladké mouky\nZměklé máslo prošlehejte společně s cukrem, vejcem a citronovou kůrou, ne úplně do pěny, jen aby se suroviny pěkně spojily. Pak přisypte prosátou mouku se solí a při nízkých otáčkách míchejte, až se začne formovat těsto. Hmotu přesuňte na lehce pomoučněnou plochu a rychle zpracujte do kompaktního těsta. Já si pomáhám plastovou stěrkou, těsto se nelepí na ruce a během chvilky je spojené. Snažte se nepřidávat mouku.\nTěsto zabalte do folie, lehce zmáčkněte do silnější placky a dejte alespoň na 30 minut do lednice. Můžete si ho připravit i den předem.\nTroubu předehřejte na 180 stupňů, zapněte horký vzduch.\nPřipravte si koláčovou formu o průměru 23 cm, použila jsem keramickou, kterou není třeba vymazávat. Koupíte například na chefshop.cz nebo bonami.cz. Potřebovat budete ještě kousek pečícího papíru a luštěniny na slepé pečení.\nVychlazené těsto rozválejte na lehce pomoučněné ploše nebo mezi dvěma foliemi do kruhu o velikosti trochu větší, než je forma. Těsto přeneste do formy, dobře vmáčkněte a upravte okraje. Přikryjte pečícím papírem, nasypte luštěniny a dejte péct do vyhřáté trouby asi na 15 minut až je lehce do zlatova.\nVyndejte z trouby, opatrně sundejte papír i luštěniny a připravte si tvarohovo-makovou náplň.\nTroubu nechte zapnutou na 180 stupňů, jen vypněte horký vzduch.\nTvarohová naplň s mákem:\n500 g tvarohu ve vaničce, tučný\n70-80 g cukru krupice\ncitronová kůra nebo olej\n3 menší vejce (velikost M)\nTvaroh dejte do misky a společně s cukrem a lžící mouky prošlehejte do hladka.\nPo jedno zašlehejte vejce a přidejte citronovou kůru. Šlehejte při nízkých otáčkách. Nakonec vmíchejte mletý mák. V případě potřeby můžete přisladit.\nNáplň nalijte na předpečený korpus a dejte péct do vyhřáté trouby na 180 stupňů na 15 minut, pak teplotu snižte na 150 stupňů a dopékejte ještě asi 15-20 minut.\nVyndejte z trouby a nechte ve formě vychladnout. Koláč není nutné dávat do lednice, stačí chladnější místnost. Doporučuji nechat rozležet do druhého dne, čím je starší, tím je lepší :)\nŠtítky: koláče mák tvaroh\nAnonymní 27. června 2018 22:46\nDobrý večer Míšo, teda, Vy nás teďka zasobujete :-) teď nevím co driv... Manžel už přemlouval ať mu připravím čokoládové polokoule (miluje čokoládu) a já koukám na tuhle dobrotu, asi to dopadne tak, že bude obojí:-D... Mockrát děkuji za další perfektní recepty. Mějte se krásně. Hanka\nVíkendové pečení 29. června 2018 11:17\nHanko, děkuji :) tak snažím se, někdy peču častěji, jindy mám zase větší pauzu :) doporučuji obojí, koláč trochu připomíná cheesecake, dneska jsem dojídala poslední kousek a byl vážně skvěle rozleželý :) no a čokoláda je jasná, tam je úspěch vždy. Pěkný víkend. M.\nAndrea Janečková 29. června 2018 18:50\nDobrý den, Miso, ten vypadá skvěle, těším se, až vyzkousim. Miso, mohu nahradit mouku celozrnnou psenicnou moukou? Mám i koupenou kokosovou mouku, tak se těším, jestli u Vas najdu někdy nějaký recept. U vás jsou všechny recepty skvěle!\nVíkendové pečení 29. června 2018 20:47\nAndreo, zdravím Vás, část hladké určitě můžete nahradit celozrnnou, celé množství bych ale nedoporučovala. Já používám hladkou špaldovou, to je také dobrá volba :) Také jsem si koupila kokosovou a rýžovou, ale zatím jsem stihla vyzkoušet jen tu rýžovou do dortového korpusu a byla super. Na kokosovou se teprve chystám :)\nAndrea Janečková 8. července 2018 12:50\nBezvadne, určitě vyzkousim. Kokosovou si tedy schovavam na Vás recept :).\nDortíky s bílou čokoládou a malinami\nPovidlák s ořechy


Hodina Země, 28. 3. 2020 | Základní škola a Mateřská škola Cehnice\nHodina Země, 28. 3. 2020\nNěkolik tipů, co dělat při Hodině Země\nBěhem stmívání, už od půl šesté, bude nad západem nápadná dvojice měsíčního srpku a Venuše.\nBude-li průzračný vzduch, všimnete si možná i toho, že Měsíc je vidět celý. Ta větší část, na niž nesvítí Slunce, je totiž osvětlená Zemí. Říká se tomu popelavý svit. Ještě lépe bývá ta šedá většina Měsíce vidět, když je srpek tenčí, ve čtvrtek a v pátek večer.\nDále během stmívání lze zpozorovat, že se Venuše po nebi posouvá o něco rychleji než Měsíc. Od osmi večer, bude-li jasno, začnou být nad nimi patrné i Plejády čili Kuřátka. Seskupení těchto tří objektů bude svou konfiguraci vlivem toho pomalejšího Měsíce měnit. V devět večer – pro tu chvíli jsou naše mapy – už bude ta změna nápadná, protože Měsíc se na hvězdném nebi opozdí za hodinu o celý svůj průměr (půl stupně).\nJiná zajímavost nynějších dní je ta, že naoranžovělá hvězda Betelgeuse, ta v Orionu vlevo nahoře, je ještě stále o dost slabší než obvykle, kdy bývá téměř stejně jasná jako bělavý Rigel vpravo dole. Zeslabovala se od listopadu, nejslabší byla v únoru. Naše mapky ji ale zobrazují v obvyklé plné síle.