2. Amplicall 30: detektor zvonění Vašeho zvonku, rozpozná zvonění a informuje signalizační základnu.\nDetektor zvonění Amplicall 30 umístíte uvnitř bytu/domu v předsíni do blízkosti zdroje zvuku zvonku, toto zařízení funguje na baterie.\nJakmile návštěva zazvoní na Váš zvonek, detektor zvonění Amplicall 30 rozpozná tento zvuk a vyšle signál signalizační základně Amplicall 20. Podle toho, jakou signalizaci si zvolíte, potom Amplicall 20 extra hlasitě vyzvání a zároveň/nebo výrazně bliká světelnými záblesky. Již se tak nestane, že byste se na příbuzné nedozvonili.\nNaděžda Cvrčková 2019-11-25\nKomplexní signalizace domovního zvonku pro neslyšící - světlo,\nZařízení jsme koupili pro manželovu maminku, která má 70% ztrátu sluchu a bylo velice obtížné se na ni dozvonit. S tímto zařízením byl tento problém vyřešen – nastavení intenzity zesílení na maximum.


Vodopády Hogenakkal na pomezí Tamilnádu a Karnátaky | Indie | Ty brďo\nNapsal uživatel Pavel Hodál dne 27. 5. 2010\n“Hoge” znamená v jazyce Kannada kouř a “kal” je skála. Hogenakkal bychom proto mohli přeložit jako kouřící skály. Název zřejmě vznikl z množství vodní tříště, která je všeude v okolí vodopádů.\nI když je celá oblast oblíbeným výletním místem pro indické turisty a denně jich přijiždějí plné autobusy, rozhodně stojí za návštěvu. Na rozdíl od jiných letovisek totiž Hogenakkal působí spíše vesnickým dojmem. Většina turistů k večeru odjíždí a pár hotýlků bez problémů zvládne ubytovat ty, kteří zůstali. Právě proto byla návštěva Hogenakkalu jedním ze zlatých hřebů naší cesty po jižní Indii.\nŘeka Kaveri se na vodopádech rozděluje do mnoha menších ramen, které rozčlenily planinu na množství malých ostrůvků a lagun. V nich je možné se koupat, prát s místními prádlo nebo se povozit na originálních kulatých člunech, které dávají k dispozici rybáři z okolních vesnic.\nTyto čluny jsou opravdu zvláštní. Mají totiž kruhový tvar. Je to vlastně jen mělká mísa vypletená z bambusových prutů o průměru zhruba 2,2 metru. Na ní je vrstva igelitu a dno je natřeno asfaltem kvůli izolaci. Dříve, před současnou “dobou igelitovou” byly k izolaci používány kůže.\nTato úžasná atrakce tvá asi hodinu a půl. Místní plavčíci zachází s čluny velmi zručně. Celé plavidlo je poháněno jedním veslem a jeho kulatý tvar umožňuje okamžitou změnu směru a otáčení na místě. Místní rybáři naloží 1 — 3 pasažéry, proplují s nimi jednotlivými rameny řeky, sejdou dolů kolem vodopádů a v obtížných úsecích jednoduše svoji “mísu” přenesou. Plná nosnost těchto takzvaných “coracles” je však až osm osob.\nPo plavbě následuje obvykle koupání a praní prádla, malá svačinka v desítkách stánků s občerstvením a jízda domů. My si však užívali místní pečené ryby a večerní klid. Poté, co turisté odjeli, bylo celé místo jen pro nás. Podél řeky směrem proti proudu je množství vesnic, ve kterých jako by se zastavil čas.\nKdysi dávno byla řeka plná krokodýlů. Nyní přežívají jen díky péči místních ochranářů v malé záchranné stanici, kterou můžete navštívit za poplatek asi 5 Rs.\nHogenakkal je asi 150 km od Bangalore. Nejbližší vlaková zastávka je v Dharmapuri, odtud trvá cesta autobusem zhruba hodinku a půl.


Shardlight připomíná adventury z 90. let, vyjde v březnu - iDNES.cz\nShardlight připomíná adventury z 90. let, vyjde v březnu\n18. února 2016 10:01, aktualizováno 10:01\nAdventur v tradičním stylu v posledních letech příliš nevychází. Napravit to zřejmě chce projekt Shardlight, který vzniká ve Wadjet Eye Games a vyjde 8. března. Titul vizuálně i herními principy připomíná devadesátá léta.\nVe hře se stanete Amy Wellardovou, která prozkoumává prostředí postapokalyptického města zpracované v mírně kostičkované grafice. Cílem Wellardové je objevit lék na svou nemoc. Během dobrodružství navíc odhalí pochybnou vládní organizaci a napomůže vzniku revoluce.\nTémata: adventura, hra, město, lék, nemoc, grafika


Australanky, Novozélanďanky, Singapurky či Indonésanky. Český projekt DataGirls už dávno neškolí jen v tuzemsku – FeedIT.cz\nAustralanky, Novozélanďanky, Singapurky či Indonésanky. Český projekt DataGirls už dávno neškolí jen v tuzemsku\n20/04/2018 20/04/2018 od Daniel Bradbury Dočekal, posted in Tisková zpráva\nProjekt DataGirls vznikl jako nápad české firmy Keboola. Jde o projekt, který zdarma školí dívky v datové analýze a podporuje tak větší zastoupení žen v IT oborech. Poprvé jej Keboola spustila v roce 2014 v Čechách společně s tehdy začínajícími Czechitas. Za uplynulé čtyři roky si již projekt úspěšně dobyl tři světadíly. Keboola projekt vždy s lokálními partnery rozšiřuje do míst, kde má své další pobočky. DataGirls tak znají například v Singapuru, Aucklandu, či Sydney. Dnes, 20. dubna, se k projektu DataGirls mohou poprvé připojit i dívky z Hong Kongu.\n“Data nás baví. Jsou totiž klíčovým podkladem pro řešení téměř všech byznysových otázek. Obecně platí, že holky se do IT úplně nehrnou a nás to mrzelo. Proto vznikla DataGirls. Za ty roky, co DataGirls děláme, se už hodně holek rozhodlo analýzám dat věnovat. A nás samozřejmě těší, když s nimi můžeme v Keboole dál spolupracovat,” shrnuje svoji motivaci aktivně se podílet na českých workshopech DataGirls jeden ze zakladatelů Kebooly Petr Šimeček.\nPrvní workshopy DataGirls proběhly v roce 2014 a setkaly se s obrovským úspěchem. Keboola se tento model tedy rozhodla replikovat i v dalších zemích, kam expandovala svoje podnikání. Se zahraničními workshopy začala v Singapuru, Sydney a Melbourne a během let 2016-2017 se díky nim vzdělalo na 1300 účastnic. Letos na seznam přibyla i Indonésie a Nový Zéland a tento pátek, 20.4.2018, se koná vůbec první DataGirls setkání v Hong Kongu.\nVeškeré nadcházející workshopy mohou zájemci a zájemkyně sledovat prostřednictvím faceboových stránek DataGirls nebo DataDriven.SG nebo na webu DataDriven.SG.\nČeská firma Keboola provozuje cloudovou platformu na zpracování dat. Všechna firemní a pro byznysové rozhodování důležitá data díky ní dokáže zobrazit na jednom místě. Keboola data do cloudu pouze neintegruje, ale stará se i o obsloužení lidí, co s daty v daných firmách pracují. Proto nenabízí jen další novou technologii, co si zákazník někam nasadí, ale i skvělou podporu a ekosystém plný partnerů a chytrých hlav, kteří rádi pomohou vyřešit problémy daného zákazníka na cestě k jeho byznysovému cíli.\nKeboola tak například nabízí technologii na získání dat ze stovek API i interních systémů, uložení dat, jejich průzkum (Python Notebooky, R Studio Docker kontejnery, ad-hoc SQL prostředí, apod.), automatické zpracování i perfektní zabezpečení. Keboola zařídí s daty úplně všechno a na konci do sebe ještě přímo napojí PowerBI / Tableau / GoodData / SAS / Looker / či podobné systémy, které konkrétní zákazník používá.\nKanceláře má Keboola v Praze, Vancouveru, Singaporu, Londýně a nově i v Chicagu.\nV roce 2014 spustila firma projekt DataGirls, který zdarma učí dívky a ženy datovou analýzu. Workshopy DataGirls se konají v Česku, Singapuru, Austrálii, Novém Zélandu, Indonésii a nově i Hong Kongu. Více viz: https://datadriven.sg/data-girls/, https://www.facebook.com/pg/DataDriven.SG/, https://www.facebook.com/pg/datagirls\nOznačeno tagem Keboola\nPrevious postSamba.ai: Personalizační nástroje hlásí připravenost na GDPR\nNext postKdo může za pád OKD? Komise vedená Pirátem Černohorským prošetřuje poslední dějství kauzy


Spotřeba nových procesorů, proti starším modelům, nepatrně stoupla. Je to dáno nepatrně vyšším napětím, a také zřejmě frekvencemi. Rozdíl j v řádu jednotlivých Wattů, a je opravdu zanedbatelný. Zde tedy žádný zásadní rozdíl neshledávám.\nV zátěži je ale rozdíl mezi Core i7 965 a 975 Extreme měřitelných 15W, což za chybu měření považovat nelze. I přesto ale není rozdíl nijak dramatický, a v rámci high-end počítačové sestavy se zcela jistě ztratí. Za výkon se platí, a v případě Core i7 i vyšším účtem za elektřinu.


Svobodová srovnává milence se zesnulým Svobodou (†68): Syn má nového tatínka!\nMilostný poměr vdovy po slavném skladateli a o šestnáct let mladšího syna bývalé kamarádky Simony už dnes nikoho nepřekvapuje. I když před dvěma lety dával vztahu šanci málokdo, život milionářky Venduly Svobodové (43) po boku Josefa Pizingera (27) se ustálil a dvojici to evidentně klape. A ředitelka Kapky naděje se o vztahu dokonce rozpovídala.\nVendula a Patrik po nevěře: Hrají šťastnou rodinu pro Jakuba\nVendula Svobodová (39) se snaží udržet svoji rodinu za každou cenu pohromadě. I když ji manžel Patrik Auš (33) zranil tím nejhorším způsobem, a to nevěrou, snaží se před synem Jakubem Svobodou (6) bolest maskovat. „Musí se odpouštět. Rozhodně chci za všech okolností zachovat rodinu,“ svěřila se Blesku Svobodová. Nechce, aby její syn, kterého má se skladatelem Karlem Svobodou (†68), ztratil v pořadí už druhého tatínka, na něhož je navíc silně fixovaný.\n26.01.2012 21:10 |\nOsobnosti: Leoš Mareš (2949 článků) , Petr Svoboda (511 článků) , Petr Svoboda (502 článků) , Petr Svoboda (511 článků)\nRozloučení s producentem muzikálu Děti ráje a mecenášem Petrem Dodalem (†54), který minulý týden ve čtvrtek spáchal sebevraždu, proběhne v přímém přenosu v televizi. Organizuje ho Vendula Svobodová.\nOsobnosti: Vendula Svobodová (806 článků) , Petr Svoboda (511 článků) , Petr Svoboda (502 článků) , Petr Svoboda (511 článků)


Obuv Nike W Air Zoom Terra Kiger 3 | Total-store.cz\nNike W Air Zoom Terra Kiger 3Cena pro Vás: vyprodáno\nPopisPtejte seTabulky velikostíVrácení a reklamaceDoprava a platba Nike W Air Zoom Terra Kiger 3 Poslat příteliTiskArtiklové číslo749335-001KategorieNízkéUrčeníBěhVýrobce Nike Běžecké dámské nízké boty z nabídky značky Nike v šedém provedení. Šedé dámské běžecké boty Nike W Air Zoom Terra Kiger 3 byly navrženy tak, aby vás podpořily ve vašem oblíbeném sportu na rekreační i profesionální úrovni. Mezipodešev boty perfektně tlumí nárazy při došlapu, aby netrpěly vaše klouby. Svršek běžecké boty je dostatečně prodyšný, aby zde lépe cirkuloval vzduch a rychleji odváděl pot z boty ven. Podešev je maximálně přilnavá k povrchu terénu a zároveň odolná proti oděru, díky tomu vám bude bota déle sloužit. Základem svršku boty je prodyšný materiál, který pevně usadí chodidlo v lůžku boty. Boty jsou určeny pro ženy na běžecké a jiné sportovní aktivity.


, Prosinec | 2017 | Skrblík.cz | Page 2\nSkrblíkův týden: 16 letenek na Silvestra od 484 Kč, fitness náramek Silvercrest za 599 Kč, Košík sleva 250 Kč\nPondělí, 18. prosinec 2017 Redakce Skrblíkův týden\nVybrali jsme pro vás nejzajímavější slevy pro příští týden: Silvestrovské letenky 2017 od 484 Kč Necháváte plánování Silvestra na poslední chvíli? Máme pro vás pár tipů na levné silvestrovské letenky s návratem 1. ledna 2017. Uvedené ceny jsou za zpáteční letenku včetně poplatků, ale jen s příručním zavazadlem. • Belfast za 1 703 Kč – s Rynairem z/do Krakova, 28. 12. – 2. 1. 2018. • Benátky […] Celý článek »\nPavelkovo skrblení 99: Moje zkušenosti se Zonky\nSobota, 16. prosinec 2017 Michal Pavelka Pavelkovo skrblení\nUkládat peníze na spořicí účet není právě efektivní způsob zhodnocování peněz, a tak jsem se nechal syny přesvědčit k tomu, abych se stal investorem na zonky. Bereme to jako hru. Pošlete si z běžného účtu na zonky peněženku obnos, pak si na tržišti vybíráte žadatele o půjčku a investujete do nich. Své dlužníky si můžete vybírat podle různých kritérií. Hlavním […] Celý článek »\nTop 7: Nejlepší vysavače (recenze zima 2017/2018)\nSobota, 16. prosinec 2017 Lenka Chládková komentáře 2\tTop 7\nBez vysavače se v současné době neobejde snad žádná domácnost. Kromě klasických podlahových vysavačů se na trhu nabízí ruční, tyčové, multifunkční nebo robotické vysavače. Ve Skrblíkově výběru jsme se zaměřili na podlahové vysavače, které mají nejuniverzálnější použití. Nejlevnější z nich jdou pořídit už za cenu kolem tisíce korun a přitom jde o přístroje, které nabízí poměrně vysoký výkon a celkově […] Celý článek »\nLetáková hlídka: Levný margarín Flora, sleva na Jacobs Krönung, Metaxa v akci a vejce za 3,50 Kč/ks\núterý, 12. prosinec 2017 Lenka Chládková Letáková hlídka\nV rubrice Letáková hlídka pro vás každý týden vybíráme ty nejlepší nabídky z letáků supermarketů. Pomáháme vám tak šetřit peníze za položky, které pravidelně nakupujete. Letáková hlídka vychází každé úterý, sledovat ji můžete také v RSS čtečce. V týdnu od úterý 12. prosince 2017 jsme pro vás v letácích vybrali následující: Na zahřátí o Vánocích, 12* Metaxa za 549 Kč […] Celý článek »\nSkrblíkův týden: Vánoční kapr zdarma, Mega výprodej v Lidlu a letenky do Londýna za 518 Kč\nPondělí, 11. prosinec 2017 Lenka Chládková Skrblíkův týden\nMáme pro vás výběr nejzajímavějších slev a akcí pro nadcházející týden: Ryanair: Zpáteční letenky do Londýna za 518 Kč Nízkonákladová letecká společnost Ryanair nabízí opět nejlevnější letenky do Londýna. Zpáteční letenky z Pardubic do Londýna Stansted je možné v lednových termínech pořídit už od 518 Kč. Únorové termíny lze rezervovat za ceny od 678 Kč. Uvedené ceny platí pouze do vyprodání […] Celý článek »\n4 tipy, jak uvařit těstoviny jako šéfkuchař\nSobota, 09. prosinec 2017 Lenka Rutteová Skrblíkova kuchařka\nVaření těstovin je poměrně jednoduchou záležitostí a rozhodně není potřeba z toho mít strach. Těstoviny jsou všestranné jak v podávání, kdy se hodí téměř k čemukoliv, tak ve vaření, kdy způsobů jejich úpravy je také hodně. Ten základní je klasické vaření ve vodě. Vždy platí, že předpokladem úspěchu je nákup kvalitních těstovin, které jsou vyrobeny z dostatečně dobré mouky a uchovají […] Celý článek »\nTop 7: Nejlepší tyčové mixéry (recenze zima 2017/2018)\nStředa, 06. prosinec 2017 Lenka Chládková Komentáře: 1\tTop 7\nTyčový neboli ponorný mixér by neměl chybět v žádné kuchyni. Je lehký, skladný, dobře se s ním pracuje a se správným vybavením dokáže plnohodnotně nahradit jiné typy mixérů. Kromě klasického mixování polévek a omáček je s tyčovým mixérem možné šlehat krémy, míchat lehčí těsta, sekat ořechy nebo strouhat zeleninu. Nejlevnější mixéry lze pořídit už za pár stokorun, kvalitnější přístroje stojí […] Celý článek »\nLetáková hlídka: Máslo v akci, levné Granko, bezdrátová sluchátka za dobrou cenu a cukr krystal za 9,90 Kč\núterý, 05. prosinec 2017 Lenka Chládková Letáková hlídka\nV rubrice Letáková hlídka pro vás každý týden vybíráme ty nejlepší nabídky z letáků supermarketů. Pomáháme vám tak šetřit peníze za položky, které pravidelně nakupujete. Letáková hlídka vychází každé úterý, sledovat ji můžete také v RSS čtečce. V týdnu od úterý 5. prosince 2017 jsme pro vás v letácích vybrali následující: Deluxe týden v Lidlu Lidl, do neděle 10. prosince […] Celý článek »\nIKEA: Vánoční stromky za 249 Kč v prosinci 2017 k dostání v Praze, Brně i Ostravě\núterý, 05. prosinec 2017 Redakce komentáře 4\tNovinky\nVánoční stromek z IKEA za 249 Kč Obchodní domy IKEA v Praze na Zličíně a na Černém Mostě, v Brně a v Ostravě i v roce 2017 nabízejí vánoční stromek za 499 Kč. Koupit si ho můžete již nyní, přičemž všichni členové IKEA FAMILY k nákupu obdrží poukázku v hodnotě 250 Kč. Uplatnit ji mohou od ledna do března 2018 na další nákup. Jedlička pěstovaná na speciálních plantážích […] Celý článek »\n8 tipů na nejlepší kloubní výživu\núterý, 05. prosinec 2017 Lenka Chládková komentářů 5\tNovinky\nProblémům s klouby lze předcházet vhodnou stravou a pravidelným pohybem. Sportovcům a starším lidem, případně lidem, kteří klouby nadměrně zatěžují, se doporučuje užívání speciální kloubní výživy. Přípravky na výživu kloubů kombinují kolagen s vitamíny, minerály a dalšími látkami, které slouží jako prevence, nebo také jako výživa již bolavých kloubů. Nabídka těchto produktů je velmi široká, v lékárnách najdete nespočet doplňků v různých […] Celý článek »


REM GLEN HELEN: BATTLES FOR FORESEEABLE FUTURE - Motocross Action Magazine\nOn 20. 2016 Naposledy aktualizováno 24. 2019\nFotografie Dan Alamangos, Jon Ortner, Kyoshi Becker a Debbie Tamietti\nShaun Hillion (413) vyhrál 450 Pro třídu, ale nikdy neměl žádnou dýchací místnost, protože Mat Cerami, 250 Pro vítěz, tlačil Shaun v obou motos. Fotografie: Kyoshi Becker\nV REM jsou závodníci na motokrosu, kteří závodili proti stejným mužům více než 40 let (a od tohoto víkendu se konaly 30. výročí závodů REM - na trati byli tento týden závodníci, kteří závodili s REM od začátku). Jedna z pravd o motokrosu je, že kluci, kterým jste závodili ve 20-ti letech, budete závodit ve 30-ti letech ... a pokud se oba budete vracet déle, ve věku 40, 50 a 60 let. Někdy jsou tyto staré rivality lepidlem, které drží přátelství pohromadě po celá desetiletí, a někdy jsou to celoživotní závisti, které se nikdy neochladí. Padesát a šedesátiletý motokrosový závodník neroste na stromech. Pravděpodobně začali závodit, když jim bylo 60 a drželi se jich. Nebo si vzal 16 let od 20 do 20 let a vrátil se, aby znovu prožil radost ze sportu své mládí. Jen zřídka existují 40-ti letí lidé, kteří se rozhodnou pro okamžik, kdy se stanou motokrosovými závodníky. Stává se to a doufáme, že se to v budoucnu stane víc - ale je to vzácné.\nMatt Cerami (140) a Shaun Hillion (413) se srazili do sebe v části pobřeží na přímém pobřeží vpředu rovnou v moto dvou. Hillion zadní kolo divoce houpalo doleva ... Fotografie: Dan Alamangos\n… A pak zaměňoval zpět doprava, když Cerami zbohatl na okraj trati. Úžasně se obě kola rozložila a pokračovala. Fotografie: Dan Alamangos\nREM je cílem mnoha zahraničních závodníků. Tady Australan Ken Wheeler (47) pracuje na západě na jedné z mnoha sjezdovek REM. Fotografie: Kyoshi Becker\nŘíká se, že „pokud vás porazí ve 20, porazí vás ve 40“, má k tomu pravdu, ale motokros je nestydatá milenka - a není neobvyklé, když se jezdci, kteří byli začátečníky v roce 1996, ocitli v Expert třídy v roce 2016 - a nyní závodí s jezdci, kteří by je před 20 lety lapovali. To je jeden z skvělých aspektů závodění motokrosů do vašich let soumraku - stále z toho získáte vzrušení.\nGary Stoltenberg (781) je vůdcem smečky, protože přes 50 meziproduktů prochází skrz eseje a vyvíjí tlak Jim Hanson (83). Fotografie: Kyoshi Becker\nREM je místo, kde se mladí a staří se mísí. Staří přátelé z 80. a 90. let se mohou znovu potkávat v bitevním poli - často s jezdci ze 1970. let, na které vypadali jako teenageři, kteří je s nimi míchali. V REM můžete najít více než 50 jezdců prakticky ve všech třídách - využívají pravidla Vet k přesunu z více než 50 expertů na více než 40 středně pokročilých (a teoreticky by mohli jít do více než 30 nováčků, pokud by chtěli ). Ale nehledají snadnou výhru - a pokud ano, nenajdou ji v mladších třídách. Chtějí jen více místa na sedění.\nJody Weisel testoval některé prototypové vidlice na modelu KTM 450SXF MXA a jeho 350SXF vybavený WP Cone Valve právě seděl v boxech. Ale ne tak dlouho jako Dan Alamangos, využil šanci závodit s Jodymobily. Fotografie: Kyoshi Becker\nNapříklad tento týden měla třída přes-60 středně pokročilých tři jezdce, kteří se v ní narodili ve 1940. letech 65. století. Ano, existuje více než 60 tříd, v nichž by mohli závodit, ale chtěli závodit se svými přáteli, takže používají pravidla veterináře, aby šli tam, kde byli jejich kamarádi. Rozšiřuje třídu a rozvíjí soupeření mezi padajícími starými chlapci a mladými chlapci (pokud můžete zavolat jezdcům ve věku 70 let), kteří se snaží jezdci v jejich XNUMX. letech porazit.\nPasha Afshar (L7) vypadá dobře, když odkládá Drago Atanasovski (345) ve skupině Inter-40, ale na Pashu čekalo překvapení kolem dalšího rohu.. Fotografie: Debbi Tamietti\nCo se stalo s Pashou? Narazil na velký kopec? Zlomil se jeho kolo? Jak se dostane na vrchol? Odpovědí je, že Pasha zapomněl dát benzín do svého motocyklu před motocyklem a musel s mrtvým motorem dojet zpět dolů na dno. Foto: Jon Ortner\nTřídy přes 40 představovaly tento týden 15% jezdců na REM. Jezdci nad 50 přidali až 26%, zatímco jezdci starší 60 let tvořili 12% z celkového počtu. Celkově vzato jezdci ve věku 40 let a více představovali 53% jezdců v REM. Díky šíření věků je REM zábavným místem pro závod. Ano, jsou tu mladí profesionální jezdci a rychle pokročilí, kteří hledají slávu, ale existuje mnoho dalších veteránů, kteří si chtějí užít závodní motokros.\nTestování MXA 2017 Honda CRF450 35 pokračovalo tento týden se třemi různými testovacími jezdci. Randel Fout (450) byl přidělen k testování převodovky - prostřednictvím tří zadních kol CRFXNUMX, z nichž každé mělo jiné zadní ozubené kolo. Fotografie: Debbi Tamietti\nČlenění značky na tento víkend se posunulo ve prospěch KTM s 34% motokrosových závodníků v REM na oranžové. Yamaha měla 24%, poté Honda (15%), Husqvarna (10%), Kawasaki (8%), Suzuki (5%) a TM (4%). Tato čísla vypadají dobře pro KTM a Yamahu - s Huskym šťastným, že se z toho dostali dvojciferná čísla. Stejně nadšené bylo i TM, protože bylo možné zaznamenat čísla, která se skutečně registrují na stolech. Suzuki a Kawasaki by měli být znepokojeni.\nVzhledem k tomu, že Dan Alamangos (35) a Randel Fout mají přibližně stejnou hmotnost, často se při zkouškách spárují, protože jejich nastavení odpružení je stejné. Fotografie: Debbi Tamietti\nVÝSLEDKY: VÍCE NEŽ 50 EXPERTNÍCH TŘÍD\nMXA zařadil Dave Cincotta (35) do závodu 2017 Honda CRF250 v roce 40 ve své druhé mezistátní motocyklu přes XNUMX. Fotografie: Debbi Tamietti\nVÝSLEDKY: PŘI 50 PŘEDMĚTOVOU TŘÍDOU\nLars Larsson (vpravo) vypráví Jodymu Weisel (vlevo) o nějaké trikové linii v kaňonové části dráhy REM nebo ukazuje na místo, kde nechal troubu ve svém domě zpět ve Švédsku. Foto: Jon Ortner\nVÝSLEDKY: PŘI 60 PŘEDMĚTOVOU TŘÍDOU\nRobert Reisinger využil 2-1 k překonání holandského Ralfa Schmidta (1-3) pro vítězství nad 40 hráčů. Robert se pak vrátil, aby zametl obě motocykly třídy Over-50 Expert přes Davea Eropkina. Fotografie: Dan Alamangos\nVÝSLEDKY: 250 NOVICE TŘÍDA\n2. Jeremy Mowry (Kaw) ... 2-2\nLuis Macias (78) vyhrál třídu 250 nováčků na TM125 se skóre 1-1. Fotografie: Kyoshi Becker\nVÝSLEDKY: NOVÁ TŘÍDA NOVINKY 40\nDalší na přehlídce hitů TM byl Ralf Schmidt (73), který skončil na druhém místě v kategorii Over-40 Intermediates na TM 300MX. Fotografie: Dan Alamangos\nVÝSLEDKY: VET NOVIC CLASS\nTM také vyhrál 250 Pro třídu s Mattem Cerami v sedle. Fotografie: Dan Alamangos\nVÝSLEDKY: NOVÁ TŘÍDA NOVINKY 50\nRobby Schott (523) získal na své TM 125MX třídu zdvihů 125 středně pokročilých. Fotografie: Debbi Tamietti\nVÝSLEDKY: 450 NOVICE TŘÍDA\nMarc Crosby (oranžový) a Pete Vetrano (37) pronásledují Mika Monaghana ve více než 50 středně pokročilých závodech. Monaghan by zajel na dvoutaktní YZ300 LA Sleeve k vítězství 2-1. Vetrano byl čtvrtý s 7-3, zatímco Crosby byl 8. s 10-7. Fotografie: Debbi Tamietti\nVÝSLEDKY: PŘI 40 PŘEDMĚTOVOU TŘÍDOU\n2. Ralf Schmidt ™ 1-3\nBrian Martin (65) byl třetí ve třídě Inter-60 s 4-2, zatímco Gene Boere (62) byl čtvrtý s 3-4. Fotografie: Debbi Tamietti\nVÝSLEDKY: VÍCE NEŽ 60 EXPERTNÍCH TŘÍD\nJim Latendresse zametl třídu expertů nad 60 let - většina jeho konkurence si po mistrovstvích světa Vet stále dělala přestávku - kde Latendresse skončil na pátém místě. Fotografie: Dan Alamangos\nVÝSLEDKY: 250 ZAČÁTEČNÍCH TŘÍD\n1. Cena aeronu (KTM)… 1-1\nLuther French (2) absolvoval jedno kolo, aby se dostal do třídy Elite Over-50, ale vykopal se hluboko a udělal agresivní přihrávku, aby se dostal zpět na frontu, aby zvítězil nad 3-1 Jon Ortnera. Phil Dowell vyhrál první moto, ale špatný start v moto dva ho odsoudil na vzdálenou třetinu. Fotografie: Debbi Tamietti\nREM nebude závodit příští sobotu 26. listopadu v Glen Helen kvůli GP „Den v špíně“. REM se vrátí na tři přímé závody 3. prosince, 10. prosince a 17. prosince, aby dokončil sérii 40 závodů 2016 a korunoval jezdce číslo jedna v Glen Helen. Více informací o REM naleznete na www.remsatmx.com\ndebbi tamiettiGlen Helenjody weiseljon ortnerkyoshi beckerLars Larssonpaša afsharrem motokros\nJEFFREY HERLINGS ZÍSKÁ RED BULL KNOCKOUT BEACH RACE


ORIGO-REALITY / Vyhledávání / Byty - pronajem / Pelhřimov / PRONÁJEM, BYTY, Pelhřimov\nVyberte si byty k pronájmu Pelhřimov\nv aktuální a rozsáhlé nabídce, kde si můžete zadat konkrétní parametry nájemního bydlení, vyhledat byt podle dispozice a lokality, někdo upřednostňuje byt. jednotku s lodžií nebo balkonem. Důležitá je též výše nájemného i s poplatky a také jistota (kauce), která se úročí dle nového Občanského zákoníku. Má se za to, že tento druh bydlení je nejrychlejší variantou bydlení. Stačí kontaktovat inzerenta a sjednat si prohlídku nemovitosti. Na té se dozvíte veškeré podrobnosti a podmínky pronájmu bytu Pelhřimov. Zpravidla druhý den dochází k podpisu nájemní smlouvy a složení jistoty. Tak neváhejte a vybírejte z ucelené databáze nemovitostí. Pro ty co mají rádi větší soukromí a prostor jsou připraveny domy k pronájmu.\nNájem bytu Pelhřimov nebo pronájem bytu Pelhřimov\nPronájem garsoniéry, 100 m2, Pelhřimov\nPelhřimov, Do Polí Nabízíme levné ubytování v rodinném domku, kde se nachází 4 pokoje, které mají společné sociální zařízení a společný kuchyňský kout, ...


Candát, máslo, bílé víno, hladká mouka, citrón, sůl\nPůlky staženého a vykostěného candáta osolíme, vložíme do máslem vymazaného kastrolu a zalijeme polovinou vody a polovinou bílého vína. Na plotně přivedeme do varu. Pak rybu přikryjeme promaštěným pergamenovým papírem, dáme do trouby a dusíme do měkka. Podušenou rybu upravíme na mísu, šťávu zahustíme máslem a moukou a mícháme do zhoustnutí. Do hotové omáčky přidáme ještě 1 až 2 dkg másla, citrónovou šťávu a nalijeme na rybu.\n2. Candát po chorvatsku\nCibuli nakrájíme na kolečka a vaříme s kořením asi 10 minut v malém množství vody. Přidáme candáta a povaříme. Měkké porce rozdělíme na talíře a podáváme s vařenými brambory a bylinkovým máslem. Bylinkové máslo : máslo utřeme do pěny s usekanými natěmi a tvoříme z něj ozdobné válečky nebo kuličky.\n3. Candát po italsku\n6 porcí candáta, 400 g rajčat, 5 lžic oleje, cibule, lžíce kaparů, 100 g celeru, 2 hřebíčky, zelená petržel , sůl\nCandáta stáhneme a vykostíme, osolíme, narovnáme do ohnivzdorné misky. Na oleji krátce zpěníme cibuli, přidáme nakrájená rajčata, koření a sůl. Dusíme, dokud se směs nerozdusí na kaši, pak přidáme jemně nastrouhaný celer a usekané kapary. Směs navršíme na rybu a zvolna zapékáme 20 minut. Hotový pokrm posypeme nakrájenou petrželí a podáváme s bramborem.\n4. Candát po maďarsku\n4 porce candáta po 200 g, 2 žloutky, 3 dl kyselé smetany, citrón, 3/4 l vývaru z hlavy, ploutví a ocasu, 100 g kořenové zeleniny, 3 lžíce mleté sladké papriky, sůl\nNaporcovanou rybu osolíme, posypeme mletou paprikou, vložíme do hluboké pánve, podlijeme procezeným vývarem z ryby, zeleniny a koření a dusíme na mírném ohni do měkka. Podle potřeby podléváme vývarem. Podušené porce urovnáme na mísu, do šťávy zamícháme smetanu s rozkvedlanými žloutky a citrónovou šťávou. Za stálého míchání přivedeme téměř k varu, ale nevaříme. Hotovou šťávu scedíme a lijeme na porce candáta. Podáváme s brambory.\n5. Candát v dietní úpravě\n4 porce candtáta, 3 kolečka cibule, citrón, 100 g kořenové zeleniny, máslo, zelená petržel, sůl\nPorce osolíme, naskládáme do rendlíku, přidáme kolečka cibule, nastrouhanou kořenovou zeleninu a na mírném ohni vaříme asi 8 minut. V průběhu vaření kontrolujeme, aby se ryba nerozvařila. Měkké ryby rozdělíme na jednotlivé talíře, pokapeme je máslem a posypeme sekanou petrželkou.\n6. Candát s hřiby a rajčaty\n7. Candát vařený s křenem\n4 porce candáta asi po 200 g, citrónová šťáva, 2 lžíce octa, cibule, bobkový list, 8 zrn pepře, 4 zrna nového koření, špetka tymiánu, 3 lžíce nastrouhaného křenu, 80 g másla, zelená petržel, sůl\nPorce osolíme, pokapeme citrónovou šťávou a necháme asi hodinu odležet. Do hrnce nalijeme 2 litry vody, přidáme ocet, sůl, koření a zvolna vaříme asi 15 minut. Do vývaru vložíme porce candáta, přivedeme rychle k varu, stáhneme oheň a zvolna vaříme asi 15 minut. Měkké maso vyjmeme, rozdělíme na talíře a porce přelijeme 2 lžícemi vývaru. Pak posypeme rybu nastrouhaným křenem, přelijeme rozehřátým máslem, ozdobíme zelenou petrželí a podáváme s vařenými brambory pokapanými máslem.\n8. Candát po sedmihradsku\n9. Candát po selsku\n10. Nadívaný candát\n1,5 kg candáta, 3 citróny, 50 g kořenové petržele, 50 g cibule, pepř, sůl, 50 g slaniny, lžíce máslové jíšky, 2 dcl hovězího vývaru, nádivka : 400 g candátího masa, játra z candáta, 50 g másla, 2 žloutky, 50 g strouhanky, 50 g strouhaného ementálu, snítka petrželové natě, špetka muškátu, špetka pepře, sůl\nCelého candáta (bez žaber) 10 hodin marinujeme ve vodou rozředěné citrónové šťávě ze 3 citrónů se solí, pepřem, strouhankou, cibulí a petrželí. Pak osušenou rybu vyplníme nádivkou, sešijeme, uložíme na pekáč, obložíme plátky slaniny a za občasného podlévání vývarem, který jsme zahustili jíškou, upečeme. Příprava nádivky : syrové maso bez kůže a kostí umeleme a smícháme s ostatními surovinami pro její přípravu.\n11. Svatební candát\nCandát, 50 g strouhanky, 5 dcl oleje, citrón, 2 lžíce citrónové šťávy, rajče, čerstvý salát, 2 kompotované višně, 5 krajíčků chleba, 100 g sádla, sůl\nVykuchanou rybu necháme celou, pouze odstraníme oči. Hřbet několikrát nařízneme až k páteři, tlamu rozevřeme a zajistíme párátkem. Dobře osolíme a necháme hodinu v chladu. Pak candáta obalíme ve strouhance, ocas přitáhneme nití k hlavě, aby vytvořil oblouk a zvolna smažíme v takovém množství oleje, aby byla ryba do poloviny potopena. Nejdřív smažíme hřbetní, potom břišní část. Odstraníme nit a párátko z tlamy, do tlamy vložíme rajče, do očních důlků kompotované višně. Na mísu poskládáme salátové listy, pokapeme citrónovou šťávou, na ně položíme rybu, do hřbetních zářezů vložíme poloviny koleček citrónů a vše obložíme posolenými topinkami.\n12. Candát s cibulovou omáčkou\n13. Frymburské candátí medajlonky\n14. Candát plněný houbami\nCandát, 400 g hub, snítka petrželky, špetka muškátového oříšku, sůl, 1/2 l oleje, 50 g másla\nNa rozpuštěném másle 3 minuty restujeme pokrájené a osolené houby. Candáta osolíme, naplníme houbami, posypeme sekanou natí, zabalíme do alobalu a 25 minut pečeme.\n15. Candát v zelené uniformě\n16. Candát v zelenině\n1,5 kg candát, citrón, 350 g pórku, 3/4 kg brambor, 1/4 kg celeru, 300 g rajčat, sůl, pepř, estragon, 1 dcl bílého vína\nZ citrónu odkrojíme 3 kolečka a zbytkem pokapeme osušeného candáta, osolíme a do candáta vložíme kousek estragonové snítky. Pórek nakrájíme na kolečka, brambory na hranolky, celer nahrubo nastrouháme. Rybu dáme do větší remosky, obložíme zeleninou, osolíme a opepříme, zalijeme vínem rozředěným trochou vody a 25 minut pečeme, pak přidáme pokrájená rajčata bez měkkých středů a pečeme dalších 10 minut. Ozdobíme kolečky citrónu, posypeme estragonem a podáváme s bílým pečivem.\n17. Candát v županu


Landhotel Rosenberger Wegscheid | Garance nejnižší ceny. Rezervace zdarma.\nhotelyhotely Evropahotely Německohotely Bayernhotely Niederbayernhotely Passauhotely WegscheidLandhotel Rosenberger\nWegscheid hotely: Landhotel Rosenberger Wegscheid\nadresa hotelu: Mitterweg 11, 94110 Wegscheid\nzeměpisná poloha: 48° 36' 0" severní šířky, 13° 47' 33" východní délky\nLandhotel Rosenberger Wegscheid: rezervace ubytování\nRezervujte si pokoj v hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid on-line a ušetřete peníze. Garance nejnižší ceny!\nLandhotel Rosenberger – podrobné informace & rezervace »\nLandhotel Rosenberger Wegscheid: nízké ceny, žádné rezervační poplatky.\nProč si rezervovat hotel Landhotel Rosenberger Wegscheid u nás\nMaplandia.cz ve spolupráci s Booking.com nabízí velmi výhodné ceny za ubytování ve všech typech hotelů ve městě Wegscheid, od prostých rodinných pensionů po nejluxusnější hotely. Společnost Booking.com byla založena roku 1996 a již dlouhou si v Evropě drží první místo mezi agenturami pro on-line rezervaci hotelů.\nVýběr ubytování Vám usnadní podrobné informace včetně fotografií a nestranného hodnocení předchozích hostů hotelu. Pro usnadnění nalezení ubytování odpovídajícího Vašim představám jsme připravili samostaté stránky jak pro luxusní hotely (čtyř- a pětihvězdičkové hotely), tak pro levné hotely ve městě Wegscheid. Pamatujte si: na Maplandia.cz je společností Booking.com garantována nejnižší možná cena. Kvalita popisu hotelu v českém jazyce nemusí odpovídat standardům Maplandia.cz. Děkujeme za pochopení.\nHotel leží na adrese Mitterweg 11 ve městě Wegscheid, Passau, Niederbayern, Bayern, Německo – viz mapa Wegscheid ».\nHotely blízko hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid\nHotely v okolí hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid jsou seřazeny podle vzdálenosti od hotelu.\nSportpension Ramlhof *** (ve městě Kollerschlag, vzdálen přibližně 5.8 km)\nLandgasthof Zum Lang (ve městě Gottsdorf, vzdálen přibližně 8.8 km)\nHotel Sonnenhof *** (ve městě Untergriesbach, vzdálen přibližně 10 km)\nFlair-Aktiv-Hotel Obermüller *** (ve městě Untergriesbach, vzdálen přibližně 10 km)\nSporthotel Sonnenhof (ve městě Sonnen, vzdálen přibližně 10 km)\nLandhof Anderswo *** (ve městě Ulrichsberg, vzdálen přibližně 11 km)\nGästehaus Pension Lang (ve městě Pfarrkirchen im Muhlkreise, vzdálen přibližně 11 km)\nWellness Resort Romantika (ve městě Hauzenberg, vzdálen přibližně 12 km)\nWellness Resort Romantika **** (ve městě Hauzenberg, vzdálen přibližně 12 km)\nDalší hotely ve městě Wegscheid\nWegscheid: hotely (přehled) »\nVelká letiště blízko hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid\nV následujícím seznamu jsou uvedena velká letiště ležící blízko hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid. Letiště jsou jsou seřazena podle vzdálenosti od hotelu.\nLinz Airport (vzdálen přibližně 50 km) – hotely\nDalší letiště v okolí hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid\nLetiště blízko hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid, která nejsou uvedena v předchozím seznamu.\nSonnen Airport (vzdálen přibližně 11 km) – hotely\nScharding Airport (vzdálen přibližně 34 km) – hotely\nFurstenzell Airport (vzdálen přibližně 36 km) – hotely\nVilshofen Airport (vzdálen přibližně 44 km) – hotely\nWels Airport (vzdálen přibližně 50 km) – hotely\nTipy na výlety během pobytu v hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid\nV následujícím přehledu uvádíme města v okolí hotelu Landhotel Rosenberger Wegscheid. Města jsou seřazena podle vzdálenosti vzdálenosti z centra do hotelu.\nWegscheid (vzdáleno přibližně 690 m)\nNiederwegscheid (vzdáleno přibližně 690 m)\nMistlberg (vzdáleno přibližně 1.8 km)\nHanging (vzdáleno přibližně 1.8 km)\nKramerschlag (vzdáleno přibližně 1.9 km)\nMonigottsöd (vzdáleno přibližně 2.0 km)\nAiglsöd (vzdáleno přibližně 2.0 km)\nHartmannsreut (vzdáleno přibližně 2.0 km)\nGossingerreut (vzdáleno přibližně 2.0 km)\nFuchsödt (vzdáleno přibližně 2.0 km)\nMeßnerschlag (vzdáleno přibližně 2.5 km)\nHaselbach (vzdáleno přibližně 2.6 km)\nMitterwasser (vzdáleno přibližně 2.7 km)\nLamprechtswiesen (vzdáleno přibližně 3.0 km)\nKollerschlag (vzdáleno přibližně 3.0 km)


Aktuální nabídka byty 1+kk na prodej Bžany denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si byty 1+kk na prodej Bžany než Vás někdo předběhne.\nKategorie byty 1+kk na prodej Bžany se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele byty 1+kk na prodej Bžany neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je byty 1+kk na prodej Bžany právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné byty 1+kk na prodej Bžany\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii byty 1+kk na prodej Bžany, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující byty 1+kk Bžany, a to byty 1+kk na prodej Bžany, pronájem bytu 1+kk Bžany, dražby bytů 1+kk Bžany.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii prodej bytů 1+kk Bžany nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích byty 1+kk Bžany, byty 1+kk na prodej Bžany, pronájem bytu 1+kk Bžany, dražby bytů 1+kk Bžany.\nNehledáte byty 1+kk na prodej Bžany ?\nPokud jste v této kategorii byty 1+kk na prodej Bžany omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí byty 1+kk na prodej Bžany\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii byty 1+kk na prodej Bžany, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr byty 1+kk na prodej Bžany. Určitě lépe naleznete byty 1+kk na prodej Bžany, který hledáte.


O nás | Autospol BM s.r.o.\nReference a historie naší firmy\nAUTOSPOL BM s.r.o. je českou společností, která byla založena roku 1994. Založení této firmy předcházel vznik konzorcia EKO BH služby, které vzniklo již v roce 1989. Nosným programem firmy byl a je prodej vozů, automobilních náhradních dílů, servis.\nProdej barev rozpouštědlových, práškových, tmelů, plničů, brusné a stříkací techniky a příslušenství pro lakování.\nZákazníkům nabízíme komplexní služby při zpracování technologických postupů nástřiků všech povrchů, poradenství v oblasti lakování karoserií v autoopravárenství, nejen osobních vozů ale i nákladních, zemědělské a lesní techniky. Naše dlouholeté zkušenosti ve spolupráci se Slovinskou firmou HELIOS jsme využili při realizaci nástřiku podvozků i povrchu autobusů a trolejbusů při sériové výrobě, kde se uplatnily naše znalosti nástřiku různých povrchů – železo , nerez , laminát, plasty v interierech i exteriérech .\n,,Spokojenost našich zákazníků je naší prioritou a zároveň naší cestou k úspěchu“\nNašim cílem je co nejefektivněji zúročit naše zkušenosti ve prospěch našich zákazníků. Díky dlouholeté praxi v oboru máme možnost poskytovat služby vysoké úrovně, realizovat zakázky a zajistit maximální spokojenost našich klientů.\nNavrhujeme optimální řešení lakovacích systémů při minimalizaci nákladů, s dodržení 100% kvality vyráběného rozličného sortimentu a požadované i prodloužené délky záruky dle platných norem a předpisů a hlavně požadavků a přání zákazníků.\nSortiment barev , který prodáváme je vhodný pro povrchové úpravy při kovovýrobě, při výrobě potravinářských strojů , cisteren na převážení potravin , ve stavebnictví na nátěr kostrukcí , mostů. Specialitou je také používání barev pro prostředí s teplotou až 650 st.C.\nNa požádání zpracováváme technologické postupy nástřiků lakovatelných povrchů a následně zajišťujeme dodávku potřebných materiálů pro provedení nástřiku. Dále také poskytujeme poradenství v oblasti povrchové úpravy kovů, plastů, a také interiérového a exteriérového dřeva. V neposlední řadě také poskytujeme pronájmy míchacích stanic a příslušenství pro míchání akrylátových barev rozpouštědlových, vodou ředitelných a průmyslových barev.\nPřehled některých námi realizovaných zakázek a služeb.


Spolek Řimbaba - Historie dobývání na Příbramsku\nHistorie dobývání na Příbramsku\nHISTORIE DOBÝVÁNÍ STŘÍBRA, OLOVĚNÝCH A ŽELEZNÝCH RUD NA PŘÍBRAMSKU\nVladimír Ježek - 1975\n1) Počátky hornické činnosti\n2) Dolování v okolí Lazce\n3) Dolování ve staré Příbrami a jejím blízkém okolí\n4) Dolování na Březových Horách\n5) Těžba železných rud v 17. století\n6) Těžba železných rud v 18. století\n7) Obnova dolování na Březových Horách v 18. století\n8) Dolování za Jana Antonína Alise\n9) 19. století\n10) Konec 19. století\nDobývání vzácných kovů na Příbramsku, podle řady archivních materiálů, je prastarého data. Nejstarší dobývání stříbra na příbramských dolech je přisuzováno starým Keltům. Vzácné kovy byly, podle Pamětního spisu, získávány především rýžováním na potoce Litavka mezi Bohutínem a Trhovými Dušníky, ale také ve všech údolích v pásmu žulovém, v kontaktu na příbramské droby. Rýžovalo se tehdy především zlato z naplavenin, ale světoznámý geolog Fr. Pošepný se domníval, že staří rýžovníci přišli i na stříbronosné žíly, neboť u Bohutína a při ústí Dědičné štoly šly rýže až na pevnou horninu a v nich vycházely stříbronosné žíly na povrch. Jsou tedy zlaté rýže na říčce Litavce mezi Bohutínem a Trhovými Dušníky pokládány za nejstarší hornickou činnost na Příbramsku.\nPrvní dochovaná zpráva o hornické činnosti na Příbramsku je z 21. dubna 1311. Tohoto dne - podle prastaré listiny - Konrád z Příbramě se syny Jindřichem a Mikulášem darovali biskupu Janovi IV. huť, kterou na panství Příbramském vlastním nákladem zřídili. V listině není vyznačen ani charakter hutě, ani místo, kde huť stávala.\nPrvá písemná zmínka o dolování (huti) v Příbrami z roku 1311\nMezi pravěkým dobýváním před třemi a půl tisíciletími a první historickou zprávou je tedy dlouhé údobí klidu. Toto časově velmi dlouhé údobí klidu na příbramských horách se v prvé polovině 16. století snažil vyplnit bájnými zprávami český kronikář Václav Hájek z Libočan, mladý vladyka, probošt kapituly staroboleslavské, dobývání vzácných kovů, ale především jejich nálezy v české zemi od osmého do devátého století. Václav Hájek z Libočan měl k příbramským dolům velmi blízko, protože od roku 1524 do roku 1527 farářoval ve Starém Rožmitále a v těchto letech se také svým podílem zúčastnil dobývání stříbrných rud v dolech Velhartických (okres Klatovy). Zprávy o nálezech vzácných kovů v České zemi jsou psány staročeštinou - o Březových Horách a Příbrami je psáno v proroctví Libušině (rok 733), nálezy stříbra v Příbrami jsou uváděny v roce 755, zničení příbramských dolů Horymírem v letech 844, 846, 847 a nález stříbrného prutu a dobývání pod Třemošnou v letech 755, 874 a 947. Mnozí autoři se shodují v tom, že Václav Hájek z Libočan čerpal prameny pro Kroniku českou z Kosmovy kroniky (1045-1125), z Kroniky Dalimilovy (první polovina 14. století), ale mnohé si upravil dle vlastního myšlení. Zajímavé však na Hájkových údajích je, že do úst Libušiných vložil proroctví o bohatství Březových Hor („...vida Vrch březový, který je uvnitř stříbra plný...“), které bylo objeveno mnohem později, až v 19. století.\nHistorické dokumenty století 14. již popisují příbramské dobývání, ale chybí v nich umístění dolů a především hutě. Ve zprávě z roku 1330 je: „...Mikuláš z Nových Dvorů, měšťan kutnohorský a mincmistr, daroval konventu cisterciatského kláštera ve Zbraslavi desátou část ze svých podílů na příbramském dolování...“, 1336-1345 (není přesně datováno) „...kutnohorský mincmistr Thomlin Wolfinův propůjčil pražskému měšťanu Mikuláši Bořitovi na biskupském panství příbramském u Mlýna Blahutova doly řečené Neufang...“. Byly to doly, které kdysi značnými náklady byly znovu vyzdviženy a kutacími pracemi prozkoušeny, „...byvše později zanechány, dříve než by jakýsi rudní užitek byly vynesly...“.\nV 15. století podle L. Malého „...doly příbramské rozkvétaly, honosíc se značným výtěžkem pod správou arcibiskupskou, jež tvrz udržovala v nejlepším pořádku a v ustavičném ruchu. Když pak z výtěžků důlních Příbramští velkým nákladem podporovali stavbu chrámu svatovítského a zároveň značné dluhy arcibiskupské splatili, odvděčil se jim arcibiskup Zbyněk Zajíc z Hasenburgu dne 2. října 1406 výsadním právem, dle něhož dán jim znak s dvěma věžemi chrámu pražského...“. Toto výsadní právo bylo propůjčeno i lazeckým, kteří s příbramskými „trpěli“.\nVztah k dobývání na Příbramsku v 16. století má také nejstarší dochovaná gruntovní kniha příbramská z let 1512-1533. Z pramenů, které z této knihy shromáždil J.V.Bezděka, jsem čerpal řadu nových, velmi zajímavých poznatků o příbramském dobývání a těmi také začínám detailní popis dobývání stříbra v Příbrami a jejím okolí v 16. století.\nPrvá dosud známá listina zmiňující se o dávné existenci Příbrami, pochází z roku 1216.\nV údolí Litavky, severně od Podlesí, byla podle gruntovní knihy, od roku 1518-1546 často prodávána louka, nebo spíše palouky, nazývané „Na Žibotkách“. Tento starobylý název palouků, podle J.V. Bezděky, má určitou souvislost se jménem kutnohorského hormistra Syboty, který vedl spor v roce 1289 o příslušnost stříbrných hor kutnohorských k Čáslavi nebo ke Kolínu.\nStejně zajímavé zápisy z gruntovní knihy se týkají louky, která je v táhlém terénním úklonu mezi Lazcem a Litavkou. Tato louka v 16. století se nazývala Hutnice. Starousedlíci z Lazce nyní tato místa nazývají Podhrby. V těchto místech se také v 16. století dobývalo. Svědčí o tom zápisy v nejstarší horní knize „...28. listopadu 1533 bylo Jiřímu Veypartovi propůjčeno staré zavalené dílo pod vesničkou Lazcem, nazývané sv. Mikuláš, těžná jáma s dvěma vedlejšími měrami...“ toto důlní dílo zde mělo být v provozu i před rokem 1527 a jeho název se zachoval snad ze 14. století, kdy na dolech u Blahutova mlýna byl hormistrem Mikuláš Bořita.\nPoslední pozůstatky středověké hornické činnosti v prostoru mezi Březovými Horami, Vysokou Pecí a Lazcem.\nDalší zpráva je o příbramské stříbrné huti „...5. února 1533 Bernardu Wagnerovi a Kašparu Blankovi byly propůjčeny všechny splaveniny a hromady staré strusky mezi Suchomelovým mlýnem a bohutínským kostelíčkem, spolu s hutništěm, které nám (oběma jmenovaným) bude nejpříhodnější a tím rozeznáním, čeho bude třeba přibrat k zmíněnému hornímu dílu a to bez omezení...“ Podle J. V. Bezděky bylo toto středověké hutniště na louce Hutnici u Lazce. K. Valta v knize Po stopách utrpení a slávy uvádí, „...roku 1691 navrhoval Bittner znovuzřízení staré hutě, která za velkého rozkvětu březohorských dolů stávala v Podlesí (blíže tehdejšího Kudličova mlýna).\nV dalším záznamu v horní knize je pak zmínka o úpravně rudy pod Lazcem „...25. ledna 1551 Šimonu Tutzenovi byla propůjčena na Píchově poli těžná jáma na nové žíle nad puchýrnou, ležící pod vesnicí Lazcem, spolu s nejbližší vrchní mírou...“ (znovu se objevuje název Nová žíla, jako ve 14. století).\nPohled na staré hornické práce pod Lazcem před jejich zalesněním.\nV prostoru, kde snad byla u Lazce prováděna hornická činnost se nyní říká Jamky. Název Jamky se na Příbramsku vyskytuje ještě u obce Láz; zde se také říká „V jamkách“. Je to nápadná shoda v pojmenování a také velké hromady kameniva v nepravidelném sledu jsou obdobou Jamek lazeckých. O lázských jamkách se však nezachovaly žádné historické zprávy a ani se k nim neváže žádná historická pověst; hornická činnost v tomto prostoru se přisuzuje starým Keltům. V lidovém podání se zde zachoval název zatopeného prostoru „Černá jáma“. Obdobný název měly i doly nazývané „Černé jámy“ (16. století) v prostoru bývalého Lillova dolu, ale i v lazeckých jamkách se dodnes zachoval název „Černé jezírko“. Tyto Černé jámy jsou v druhém pásmu algonkinských břidlic a právě tyto břidly se až do konce 19. století nazývaly černé.\nZápis o prodeji louky „Hutnice“ u Lazce z roku 1539 - Pb. kniha trhová 121/107 pag. 75 - SOKA Příbram.\nV blízkosti Příbrami, kromě Březových Hor, byly před rokem 1527 v provozu důl „Na bohaté Květné“, důl Albrechtův u Dušník v blízkosti ústí Dědičné štoly a důl Jarošovka - staré kutiště s Dědičnou štolou, které leželo u hutě nad vápennou pecí na Strachovských vrších.\nDalší zprávy o dobývání ve staré Příbrami jsou sporadické a uvádějí, že kromě nepořádku u huti (krádeže stříbra), postihla Příbram roku 1583 morová rána. Toho roku zemřelo v Příbrami na tuto nemoc 600 obyvatel z 2024, kteří v Příbrami žili. Dobývání ve staré Příbrami bylo obnoveno až v roce 1691, kdy se pracovalo na hluboké štole Matky Boží v jižních končinách města v místech dnešní Březnické ulice.\nV roce 1712 byla zaražena v Podskalí Matějská štola, ve které byla těžena železná ruda pro příbramskou huť. Štola byla snad pojmenována po Matěji Alisovi, šichtmistrovi příbramské hutě. Matějská štola je v některých odborných publikacích nazývána též štolou Matyášovou. Doba jejího provozu není v archivních materiálech dostatečně popisována. V této štole mělo být opět dolováno v roce 1803 Matějem Nádherným a o 5 let později patřila tato štola šichtmistrovskému úřadu v Obecnici, ale pro nedostatek havířů i v ní byla práce zastavena. Práce v prostoru Matějské štoly byly obnoveny až v roce 1856. Do zabořené Matějské štoly se v tomto roce prorazila nová štola, založena pod dnešními jatkami a nová štola se po prorážce napojila na starou Matějskou štolu. Ze štoly byla překřížena žíla Nádherného a jiné žíly, mezi nimi i žíla Jakubská, která byla sledována již v 16. století a má výchoz na příbramském náměstí u kostela. Výplň těchto žil tvořil goethit, ocelek a vápenec. Po provedení průzkumných prací a po položení dolových měr v tomto prostoru nebylo v dalších báňských pracech pokračováno. Teprve v roce 1946 byl z Matějské štoly prováděn průzkum na radioaktivní nerosty, s negativním výsledkem. Tolik o dobývání ve staré Příbrami.\nV nejbližším okolí města (kromě Březových Hor) se v 16. století dobývalo stříbro na Strachovských vrších na Královské (Tříkrálové) štole, na sv. Jiří, na České štole, na dole Naděje ve starých opuštěných kotlinách v Bohutíně, na dole Šmelcířů, na sv. Barboře u Suchomelova mlýna, na Dědičné štole a dole sv. Ducha pod Tisovou, u Narysova na Dědičné štole a prvotním dole na Daru Božím (od roku 1569) u Třebska.\nMapa Matějské (Matyášovy) štoly v Příbrami zhotovená v roce 1803.\nMapa postupu prací na štolách u Svaté Hory z roku 1691 - signována hormistrem Jakubem Bittnerem.\nZákres středověkých hornických prací u Vrančic.\nRozvoj i úpadek na dolech v okolí Příbrami byl přímo závislý na rozvoji a výtěžcích ze stříbrných dolů na Březových Horách. Březové Hory byly odpradávna pokladnicí stříbra. Nejstarší horní kniha uvádí, že před rokem1527 na Březové Hoře byly v provozu a i v jejím nejbližším okolí tyto doly: Tovaryšský důl - na západním svahu Březových Hor směrem ke Starému Podlesí, sv. Jan Křtitel - ve visutém odžilku Vojtěšské žíly nedalekodolu Mariánského, Veselé rytířstvo - prvotní důl na březohorském náměstí, v 19. století byla z jeho stařin otevřena Kovářská šachta, Hus jižně od Veselého rytířstva, Nejsvětější Trojice na Břez. Horách na žíle Nejsvětější Trojice nedaleko nynější prokopské kaple, sv. Purkhart na Vojtěšské žíle, tento důl se prorazil roku 1541 do Veselého rytířstva a obě těžařstva se spojila; důl Matky Boží na žíle Matky Boží, prvotní důl nedaleko prokopské kaple, důl sv. Kříže na Mučednické žíle, Stříbrný lev na jihozápadním okraji Březových Hor na ležatém odžilku Marie Pomocnice, Uhelna severozápadně od Anenského dolu, důl Lezců za Husem na žíle Vojtěšské, Zlatý kříž na styku Mariánské žíly s Vojtěšskou, sv. Vavřinec mezi Mariánskou žílou a žílou Matky Boží (nynější žíla Matkobožská), Flaška nedaleko prastarého dolu Veselého rytířstva, sv. Kryštof v jihozápadní části Březových Hor na jednom z ležatých odžilků žíly Marie Pomocnice, U Boží pomoci na Mučednické žíle v západní části Březových Hor.\nNedatovaná mapa z 18. století se zakreslenými provozy na Březových Horách a vyznačenými starými štolami v údolí Litavky pod Březovými Horami a Černojamskem\nDetail předchozí mapy\nV roce 1530 byla již štola Josef-Marie (vyúsťuje u Litavky pod dolem Ševčiny, u mostku do Starého Podlesí) a byla z ní dobývána jedna z nejbohatších žil 16. století žíla Marie Pomocnice, pozdějí také tato štola překřížila Mučednickou žílu nazývanou také Mordýřská.\nVyznačená stará a středověká důlní díla v prostoru Březových Hor na nedatované mapě.\nO čtyři roky později, 30. dubna 1534, uděluje opět císař Ferdinand I. Příbrami obyčejné přivilegium horních měst. O rok později dochází však na Březových Horách k úpadku dolování, který způsobily především „zlořády“ na „Horách příbramských“.\nStříbro získané z březohorských dolů bylo do roku 1551 taveno v příbramské huti. Příbramská stříbrná huť byla častým jablkem svárů mezi příbramskými těžaři, kteří se celkem oprávněně domnívali, že dlouhým pražením v huti uniká značné množství stříbra kouřem. Proto byla prastará huť pro časté neshody zastavena a rudy byly odváženy k tavení do Kutné Hory. Vyrobené stříbro z příbramských rud bylo pak odváženo zpět do Příbrami. Toto nákladné a i nebezpečné převážení velmi prodražovalo příbramské dolování a přivedlo mnoho dolů k zániku. Výběrčí desátků Hanuš Pocksdorf proto navrhl arcivévodovi Ferdinandovi, pro zvýšení efektivnosti příbramského dobývání, zřídit v Příbrami mincovnu. Ve svém návrhu zdůrazňoval především blízkost Příbrami k jihočeským stříbrným ložiskům v Českých Budějovicích, Elhýšovu a Velharticím. Pro mincovnu byl v roce 1553 vybrán dům v Příbrami. Přesto bylo od tohoto návrhu upuštěno a mincovna byla zařízena v Praze v „Saském domě“.\nTitulní listina výnosu císaře Rudolfa II. z roku 1579, kterou povyšuje Příbram na svobodné horní město.\nKromě nevýznamných prací na štole Josef - Marie byla hornická činnost na Březových Horách od roku 1575 až do roku 1689 v úplné stagnaci. V roce 1689 se opět v Příbrami obnovuje činnost horního úřadu s působností na doly v blízkém okolí Příbrami, v Jílovém, v Novém Kníně a Kašperských Horách.\nI v nejtěžších válečných dobách příbramská obec udržovala alespoň jeden důl v činnosti. Byl jím především důl Bohatá útěcha (Reichen Trost Grube) v Obecnici, který byl v činnosti (v provozování obce Příbramské) od roku 1610 do roku 1624 a od roku 1661 do roku 1675. Při zkoumání archivních dokumentů se nepodařilo zjistit, kdy důl Bohatá útěcha byl založen. Bylo to nesporně v 16. století. Z té doby jsou jen zprávy o dolování v oblasti Sádku, Drahlína a Německé Lhoty. Hornické práce u těchto obcí nejsou blíže specifikovány. Jen ve staré horní knize je zmínka, že 17. května 1539 a 26. ledna 1540 obdržel Volf Krajíř z Krajků a jeho spolutěžaři právo dolovat v uvedených oblastech. Z té doby je také u Drahlína řada kotlin a pinek. Hornická činnost u Drahlína ani u bývalé Německé, dnes Lhoty u Příbrami, nebyla v pozdějších staletích obnovena.\nNejstarší dochovaná mapa důlních provozů na Březových Horách z roku 1726.\nTěžba železných rud v 17 století\nStaré hornické práce, převážně na železnou rudu v oblasti Žežic a Vojny.\nTěžba železných rud v 18 století\nZačátkem 18. století se příbramská obec rozhodla založit vlastní železnou huť. Ta byla postavena v prostoru dnešního Vysokopeckého rybníka. Po výstavbě vysoké pece se v těchto místech tavila i zpracovávala železná ruda z blízkých nalezišť. Postupně v okolí hutě (vysoká pec a hamry) vznikala hamernická kolonie, od roku 1720 s názvem Vysoká Pec.\nHuť měla jednu vysokou pec a postupně až čtyři hamry. V huti se vyráběla litina, kujné železo, železo "šínové", radlice, atd. Výrobky byly prodávány především do Prahy z části za hotové, z části za potraviny. Od roku 1761 byla tato huť postupně likvidována.\nKromě dolů na železné rudy v Příbrami a blízkých Žežicích dobývaly se tyto v druhé polovině 18. století také na Pahorku pod Březovými Horami, na vrchu Vojna, u Hájů, Nové Hospody, u Horního Lázu nad pilou, u Orlova, Lhoty, Sádku, Dominikálních Pasek, Květné, u Černých jam, u Brodu, Jerusaléma, Lešetic, mezi Milínem a Slivicí, u Lazska, u Tisové, mezi Vranovicemi a Sedlicí na Rožmitálsku, u rybníka Padrť, u Obor, u Zduchovic a u myslivny Placy.\nJediné známé zobrazení městské vysoké pece v provozu - detail z mapy městských lesů obce Příbram. Mapa není datována pochází však s největší pravděpodobností z prvé třetiny 18. století.\nKoncem 17. století se v březohorských dolech opět zahajuje hornická činnost. Obnovuje se příbramský horní úřad (1689) s rozšířenou působností na dolování v Jílovém u Prahy, Novém Kníně a v Kašperských Horách. Příbram má opět hormistra a stává se jím znamenitý báňský odborník Jakub Bittner. Jeho usilovná snaha o řádný chod a i průzkum březohorského ložiska se nesetkala s porozuměním a to především pro nedostatek finančních prostředků a dříve, než mohl svůj um i velkou životní praxi uplatnit, umírá roku 1705. Na jeho návrh byla do Příbrami vyslána komise (1693), v níž byl také známý slavkovský hormistr Ignác Antonín Putz. Slavkovský hormistr doporučil, aby nad městským rybníkem v Příbrami byla založena dědičná štola, která by odvodňovala přítoky důlních vod do březohorských dolů. S ražbou dědičné štoly se započalo v roce 1708, zároveň s ní byla ražena Novoroční štola, později nazývána štolou Zikmundovou. Tato štola byla ražena poněkud výše a severněji než dědičná štola od městského rybníka. Novoroční štola nejpravděpodobněji sledovala Zikmundovu žílu a po překřížení dědičnou štolou byla vyřazena z provozu.\nRažba dědičné štoly byla prováděna v době, kdy příbramský horní úřad vedl hormistr Jiří Antonín Pusch. Pod jeho vedením bylo při příbramské oblasti založeno nové těžařstvo s názvem "Těžařstvo Karla Boromejského". To také, kromě malého soukromého těžařstva, které kutalo na odžilku sv. Anny, bylo jediným, které v první polovině 18. století provádělo intenzivní báňskou činnost v březohorských dolech.\nDědičná štola, která od roku 1730 byla nazývána štolou Karla Boromejského, ústí severně pod příbramským nádražím a vody z ní vytékající jsou vedeny kanalizací do Dolní Obory. Štola je do vzdálenosti 81 m od ústí klenutá, ve 311 metru od ústí se člení do dvou chodeb až na křížení se žílou Zikmund ve vzdálenosti 531 m od ústí, kde se chodby opět sbíhají. Souběžná chodba s dědičnou štolou je křivolaká a jedná se s největší pravděpodobností o Novoroční štolu, kterou byla vyřizována žíla Zikmund. V místech, kde dochází k rozdvojení chodeb, byla krátce vysledována cca 15 cm mocná nepojmenovaná žíla s obsahem sfaleritu, galenitu, vápence, ocelku a křemene.\nV blízkosti Novoroční jámy, na které se těžilo již od roku 1719, byl překřížen odžilek žíly sv. Anny a v pokračování dědičné štoly, ve vzdálenosti 157 m od Novoroční jámy byla křížena žíla Janova (Jana Nepomuckého), později nazývána žíla Jánská. Na této žíle byly vyhloubeny tři "tajné jámy" Petrské; tři vzájemně propojená úklonná báňská díla do hloubky 50 m. Na Janově žíle bylo raženo hloubení, z kterého se později stala úklonná Jánská (Janova) šachta. Tato jáma po dlouhá desetiletí sloužila k odvodňování i těžbě březohorského ložiska a to až do doby napojení březohorských dolů na dlouhou Dědičnou dušnickou štolu. Jánská šachta byla také po celé 18. století největší těžní jamou na březohorském ložisku. Jáma byla ražena v úklonu a její úklon se zvětšoval s hloubkou. Z ní bylo otevřeno 5 pater, přičemž štolové patro bylo v hloubce 68 m a 5. patro v hloubce 173 m pod povrchem. Z Jánské šachty byly sledovány a dobývány žíly Josef, Jan, Prokop a Václav. Dobývalo se výhradně sestupkově.\nKoncem roku 1730 byla ve vzdálenosti 59 m od Jánské jámy založena jáma Prokopova, pro snadnější těžbu ze žíly Prokop. Jáma Prokop byla také napojena na štolu Karla Boromejského a pod úrovní této štoly měla ještě dvě patra. Z jámy Prokop byla štola Karla Boromejského ražena k západu. Ve vzdálenosti 134 m překřížila žílu sv. Trojice. Trojická žíla neměla při sledování dobré úložky a bylo proto pokračováno v ražbě štoly na žílu Matky Boží, která byla v roce 1754 překřížena ve vzdálenosti 204 m od jámy Prokop. Na žíle Matky Boží byly prováděny sledné práce na sever i na jih a došlo k obnovení staré nálezné jámy hluboké cca 45 m. Žíla Matky Boží nebyla do hloubky sledována a její vyřizování bylo brzy po překřížení přerušeno. Od žíly Matky Boží bylo pokračováno v ražbě dědičné štoly k žíle Vojtěch. Nejlepší zrudnění bylo v té době zjištěno na žíle Jan a Prokop. V blízkosti styku dědičné štoly s Trojickou žilou (26 m od křížení) byla v nepravidelném provozu Trojická jáma. Již v roce 1744, kdy Trojická jáma nebyla v provozu, byl dán odbornou komisí první návrh, aby v její blízkosti byl zaražen nový důl, nynější důl Vojtěch.\nVýřez z mapy z roku 1765 zobrazující Petrské jámy a jámu Prokop (starou).\nSouběžně s ražbou štoly Karlo - Boromejské byla ve 40. letech 18. století vyzmáhána stará štola v Litavském údolí, která byla později nazvána štolou Marie Terezie. Byla dlouhá 319 m a odvodňovala důl Terezie. Jáma Terezie se hloubila v roce 1751. Byla vyhloubena do 39 m a z této hloubky mělo být pokračováno v ražbě štoly, která měla spojit důl Terezie s dědičnou štolou Karla Boromejského a měla také překřížit Vojtěšskou žílu. Pro nedostatek finančních prostředků se v roce 1753 další ražba chodby neprováděla a neprovádělo se ani prohloubení jámy.\nV roce 1771, podle zprávy dvorního komořího Snödera byly štolou Karla Boromejského nafárány žíly Jánská, Prokopská, Václavská, Josefská Nejsvětější Trojice, Matky Boží a Vojtěšské a tyto také byly hornicky sledovány a dobývány v hloubce 30 sáhů pod dědičnou štolou, což je cca 60 m pod úrovní štoly. V této hloubce se některé ze žil tříštily na několik drobnějších žilek a ztrácely na svých mocnostech.\nVýřez z mapy Adama Bonawetury Leibwurtze z roku 1750, který zobrazuje tehdejší důlní díla na Březových Horách.\nMapa Jana Adama Artnera z roku 1750, která měla sloužit jako návrh na řešení potíží s pohonnou vodou pro doly na Březových Horách. Tento návrh jako nereálný a drahý nebyl akceptován.\nDosavadní efektivita těžby v příbramském rudním revíru byla velmi nízká. S výjimkou několika let byly příbramské doly ztrátové. Vydání na těžbu převyšovaly příjmy za vytěžené stříbro a před zahájením hloubení první hluboké jámy v revíru byl deficit Karloboromejského těžařstva 91.029 zlatých, 49 krejcarů. Příčinou bylo především nákladné a pracné provádění průzkumných i těžebních prací. Vysoké náklady na otvírku zapřičiňovala jednak voda, která velmi často zatopila pracoviště pod úrovní dědičné štoly, jednak malé postupy, které v razicích pracech byly dosahovány. Rozpojování horniny bylo prováděno především pomocí kladiva a želízka, někdy nosatce, krace, klínů nebo sochorů, ale byl také již používán střelný prach. Doprava rozpojené horniny ze štol i jam na povrch byla prováděna jednak kolečky, uherskými vozíky, hašplemi a rumpály. Většina zdvihacích zařízení byla obsluhována ručně. Jen některé rumpály a vodotěžní zařízení byla poháněna vodou.\nZ knihy Bohuslava Balbína z roku 1665 pochází vyobrazení tohoto zařízení (vodní kolo a míhadla), kterým byla podle autora v té době z dolů v Příbrami čerpána voda.\nPotíže byly i při úpravě rudy na prodejní kov. Pro vytěžené rudy ze štoly Karla Boromejského byly postaveny ve Starém Podlesí (v místech dnešního koupaliště) v letech 1722-1724 nová puchýrna a huť. Byly postaveny ze dřeva a zakrátko po výstavbě dne 7. července 1729 do základů vyhořely. Proto obnovená huť, stavěná v letech 1735-1740 měla již zděné budovy. Puchýrna a stoupy stávala také u městského rybníka, nyní Dolní Obory. Pozůstatky po této úpravně se nazývají Městské prádlo. O zřízení puchýrny u městského rybníka se zmiňuje Slavnostní spis, kde je zaznamenáno, že v roce 1750 při městském rybníku byla zřízena puchýrna s devíti pěcholy, aby bylo využito vody vytékající z dědičné štoly Karla Boromejského.\nHutnický proces byl v 18. století značně nedokonalý. Tavení probíhalo v nízké šachtové peci a trvalo 20 hodin. A proto bohaté stříbrné rudy, těžené většinou z cementačních zón, byly při hutnickém procesu znehodnoceny vysokými ztrátami při tavení i shánění. Ztráty stříbra při tavení byly až 50 % a při shánění až 54 %. Stříbro přecházelo jednak do bohaté strusky, ale unikalo také s kouřovými plyny. Rudy obsahovaly také značné množství arzenu a podle dochovaných zpráv docházelo u hutě k těžkým otravám zaměstnanců.\nNejvětší škody na příbramské dolování však způsobila velká neúroda obilí v roce 1769. Situace ve městě ne nezlepšila ani v roce 1770-1771. L. Malý v knize "Příbramsko a Dobříšsko" uvádí, že v Příbrami i okolí lidé jsou spíše kostlivcům podobní a trpí hrozně a umírají. Mnoho horníků tehdy z Příbrami odešlo, protože za vykonanou práci nedostávali zaplacenou mzdu, ale i za vyplacené peníze nebylo co v Příbrami koupit. A právě v době pro příbramské dolování nejnepříznivější přichází Jan Antonín Alis, aby zanikající dolování stříbrných rud v Příbrami i okolí znovu obnovil.\nNávrh, podle kterého byl posléze zbudován prvý velký báňský rybník na Příbramsku, rybník Vysokopecký.\nProto nový příbramský hormistr, aby odvrátil jistý zánik příbramských dolů, navrhl nové řešení otvírky i dobývání příbramského ložiska. Místo roztříštěné těžby na několika malých jamách po úklonu navrhl vyhloubit na Březových Horách hlavní těžní svislou jámu a to do podstatně větších hloubek, než byly všechny jámy na Březových Horách doposud vyhloubeny. Na těžařském dnu, konaném dne 12. května 1779, se Alisovi podařilo tento návrh prosadit.\nNová jáma byla založena 11. října 1779 ve staré propadlině mezi žilami Vojtěšskou a Matky Boží. Nejdříve byla propadlina odvodněna a poté se vyzmáhala zdejší stará jáma "Tagschacht". Boky staré jámy se zvětšily na světlý profil 4 x 1,5 m, nad jamou se vybudovala šachetní budova s vodotěžním zařízením. Na rozšiřování jámy pracovalo 16 kovkopů a 3 hašplíři (vrátkaři). Pro zrychlení práce pracovalo s nimi 6 kovkopů na "přistálé" směny. Práce při rozšiřování a později i prohlubování jámy řídil J. A. Alis osobně. V roce 1780 byla nová svislá jáma hluboká již 78 m. V tomto roce také bylo prováděno zmáhání stařin, které jámou byly nafárány v hloubce 34 m pod povrchem. Stařiny byly vyzmáhány až k jámě Matky Boží, která od nové jámy byla vzdálena východně 106 m. Zmáhání stařin bylo prováděno především proto, aby bylo možné snáze odvádět přitékající vody do nové jámy.\nPro zvýšení objemu pohonné vody pro nový důl byl vybudován Vokačovský rybník, nyní nazývaný Drozďák. Také stavbu rybníku řídil a často osobně kontroloval J. A. Alis. Rybník byl vybudován v letech 1780 -1782 a za úspory při jeho stavbě obdržel Alis odměnu 6 císařských dukátů a 6 sáhů dříví pro vytápění kanceláře. Za Alise bylo také zavedeno v březohorských puchýrnách dvojí drcení vytěžené rudniny - suché a mokré.\n5. patro nové jámy bylo otevřeno v roce 1782 a nová jáma již byla hluboká 144,97 m. Na tomto patře byly při sledování žil matky Boží a Vojtěšské nalezeny bohaté výplně rudních žil, ale byly také nafárány stařiny naplněné vodou. Voda ze stařin 25. listopadu 1782 zatopila hloubení nové jámy. Náhlá zátopa způsobila utonutí 8 kovkopů a 2 vozačů. K centrálnímu odvodňování březohorských dolů se od roku 1783 začala zmáhat a prodlužovat Stará dušnická štola.\nNávrh Vokačovského rybníka, výřez z nedatované mapy pocházející pravděpodobně z roku 1778-9.\nDeset roků (1789) po zaražení nové svislé jámy v centru březohorského ložiska, která po nejbohatší žíle byla nazvána Vojtěšskou šachtou, se zaráží v blízkosti staré úklonné Jánské šachty nová svislá jáma, později nazvána Anenskou šachtou.\nDoly Vojtěch a Anna v době, kdy se zde těžilo za pomoci koňských žentourů.\nVýkres vodních kol zajišťujících těžbu a čerpání vody na dole Vojtěch.\nJanu Antonínu Alisovi, zakladateli Vojtěšského i Anenského dolu, nové stříbrné hutě, úpravnických provozů na Březových Horách se ještě za jeho života dostalo uznání za houževnatou a vytrvalou práci v příbramském horním úřadě. Již v roce 1782 byl jmenován vrchním horním správcem a v roce 1796 horním radou. V roce 1789 odchází na zasloužený odpočinek, ale za dva roky, v roce 1801, umírá.\nProjekt nové stříbrné huti u Lhoty na mapě z roku 1786.\nKromě stříbrných rud se v okolí Příbrami v 90. letech 18. století také intenzívně dobývala železná ruda. Ta byla dobývána od roku 1790 do roku 1793 jamou a dědičnou štolou u Kozičína, starou štolou v západním svahu Tisovských hor a snad i v Ševčínské štole pod rybníkem Drozďák. Založení Ševčínské štoly není archivními materiály podchyceno, je známá pouze její délka 424,8 m a její nepřístupnost již v roce 1837. V Pamětním spisu je však zmínka o dobývání železné rudy v Ševčínských horách (les nad rybníkem Drozďák zvaný V Ševčinách) Martinem Jelínkem v roce 1793. Snad právě Martin Jelínek dobýval železnou rudu v této štole. Další zprávy o dobývání železné rudy jsou z roku 1804. V tomto roce obecnický správce dobýval na Ševčínské žíle (bez bližší specifikace místa), jiné těžařstvo na Egidské žíle u Lešetic; na Řimbabě u Bohutína se těžila železná ruda nedaleko Fialovic mlýna a ve staré Příbrami na Matějské štole. I na Březových Horách pod úpatím Jánské hory byla železná ruda dobývána ve staré štole.\nO rok později v roce 1813 dochází k zaražení třetí svislé jámy v revíru - Ševčínské. Jáma byla hloubena v místech, kde před dvěma sty roky stávala stará "pumpařská šachta". Jamou měly být těženy rudniny ze žil Marie Pomocnice a žíly Wolfgangovy a také se očekávalo, že při sledných pracech z tohoto dolu budou zastiženy další bohaté stříbro-olovnaté žíly, především Ševčínská žíla, jejíž výchozy jsou v terénu zjištěny od Drkolnova až k Narysovu. Předpoklady se z valné části nesplnily a to především pro značnou jalovost Ševčínské žíly, která v horních patrech měla výplň převážně železitou se sporadickými čočkami leštěnce olověného. V hloubce tato žíla však měla velmi dobrou výplň.\nStará dušnická štola, nazývaná dědičnou štolou Josefa II. se v roce 1813 čelbou přiblížila ke staré středověké šachtici na Strachovských vrších. Tato stará šachtice byla již v roce 1799 odvodněna, ale s jejím hloubením se tehdy nepokračovalo. Čelba Dědičné štoly v těsné blízkosti středověké šachtice překřížila bohatou žílu leštěnce olověného a blejna zinkového. Nalezená žíla pak byla hlubinně sledována ze staré středověké šachty nazývané Jaroškovka. Jáma se v roce 1814 prohloubila po úroveň Dědičné štoly, ale přetékající vody ze stařin hloubení značně znesnadňovaly.\nProtože se v hloubce očekávaly bohaté úložky stříbrných a olověných rud rozhodl se příbramský horní úřad celou oblast Strachu odvodnit vyzmáháním Tříkrálové štoly a jejím napojením na Jarošovku. Pokračovalo prohlubování Jarošovky, ale i ražba Dědičné štoly od Jarošovky k březohorským dolům. Jarošovka byla během 19. století hloubena až do 200 m a z ní bylo raženo 9 pater. Bohatý závalek leštěnce a blejna z úrovně Dědičné štoly v hloubce neměl pokračování a sledovaná žilná výplň byla značně závalkovitá s převahou blejna zinkového. Pro nerentabilnost hornického podnikání byl tento důl v roce 1892 uzavřen.\nPříbramský horní závod na mapě z roku 1823.\nVojtěšský důl v roce 1819 byl již hluboký 296,337 m, ale opět se v tomto roce projevil dlouholetý problém březohorských dolů - nedostatek pohonné vody, který způsobil zatopení dna jámy. S hloubením bylo pokračováno až od roku 1822 a intenzívně se hloubilo do roku 1829, kdy dno jámy bylo pod povrchem 373,607 m. V roce 1828 hloubení jámy mezi 12. a 13. patrem překřížilo Vojtěšskou hlavní žílu. V letech 1829-1831 se jáma neprohlubovala. V těchto letech se zaráželo 13. patro a na něm se zřizovala velká vodní jímka. 400 m svislé hloubky bylo na Vojtěšském dole dosaženo v roce 1833. V roce 1822 ve vzdálenosti 800 m jižně od Vojtěšského dolu byla zaražena další svislá jáma Mariánská. Touto jamou byly sledovány a dobývány především žíly Mariánská, Vojtěšská hlavní, Vojtěšská ležatá a Západně upadající žíla.\nŠachta Marie s koňským žentourem v polovině 19. století.\nMěstské prádlo pod hrází rybníka Dolní Obory s nedalekým ústím Karlo-Boromejské štoly.\nŠachta Wolfgang na Drkolnově - výřez z mapy z roku 1839.\nStředověké stařiny v Bohutíně byly zmáhány od roku 1821 a zároveň pod ně byla ražena štola. Při zmáhání stařin byly nalezeny dvě rudní žíly s obsahy stříbra, a proto báňský závod založil v těsné blízkosti těchto rudních žil v roce 1827 nový důl, který byl později nazýván šachtou arcivévody Štěpána, lidově zvaným Štěpánka. V roce 1832 pro značné přítoky vod na dno jámy bylo hloubení na několik let zastaveno. Ve 20. letech 19. století prováděl příbramský horní úřad průzkumné práce na stříbro také až u Líšnice nad Vltavou. V roce 1819 byly u této obce nalezeny úlomky leštěnce olověného a tento nález podnítil prospekci na vzácný kov. Nejspíše se jednalo o donesené kousky bohaté rudy, neboť v dalších letech se v okolí Líšnice provádělo jen dobývání zlatonosného křemene.\nDůl Marie na Březových Horách, zde byl roku 1840 instalován prvý parní těžní stroj v revíru.\nŠachta František v Bohutíně byla parním těžním strojem vybavena jako druhá.\nBudova Vysoké školy báňské v Příbrami.\nTitulní list smlouvy s firmou bratří Kleinů na výstavbu Pilského rybníka nad Bohutínem a nákres havarované hráze z r.1854.\nSvislé hloubky 600 m pod povrchem země dosáhl Vojtěšský důl v roce 1850. V létech 1857 až 1863 bylo hloubení jámy zastaveno pro nedostatek pohonné vody. Chronický nedostatek pohonné vody přiměl příbramský báňský úřad v roce 1859 k náhradě vodotěžného stroje na tomto dole parním strojem o výkonu 30 KS. Výměna vodotěžného stroje byla také provedena na dole Anna, ale již v roce 1858. Na Anenském dole byl zabudován parní stroj s menší výkonností než na dole Vojtěch, měl výkon jen 12 KS.\nFotografie dolu Lill z roku 1869.\nProfil dolem na Květné z roku 1880.\nFlorentinská štola a šachtice u Žežic v roce 1852.\nNa vrchu Vojna před průzkumem na stříbrné a olověné rudy se od nepaměti těžila železná ruda. Nejvyšších těžeb bylo dosahováno v druhé polovině 18. století, kdy z tohoto vrchu železnou rudu těžil soukromý těžař František Čáslavský. Tehdy na vrchu Vojna byly v provozu doly Nová Naděje, Vojna, Heřman, Jan, Aloisie a Bedřich. Průzkum na olověné a stříbrné žíly byl na vrchu Vojna zahájen v roce 1856 vyhloubením dvou mělkých průzkumných šachtic. V obou šachticích byly zjištěny jen hnědelové žíly. Průzkumná šachtice byla zahloubena v roce 1863 a v hloubce 17,7 m po povrchem byl z ní ražen západní překop, který ve vzdálenosti 20 m od jámy překřížil hnědelovou žílu. Žíla byla považována za železný klobouk a tato jáma byla dále prohlubována až do hloubky 43,47 m. Ani v tomto horizontu nebyly zjištěny žádné stopy po stříbrných a olověných žilách a proto další průzkumné práce na dole Barbora byly zastaveny. Po druhé světové válce byl na východním svahu vrchu Vojna založen jeden z prvních uranových dolů na Příbramsku.\nV 60. letech 19. století byl také prováděn průzkum Hůrecké žíly žíly za bohutínským kostelem. Průzkumné práce byly malého rozsahu a nejsou v archivních materiálech detailně popisovány. V roce 1910 v oblasti Hůrecké žíly byli proutkaři ing. Beichlem a ing. Sklenářem prováděn průzkum této žíly a podle vyjádření proutkařů má tato žíla největší obsahy kovů ze všech příbramských i bohutínských žil. Také ke konci druhé světové války byla Hůrecká žíla hledána průzkumnou šachticí v hloubce 40 m. Šachtice neměla dlouhého trvání a v roce 1945 došlo k její likvidaci. V dubnu roku 1975 byl znovu zahájen průzkum Hůrecké žíly. Z 23. patra dolu 25. únor v Bohutíně byl ražen 600 m dlouhý překop a z něho byl proveden základní průzkum.\nThinnfeldovy úpravny u Podlesí z roku 1846.\nDoprava rudnin od dolu Marie - výjezd ze štoly.\nV druhé polovině 19. století se stal příbramský horní závod jedním z největších báňských podniků na světě. Počet dělníků se pravidelně každým rokem zvyšoval a již v roce 1866 u příbramského horního závodu pracovalo přes 4.000 dělníků. Také těžba byla značná. Ročně se těžilo přes 100.000 t rudniny. S přibývající hloubkou se zvyšovala i kvalita těžených rudnin. Nejbohatší žílou v té době byla Vojtěšská hlavní žíla, která v hloubce 600 m pod povrchem měla čistou leštěncovou výplň 50 cm a i více.\nSlavnost na nádvoří dolu Vojtěch v roce 1875 při oslavách dosažení 1000 m hloubky šachty.\nPříbramský zlatník-pamětní mince vydaná k příležitosti dosažení 1000 m kolmé hloubky na dole Vojtěch v roce 1875.\nTaké ostatní březohorské doly postupně dosáhly svislé hloubky 1000 m a po dlouhá léta byly nejhlubšími na světě. Kromě Prokopského a Anenského dolu se po první světové válce žádný z březohorských dolů nehloubil. Konečná hloubka při uzavření březohorského revíru byla u jednotlivých šachet následující. Důl Prokop (41 pater 1.579,6 m), Anna (39 pater 1.450 m), Vojtěch (35 pater 1.250 m), Marie (33 pater 1.160 m) a Ševčíny (32 pater 1.120 m).\nPohled na Březové Hory a Příbram v době největšího rozmachu zdejšího dolování, snímek pochází z konce 19. století.\nI v 70. letech 19. století pokračoval intenzívní průzkum příbramského okolí. V roce 1876, po předchozím průzkumu malou šachticí, byla v druhém pásmu algonkických břidlic zahloubena průzkumná jáma u Kozičína. Jáma byla vyhloubena do 200 m. Horizontální sledování žil z této jámy bylo prováděno v hloubce 100 a 200 m. Na 1. patře byly překříženy 2 hnědelové žíly se stopami olova a stříbra a protože se předpokládalo, že se ještě jedná o železný "klobouk", bylo v průzkumných pracech pokračováno v hloubce 200 m. V této hloubce byly překříženy dvě žíly o mocnosti 0,2 až 0,6 m s kalcitovou a sideritovou výplní a se stopami antimonu, galenitu, alemontitu, kyzu a ryzího arzénu. Při horizontálních pracech byly značné přítoky důlních vod a v roce 1882 došlo k průvalu vod ze stařin a k zatopení dolu. Celkem na 2. patře v hloubce 200 m, bylo provedeno 220 m sledných chodeb na Hlavní žíle a 110 m na Visuté žíle. Pro značné přítoky vody do dolu a negativní průzkum byl důl v roce 1890 zastaven.\nRozsah prací provedených na dole v Kozičíně do jeho uzavření.\nPrůzkum průběhu hlavní Květenské žíly byl prováděn také Svatohorským dole, který byl zaražen v roce 1877. Jáma byla postupně vyhloubena až do 300 m a byla otevřena 3 patry. Ze Svatohorské jámy byl v hloubce 300 m zaražen překop směrem k Březovým Horám. Tímto překopem měl být prozkoumán terén mezi Svatou Horou a Březovými Horami. Z dolu Prokop na Březových Horách byl proti tomuto překopu ražen na 13. patře také překop. K propojení těchto překopů nedošlo pro velmi špatné geologické podmínky pod příbramským potokem. Svatohorský překop překřížil několik hnědelových žil a jen v některých byly sledy galenitu. Při průzkumných pracech na 2. patře v hloubce 200 m byly nafárány stařiny bývalých železných dolů. Hlavní Květenská žíla byla sledována na 3. patře v délce 144 m a přesto, že tato žíla měla místy mocnost až 6 m, byly nalezeny jen sledy galenitu. I na tomto dole se prokázalo, že Hlavní Květenská žíla je v hloubce 300 m vyplněna převážně železnými rudami a protože nebyly zjištěny žádné dobyvatelné úložky, byl průzkum ukončen a důl uzavřen v roce 1892. Po 2. světové válce byl tento důl znovu otevřen a byly v něm hledány radioaktivní nerosty. Ani tyto nebyly v tomto dole v dostatečné míře ověřeny a důl byl v 50. letech znovu uzavřen.\nPrůběh květenských žil byl také zkoumán východním směrem kutacími pracemi v letech 1883-1884 u Nové Hospody. Průzkum byl prováděn nejdříve rýhami, kterých bylo vykopáno 788 m a v nich bylo překříženo 10 diabasových žil, z nichž některé obsahovaly železitou výplň. Pro důkladnější průzkum těchto železných žil byla v roce 1885 zaražena průzkumná šachtice a postupně byla vyhloubena do 44 m. V této hloubce bylo zaraženo náraziště a z něho byly raženy překopy západní i východním směrem. Překop na východ je dlouhý 96 m, na západ 87 m. V obou překopech byly překříženy diabasové žíly o mocnosti 2-10 m a tyto v některých místech byly prosekány žilkami vápence a sideritu. Žilky obsahovaly zrnka galenitu, který však byl chudý na stříbro. V nejnadějnějším místě bylo raženo hloubení do hloubky 24,7 m, ale jím rudná výplň nebyla zastižena. Podle archivních záznamů byl do tohoto průzkumného dolu značný přítok vody. Pro negativní výsledky průzkumných prací bylo kutání u Nové Hospody v roce 1890 ukončeno. Průzkumné práce u Nové Hospody nebyly z dnešního hlediska vedeny do takové hloubky, aby s definitivní platností bylo možné označit tuto oblast za sterilní na sulfidickém zrudnění. V blízkosti Nové Hospody jsou na vrchu Pichce propadliny po starých hornických pracech, které nejsou archivně doloženy. V nejsevernější části Pichců byl prováděn v 50. letech 20. století průzkum na radioaktivní nerosty s negativním výsledkem. V této průzkumné šachtici nebyly nalezeny ani jiné rudy, které by byly těžitelné.\nPrůzkum na olověné a stříbrné žíly byl koncem 19. století prováděn také v prvém pásmu algonkinských břidlic východně od Třebska. Na středověkých odvalech u rybníka Požerák byly nalezeny kousky leštěncové rudy a proto v srpnu 1877, v těsné blízkosti starého středověkého dolu Dar Boží, byl zahlouben průzkumný důl. Ten byl v roce 1879 hluboký 60 m a v této hloubce bylo zaraženo náraziště a překopy východním a západním směrem. Východní překop, který je dlouhý 270 m, překřížil 8 žil, z nichž 6 bylo směrně sledováno. Západní překop byl ražen do vzdálenosti 100 m a překřížil 2 žíly. Na žíle č. 5 byla zjištěna pravidelná leštěncová výplň, ale ta po 14 metrech vyklínila. V místech nejlepšího zrudnění bylo hnáno hloubení 21 m pod úroveň průzkumného patra, ale v něm byl leštěnec nestálé mocnosti s uraninem a nikelinem. Kromě hlavní průzkumné jámy se v okolí Třebska hloubily ještě dvě průzkumné jámy, kterými měl být ověřen průběh třebských žil. První průzkumná jáma byla hloubena Na Hrádku 500 m severně od hlavní průzkumné jámy do hloubky 50 m. V tomto báňském díle byla nalezena Třebská žíla ve špatném vývinu, obsahovala jen stopy leštěnce olověného a blejna zinkového.\nDůl ve Třebsku v roce 1894.\nDruhá průzkumná šachtice byla hloubena u Narysova do hloubky 20 m, ale pro značný přítok vody na dno hloubení byly průzkumné práce zastaveny, aniž bylo dosaženo průzkumného záměru. Protože výsledky průzkumu byly u Třebska negativní, došlo k ukončení všech průzkumných prací v roce 1894. Do té doby bylo na Třebsku vyraženo celkem 450 m překopů a 546 m sledných chodeb. Všechny tři doly byly po skončení průzkumu zasypány. V roce 1929 obnovilo příbramské horní ředitelství průzkumné práce ve Třebsku vyzmáháním bývalé hlavní průzkumné jámy do hloubky 60 m a poté vyzmáháním hloubení na žíle č. 5 do hloubky 21 m. Po zmáhacích pracech se pokračovalo v hloubení až do hloubky 100 m pod úroveň průzkumného patra. Tím práce dosáhly 162 m pod ohlubní průzkumné jámy. Práce v hloubení značně ztěžoval přítok vody. Výplň žíly byla nestálá, pouze místy byly čočky leštěncové rudy. Proto v prosinci 1931 bylo dolování (kutací práce) ve Třebsku opět ukončeno. Při ražbě jámy č. 18 UD u Třebska byly zjištěny leštěncové žíly v dobrém vývinu, ale nebyly dobývány. Také u vesnice Narysov byla zkoumána v roce 1863 průzkumnou šachticí raženou po žíle do hloubky 12 m Ševčínská žíla. V celé sledované délce měla žíla železitou a manganovou výplň a od dalšího kutání bylo upuštěno. Tento průzkum prováděli soukromí podnikatelé. Příbramský báňský závod u Narysova prováděl průzkum od roku 1892 do roku 1895 jamou, která byla vyhloubena do 64 m. Z jámy byly raženy překopy a západním směrem překřížena Ševčínská žíla o mocnosti 1 m, která měla převážně karbonátovou výplň. V žilné výplni nebyly nalezeny ani sledy olova, proto byl důl v roce 1875 uzavřen.\nSituace šachty Hamrovky a nově založeného dolu, tehdy jmenovaného jako Vysokopecký (Rudolf) v roce 1880.\nNově zaražené jámě se nejdříve říkalo "Vysokopecká", od roku 1881 šachta korunního prince Rudolfa, od roku 1918 důl Bohutín II, po smrti generála Štefánika důl Štefánik, od roku 1950 důl 25. únor v Bohutíně. Důl je hluboký 1.199 m, přičemž od 26. patra na 33. patro byl důl již dříve zatopen. Z 33. patra tohoto dolu byla od roku 1956 ražena slepá jáma Eduard, která má 3 patra (36 p.) a nejnižší patro je 1.348,5 m pod ohlubní dolu 25. únor v Bohutíně.\nDůl Vysokopecký (koruního prince Rudolfa) v roce 1894.\nKoncem 19. století byl tento důl jedním z největších v příbramské oblasti. V 30. letech 20. století byla z tohoto dolu získávána polovina produkce olova z příbramské oblasti. Naproti tomu důl Štěpánka, později nazývaný důl Bohutín I, pro nebilanční vývin Klementské žíly jižním směrem nebyl v provozu od roku 1912, jeho jámový stvol byl po tomto roce používán pro odvádění výdušných větrů. V 50. letech 20. století byl důl Štěpánka prohlouben ze 17. na 26. patro a od 22. patra na 26. patro byla z něho sledována Klementská žíla. V roce 1971 následkem důlního otřesu se v dole Štěpánka zřítila výdřeva na délku 600 m a o tři roky později, v roce 1974, byl tento důl definitivně uzavřen. Důl 25. únor, který mněl být také likvidován se snažil zajistit další budoucnost geologickým průzkumem Hůrecké žíly.\nTechnický pokrok v druhé polovině 19. století se příznivě projevil i na příbramských dolech. Bylo to především zavedení strojního vrtání a nahrazení střelného prachu dynamitem (1874). Také doprava, dříve výhradně ruční, pomocí uherských vozíků, byla nahrazena dopravou po kolejích a postupně ruční doprava byla nahrazována koňským potahem. U vertikální dopravy byly postupně vodotěžní stroje nahrazovány parními těžními stroji a ty se na březohorských dolech používaly až do skončení těžby. Parní těžní stroj na dole Vojtěch byl v provozu již od roku 1884 a na dole Anna od roku 1913. Na ekonomiku příbramského dobývání měla vliv i železniční doprava, která byla do Příbrami zavedena v roce 1875. Postupně byla s železnicí spojena stříbrná huť (1886), důl Vojtěch i důl Anna.\nJeden z parních těžních strojů, používaných na Březových Horách (důl Prokop)\nDůl Marie po zhoubném požáru v roce 1892.\nPomník zahynulým horníkům na hřbitově v Příbrami.\nV roce 1892 postihla Příbram i katastrofa finanční. Průmyslové využití aluminia a nález velkých stříbrných ložisek v Mexiku způsobily prudký pokles ceny stříbra. Tento pokles trval nepřetržitě až do začátku 2. světové války.\nSnímek z protestů dělnictva v Příbrami pochází z meziválečného období.\nDůl Rudolf (25.únor) v Bohutíně byl po 2. světové válce výrazně modernizován.\nPoslední vůz rudy na Březových Horách.\nLikvidace těžní věže na dole Anna.


Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (European Agricultural Fund for Rural Development - EAFRD) - PDF Stažení zdarma\nDownload "Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (European Agricultural Fund for Rural Development - EAFRD)"\n1 Program rozvoje venkova Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (European Agricultural Fund for Rural Development - EAFRD) Program rozvoje venkova České republiky na období vychází z Národního strategického plánu rozvoje venkova a byl zpracován v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), vč. navazujících prováděcích pravidel. Realizace Programu rozvoje venkova ČR by měla přispět k dosažení cílů stanovených Národním strategickým plánem rozvoje venkova, tj. k rozvoji venkovského prostoru České republiky na bázi trvale udržitelného rozvoje, zlepšení stavu životního prostředí a snížení negativních vlivů intenzivního zemědělského hospodaření. Dále by mělo dojít k vytvoření podmínek pro konkurenceschopnost České republiky v základních potravinářských komoditách. Program bude rovněž podporovat rozšiřování a diverzifikaci ekonomických aktivit ve venkovském prostoru s cílem rozvíjet podnikání, vytvářet nová pracovní místa, snížit míru nezaměstnanosti na venkově a posílit sounáležitost obyvatel na venkově.\n2 Program rozvoje venkova nabízí velké možnosti všem potenciálním příjemcům, neboť jejich okruh je široký - zemědělští i nezemědělští podnikatelé (fyzické i právnické osoby), obce, sdružení obcí, neziskové organizace, místní akční skupiny, atd. Převážná část opatření v ose 2 je nárokového charakteru, naopak opatření u os 1, 3 a 4 jsou projektového typu. OSA I - Zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví I.1. Opatření zaměřená na restrukturalizaci a rozvoj fyzického kapitálu a podporu inovací I.1.1. Modernizace zemědělských podniků I.1.2. Investice do lesů I Zvyšování hospodářské hodnoty lesa I Lesnická technika I Technické vybavení provozoven I Lesnická infrastruktura I.1.3. Přidávání hodnoty zemědělským a potravinářským produktům I Přidávání hodnoty zemědělským a potravinářským produktům\n3 I Spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií (resp. inovací) v potravinářství I.1.4. Pozemkové úpravy I.2. Opatření přechodná pro Českou republiku a ostatní nové členské státy EU I.2.1. Seskupení producentů I.3. Opatření zaměřená na podporu vědomostí a zdokonalování lidského potenciálu I.3.1. Další odborné vzdělávání a informační činnost I.3.2. Zahájení činnosti mladých zemědělců I.3.3. Předčasné ukončení zemědělské činnosti I.3.4. Využívání poradenských služeb OSA II - Zlepšování životního prostředí a krajiny II.1. Opatření zaměřená na udržitelné využívání zemědělské půdy II.1.1. Platby za přírodní znevýhodnění poskytované v horských oblastech a platby poskytované v jiných znevýhodněných oblastech II.1.2. Platby v rámci Natury 2000 a Rámcové směrnice pro vodní politiku 200/60/ES (WFD) II Platby v rámci Natury 2000 na zemědělské půdě\n4 II Rámcové směrnice pro vodní politiku ES II.1.3. Agroenvironmentální opatření II Agroenvironmentální opatření - Postupy šetrné k životnímu prostředí (vč.ekologického zemědělství a integrované produkce) II Agroenvironmentální opatření - Ošetřování travních porostů II Agroenvironmentální opatření - Péče o krajinu II.2. Opatření zaměřená na udržitelné využívání lesní půdy II.2.1. Zalesňování zemědělské půdy II První zalesnění zemědělské půdy II Založení porostů rychle rostoucích dřevin pro energetické využití II.2.2. Platby v rámci Natury 2000 v lesích II Zachování hospodářského souboru lesního porostu z předchozího produkčního cyklu II.2.3. Lesnicko-environmentální platby II Zlepšování druhové skladby lesních porostů II.2.4. Obnova lesnického potenciálu a podpora společenských funkcí lesů\n5 II Obnova lesnického potenciálu a zavádění preventivních opatření II Neproduktivní investice v lesích OSA III - Kvalita života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospodářství venkova III.1. Opatření k diverzifikaci hospodářství venkova III.1.1. Diverzifikace činností nezemědělské povahy III.1.2. Podpora zakládání podniků a jejich rozvoje III.1.3. Podpora cestovního ruchu III.2. Podmínky růstu a kvalita života na venkově III.2.1. Obnova a rozvoj vesnic, občanské vybavení a služby III.2.2. Ochrana a rozvoj kulturního dědictví venkova III.3. Opatření týkající se vzdělávání a informování hospodářských subjektů, působících v oblastech, na něž se vztahuje osa III III.3.1. Vzdělávání a informace OSA IV - Leader IV.1. Implementace místní rozvojové strategie IV.1.1. Konkurenceschopnost IV.1.2. Životní prostředí / obhospodařování území\n6 IV.1.3. Kvalita života / diverzifikace IV.2. Realizace projektů spolupráce IV.2.1. Spolupráce IV.3. Provoz místních akčních skupin IV.3.1. Provoz, získávání dovedností, animace\nÚstav tvorby a ochrany krajiny LDF MZLU v Brně. Zdroje financování (Širší rámec na úrovni krajiny) Krajinná rekreologie\nÚstav tvorby a ochrany krajiny LDF MZLU v Brně Zdroje financování (Širší rámec na úrovni krajiny) Krajinná rekreologie Strukturální fondy EU Politika hospodářské a sociální soudržnosti (HSS) je jednou\nVÝROČNÍ ZPRÁVA O IMPLEMENTACI PROGRAMU ROZVOJE VENKOVA ČR ZA ROK 2010\nVÝROČNÍ ZPRÁVA O IMPLEMENTACI PROGRAMU ROZVOJE VENKOVA ČR 2007-2013 ZA ROK 2010 Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova: Evropa investuje do venkovských oblastí 1 VÝROČNÍ ZPRÁVA O IMPLEMENTACI PROGRAMU


Typický český knedlík neexistuje! :: Lady-in.cz\nHome > Typický český knedlík neexistuje!\nTypický český knedlík neexistuje!\nSklářský zelný knedlík\nVyškvaříme 15 dkg tlustého od šunky a promícháme se dvěma žemlemi nakrájenými na kousky.\nNajemno nasekáme půl kila kysaného zelí s kmínem, pečlivě je vymačkáme a přidáme k houskám.\nDvě vejce rozšleháme s malým šálkem kysané smetany a spolu s půl kilem hrubé mouky zaděláme těsto na knedlíky.\nRukou vytváříme malé asi 6-8 cm v průměru velké knedlíčky a dáváme je do vařící osolené vody, po dvaceti minutách vyndáme.\nMastíme nejlépe sádlem se škvarky.\nTak například na Karlovarsku se vaří knedlíky v ubrousku a jsou velmi jemné. Na Šumavě dělají drbáky nebo chlupaté knedlíky a na Moravě ponejvíc ovocné knedlíky. V historii se také mnohokrát stalo, že právě tahle kulatá součást oběda sloužila i jako zbraň!\nPodle pověsti už ve třináctém století v bavorském městě Deggendorfu byla použita v boji proti vojsku českého krále Přemysla Otakara. V obléhaném městě prý manželky nosily obráncům na hradby oběd a když starostova žena viděla, jak se přes hradby dostává nepřátelský špeh, mrštila po něm knedlíkem. Ten zavrávoral a spadl z hradeb do příkopu… A tak posloužil knedlík dvakrát.\nFoto: Z vvýstavy v BNárodním zemědělském muzeu


Sandvik a Tajmac na FOR INDUSTRY 2018 – Zakazka.cz\nVe dnech 15. – 18. května 2018 proběhne v PVA EXPO PRAHA již 17. ročník mezinárodního průmyslového veletrhu FOR INDUSTRY. Jedním z hlavních oborů veletrhu jsou strojírenské technologie, zejména pak obrábění a tváření. Své jednoznačné místo zde má i obor nástrojů, který se po delší době vrací na pražské výstaviště v podobě účasti firmy Sandvik Coromant.\nSpolečnost Sandvik Coromant je předním světovým dodavatelem nástrojů, nástrojových řešení a know-how pro oblast obrábění kovů. Díky rozsáhlým investicím do výzkumu a vývoje vytváří unikátní technické novinky a společně s jejich zákazníky zavádí nové standardy pro produktivitu. K nim patří také nejvýznamnější světoví výrobci v automobilovém a leteckém průmyslu a v oblasti výroby energetických zařízení. Společnost Sandvik Coromant zaměstnává přibližně 8000 zaměstnanců a své zastoupení má ve 130 zemích světa.\nVíce o firmě Sandvik najdete tady.\nMezi významné vystavovatele veletrhu FOR INDUSTRY 2018 se opět zařadila firma TAJMAC–ZPS, a.s., která představí více svých exponátů na ploše více jak 200 m2. Akciová společnost TAJMAC-ZPS se sídlem ve Zlíně – Malenovicích je předním výrobcem obráběcích strojů v České republice a řadí se k nejvýznamnějším výrobním podnikům zlínského regionu. Patří ke klíčovým dodavatelům obráběcích strojů v ČR a podstatná část její produkce je určena pro zahraniční trhy. Výrobní program společnosti TAJMAC–ZPS, a. s., se skládá z vysoce výkonných horizontálních, vertikálních, portálových a multifunkčních obráběcích center a ze světového hlediska špičkových vícevřetenových soustružnických automatů MORI-SAY a dlouhotočných CNC automatů MANURHIN. Dále je výrobcem produktové řady vstřikolisů pro italskou firmu NEGRI-BOSSI.\nFotografie expozice TAJMAC-ZPS, a.s. z FOR INDUSTRY 2017\nVíce o firmě Tajmac – zps najdete tady nebo se můžete podívat na reportáž z FOR INUSTRY 2017


Příspěvek na bydlení 27.09. - Poradna, poradenství | Peníze.cz\nDobrý den, můj bratr žije sám v nájemním bytě a v současné době je nezaměstnaný a splňuje podmínky pro získání příspěvku na bydlení, o který si požádal. Při doložení nákladů za bydlení mu bylo řečeno, že je problém, když je placena elektrická energie trvalým příkazem z mého osobního účtu a neplatí to bratr ze svého účtu (jelikož žádný nemá a musel by to platit složenkou). V bytě má trvalý pobyt, odběrné místo je na jeho jméno, pouze částka odchází z mého účtu. Peníze mi platí v hotovosti. Musela jsem tedy napsat čestné prohlášení, že mi peníze dává a sjednat pro následující čtvrtletí nápravu (zrušit trvalý příkaz a elektřinu musíme měsíčně chodit platit složenkou). Mně se to ale pořád nezdá a nerozumím, v čem je problém. Pořád nám paní úřednice tvrdila, že dostatečně neprokazuje, že se jedná o jeho náklad. Není snad jedno, odkud je náklad za bydlení placen? Mnohokrát děkuji za odpověď.\nDotaz poslal/a: svobok, 27. 09. 2013 18:37\nObávám se, že skutečně je potřeba prokazatelně dokládat náklady na bydlení, jinak se může stát, že náklady nebudou zohledněny. Může se vám to zdát jako nesmysl, ale doporučuji náklad hradit jiným způsobem, než z učtu jiné osoby.\nSociální pracovnice, Zuzana Ledesmová, 27. 09. 2013 20:49


Česká vláda řeší s Polskem problém se zářícími skleníky | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Česká vláda řeší s Polskem problém se zářícími skleníky\nČeské ministerstvo životního prostředí nyní apeluje na polské ministerstvo, aby projednalo s investorem takové úpravy, které zabrání úniku světla, uvedl Sobotka. Dodal, že poslední informace, které má MŽP k dispozici, uvádějí, že osvětlení skleníků kleslo o 30 až 40 procent kvůli prodloužení dne. Od 15. března bylo přisvětlování zcela vypnuto a počítá se s tím, že bude zcela vypnuto do září. „Na podzim budeme ověřovat, zda snížení intenzity setrvává a zda jsou provedená opatření dostačující,“ řekl Sobotka.\nNa základě informací z médií, které polská strana ale zatím nepotvrdila, majitelé skleníků na základě protestů z české i saské strany zvažují, že skleníky odstíní. „Takže problém by měl v příští sezoně zmizet, neboť od září by měly být skleníky zakryté,“ sdělil Sobotka.\nUvedl také, že využil společného zasedání české a polské vlády ve Varšavě. „Já jsem požádal paní premiérku Beatu Szydlovou, aby se touto věcí zabývala. Upozornil jsem ji na to, že ten světelný smog, to světelné znečištění je něco, co komplikuje česko-polské vztahy i v příhraničí. Působí to zbytečně negativně. Polská premiérka přislíbila, že se tou věcí bude zabývat,“ dodal Sobotka. Další jednání o problému budou následovat, je to pravidelná agenda obou ministrů životního prostředí, informoval.\nProblém se týká skleníků o rozloze deseti hektarů, které polská společnost Citronex vybudovala v těsné blízkosti elektrárny Turów. Pěstuje v nich rajčata a okurky a plánuje další rozšíření. Podle měření astronomů svítí v noci skleníky podobně jako stotisícový Liberec. Světlo skleníků je vidět i ze vzdálenosti 60 kilometrů. Přemíra světla z Polska ohrožuje i Jizerskou oblast tmavé oblohy, která byla v Libereckém kraji vyhlášena v roce 2009 jako první v Evropě.\nPolsko , Sobotka , vláda , skleníky


Webová platforma Plus500 je pochopitelnou a intuitivní platformou, která umožňuje zákazníkům obchodovat s velkou škálou nástrojů*. Plus500 je předním poskytovatelem Contracts for Difference (CFD), poskytuje obchodní služby na akcie, forex, komodity, ETF, opce a indexy, spolu s inovativní obchodní technologií.\nMůžete vybrat preferovaný režim účtu na obrazovce přihlášení nebo mezi dvěma účty přepínat kliknutím na “Přepnout na Demo režim” nebo “Přepnout na skutečné peníze” na hlavní obrazovce platformy nebo z menu aplikace.\nOtevření demo účtu si můžete vybrat během registračního procesu kliknutím na "Demo režim" v okně "Vyberte režim účtu". Můžete také přejít z režimu skutečných peněz na demo účet kliknutím na "Přepnout na demo režim" na hlavní obrazovce platformy nebo z menu aplikace.\nVíce informací můžete najít v dolní části naší hlavní webové stránky.\nJakmile bilance vašeho demo účtu spadne na 200 EUR (nebo ekvivalent) nebo níže, původní hodnota prostředků v demo účtu se automaticky nahraje systémem.\nPro změnu vašeho hesla jděte prosím na hlavní obchodní stránku na Plus500 platformě → klikněte na "Nabídka" → “Účet” → “Změnit mé heslo”.