NemocNičNí listy - Nemocnice\nInformace ze středočeských krajských nemocnic Únor 2012\nOblastní nemocnice Příbram | Oblastní nemocnice Kladno | Oblastní nemocnice Kolín | Klaudiánova nemocnice | Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov | Nemocnice Kutná Hora | Záchranná služba\nNové pavilony ve\nMaminka Iveta Balata, miminka Vojtěch a Tadeáš,\nlékař gynekologického oddělení MUDr. Petr Holba\nStr. 06, 18 a 24\nStr. 07 a 12\nInformace ze středočeských krajských nemocnic\nRozhovor s ředitelem Oblastní nemocnice Příbram, a. s., MUDr. Stanislavem Holobradou:\nudělají pro pacienty vždy\nNa jedné straně zvýšení DPH, na druhé straně žádné zohlednění tohoto navýšení v úhradách\nza péči nebo sazebníku výkonů. O rozevírání pomyslných nůžek ve zdravotnictví i odhodlání\nnemocnic v takové situaci dále léčit pacienty kvalitně jsme si povídali s ředitelem Oblastní\nnemocnice Příbram MUDr. Stanislavem Holobradou.\ndo které předtím nikdo ve větší míře neinvestoval\nod jejího zrodu, tedy od poloviny 50. let minulého\nstoletí. To, myslím, hovoří za vše. Investice do středočeského zdravotnictví oceňují zejména sami pacienti, ale i zaměstnanci jednotlivých nemocnic.\nPrakticky všechny stavební a další úpravy\nprobíhají v nemocnicích za jejich plného provozu.\nAno. Jinak by totiž nemocnice musely výrazně omezit\nposkytovanou péči, což si s ohledem na naše pacienty vůbec neumím představit. Musím přitom dodat,\nže nejen u nás, ale i v ostatních středočeských krajských nemocnicích veřejnost i pracovníci nemocnic\ntuto snahu zkvalitnit zdravotní péči a změnit často ne\nzcela příjemné prostředí současných starších pavilonů bez toho, aby došlo k zásadnímu, byť dočasnému\nomezení poskytované péče, velice chápou.\nPane řediteli, v současné době se\nstaví nebo rekonstruuje ve všech krajských\nstředočeských nemocnicích včetně Příbrami.\nJe to nezbytné? Proč?\nNezbytné to zcela jistě je. Do krajských nemocnic\ndříve příliš investováno nebylo, i když byla veřejnost často přesvědčována o opaku. Krajské nemocnice musí odpovídat v péči, kterou provádějí, současným medicínským možnostem, zanedbatelné není\nani hledisko úspory na režijních nákladech nových\nnebo rekonstruovaných nemocničních budov. Proto\nje velmi dobře, že současné vedení Středočeského\nkraje investice do těchto nemocnic podporuje. Například v Příbrami postupně přestavujeme budovu D,\nJak se díváte na možnost „zaplatit“ si od dubna\n„svého“ operatéra nebo porodníka? Myslíte, že je\nto ve 100 % případů opravdu reálné? Co když si\nbudoucí maminka předplatí na plánovaný porod\nsvého dítěte konkrétního lékaře, začne rodit dříve\na „zaplacený“ porodník ji nebude moci odrodit\ntřeba proto, že porod bude probíhat v noci mimo\nslužbu dotčeného lékaře?\nJe to určitě diskutabilní téma. Nejlepší odborníci\noddělení samozřejmě operují ty nejsložitější případy\na to musí platit i nadále. Není možné, aby tento odborník nemohl provést těžkou operaci, protože bude\nzrovna operovat „banální“ případ, jako je například\nplánovaná operace slepého střeva nebo odstranění\nnezhoubného ložiska, třeba bradavice u pacienta,\nkterý si jeho služby na konkrétní den a hodinu „zaplatil“. I u porodnictví to není zcela jednoduché, maminky\nvždy nerodí zcela přesně podle plánovaného termínu\nporodu. Jednáme o tom s ostatními řediteli krajských\nnemocnic ve středních Čechách. Jistou možností jsou\nvíkendové termíny, ale za provedením operace jdou\nsamozřejmě další náklady, nejen na jednoho operatéra. Tento lékař musí dostat za víkendovou práci\nmimo plánovanou službu mzdu a není přitom na sále\nsám – je tam nejméně jeden další operatér, který mu\nasistuje, instrumentářka, další sálová sestra, která\nzabezpečuje chod sálu a potřebné zázemí, anesteziolog a anesteziologická sestra. Uvidíme. V každém\npřípadě je daleko jednodušší dát tuto možnost „na\npapír“, než ji pak zrealizovat za všech okolností ve\nMají krajské nemocnice peníze na 10%, resp.\n6,25% navýšení platů zdravotníků, jak odborům\nv loňském roce slíbil ministr zdravotnictví?\nZatím ne. Pokud k navýšení plateb za zdravotní péči\nv rámci úhrad od zdravotních pojišťoven dojde, zjistíme to až v únoru. Prostředky navíc od ministerstva\nna splnění jeho slibu nemáme, nemáme ani prováděcí metodiku. Určitě budeme chtít stávající výši mezd\nudržet. Uznávám, a nejsem jediný ředitel nemocnice,\nže si lékaři vyšší platy zaslouží. V nemocnicích ale\nnepracují jen lékaři. Jsou tu i zdravotní sestry, laboranti, ošetřovatelky a další lidé. Všichni děláme pro\npacienty v každé situaci maximum.\nDotkne se navýšení DPH od ledna tohoto roku\ni provozu nemocnic? Je navýšení zohledněno\nv úhradách od zdravotních pojišťoven?\nZvýšení DPH se, bohužel jako pokaždé, nijak do úhrad\nnebo sazebníku výkonů aktuálně nepromítne. Naopak v cenách zdravotnického vybavení, spotřebního\nmateriálu, léků, režijních nákladů, jako například\ncen vodného a stočného, elektřiny, tepla a dalších\nkomodit se toto zvýšení promítá již od ledna letošního roku. Dochází přitom k pomyslnému rozevírání\nnůžek: na jedné straně se zvýší DPH a tím i vstupní\nceny pro zdravotnictví, které navíc nemocnice jen\ntěžko ovlivní, na druhé straně na tuto situaci úhradová vyhláška nebo postoj státu ke zvýšení úhrad\nzdravotního pojištění za nezaměstnané, děti apod.\nnijak nereaguje. My ale musíme dále léčit pacienty\nv souladu s medicínskými trendy, nemůžeme na\npacientech nebo personálu „ušetřit“ za každou cenu.\nředitel Oblastní nemocnice Příbram, a. s.\nozhovor s ředitelem\nOblastní nemocnice Příbram, a. s.,\nMUDr. Stanislavem Holobradou 02\ndbor zdravotnictví 04\nlovníček zkratek a pojmů 05\nový pavilon v Mladé Boleslavi\npřinese vysoký komfort pro pacienty 06\nejtman odhalil Trnkův\npomník v Příbrami 07\néči o seniory a sociálně slabé\nneustále rozvíjíme 08\nHejtman odhalil Trnkův\npomník v Příbrami 10\nblastní nemocnice Příbram 12\nblastní nemocnice Kladno 24\nblastní nemocnice Kolín 30\nemocnice Kutná Hora 36\nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov 42\nVydává: Oblastní nemocnice Kladno, a. s.\nVančurova 1548, Kladno 1, PSČ: 272 01\nIČ: 27256537, DIČ: CZ27256537\nRedakční rada: Jana Machová, Vladimír Lemon,\nJan Kolbaba, Monika Boušková, Zdeněk Heřmánek,\nKamila Hamáčková, Stanislava Kubincová,\nTereza Janečková, Tomáš Tulinger\nRegistrace: MK ČR E 19733\nNeoznačené fotografie pocházejí z archivu redakce a z archivů\nFoto: © Stephen Coburn / Dreamstime.com\nzkratek a pojmů\nO každém pacientovi, který\nnavštíví nestátní zdravotnické zařízení za účelem péče o své zdraví,\nje vedena zdravotnická dokumentace. To znamená, že každý lékař\nstarající se o svého klienta má za\npovinnost pečlivě vést záznam\no všech úkonech, které v souvislosti s poskytnutou péčí provede.\nVýkony hrazené z veřejného zdravotního pojištění posléze vykazuje\nzdravotní pojišťovně. Seznam proplácených činností je na vyžádání\npacientovi ve zdravotní pojišťovně\nPokud dojde k ukončení činnosti\nlékaře působícího na území Středočeského kraje, je zdravotnická\ndokumentace převezena na odbor\nzdravotnictví do budovy krajského\núřadu, nebo je ve výjimečných případech předána do správy zdravotnickému zařízení, pokud toto navazuje na zaniklé zdravotnické zařízení\nv poskytování péče. V obou případech\nje informace o tom, kde se zdravotnická dokumentace nachází, vyvěšena také na dveřích uzavřené ordinace. V případě zrušení nebo zániku\nzdravotnického zařízení je na pacientovi, aby si sám vybral dalšího poskytovatele zdravotní péče odpovídající\nodbornosti. Při potížích nalézt ade-\nNa opakované žádosti čtenářů opět zařazujeme\ntento sloupek, kde přinášíme vysvětlení většiny\nzkratek a cizích výrazů použitých v textech\nAgens původce, činitel\nAnestezie umělé uspání pacienta (celková), nebo znecitlivění\nurčité části jeho těla (lokální)\nAngiolinka typ rentgenového přístroje\nAngioplastika rekonstrukce krevní cévy\nAneurysma výduť, rozšíření\nAneurysma aorty její výduť, rozšíření, dnes nejčastěji aterosklerotického původu, zejména v břišní oblasti aorty\nAntibiogram výsledek stanovení citlivosti testované bakterie\nk antimikrobním přípravkům\nBiopsie histologické, histochemické, cytologické aj. vyšetření\nvzorku živého lidského orgánu nebo tkáně, které umožňuje stanovit přesnou diagnózu a rozsah onemocnění, zejména s ohledem na volbu léčebného postupu\nCAM Centrum akutní medicíny v Oblastní nemocnici Kladno\nDRG (Diagnosis Related Groups) diagnosticky spřízněné skupiny diagnóz\nEndogenní infekce infekční onemocnění vyvolané mikroorganismy fyziologicky se vyskytujícími v organismu\nEnteroklitida zánět tenkého a tlustého střeva, obvykle infekčního původu (např. salmonelová)\nEpiglodittis příklopka hrtanová – nachází se v odstupu laryngu\nEvidence-based medicine medicína založená na důkazech – jde\no vědomé, zřetelné a soudné používání nejlepších současných\ndůkazů při rozhodování o péči o jednotlivé pacienty\nFarmakoterapie ovlivnění duševního stavu pomocí zevně podávaných chemických látek – léků (farmak)\nImunokompromitovaný ohrožený poklesem imunity\nJednotky SI jednotky mezinárodně domluvené soustavy jednotek fyzikálních veličin\nKasuistika souhrn klinických pozorování průběhu téže nemoci\nu několika nemocných, popis lékařsky zajímavých případů,\nMeningitida akutně nebo chronicky probíhající zánětlivé onemocnění měkkých plen mozkových\nNeurobiologie studium buněk nervového systému (především\nneuronů a gliových buněk)\nPneumotorax stav, kdy se v hrudní dutině objeví (nahromadí)\nvzduch či jiný plyn\nFoto: © Dmitry Naumov / Dreamstime.com\nGranty na úseku zdravotnictví jsou financovány ze středočeského Humanitárního fondu na základě schválených žádostí o přidělení grantu orgány Středočeského kraje. Poskytování dotací se řídí pravidly\npro poskytování účelových dotací v rámci středočeského Humanitárního fondu, která byla schválena zastupitelstvem kraje dne 12. října 2009.\nNa podzim roku 2011 hejtman Středočeského kraje MUDr. David Rath vyzval k podávání žádostí o dotace\nz fondů Středočeského kraje pro rok 2012. Žádosti o dotace pro rok 2012 se tak mohly podávat elektronicky v termínu od 14. října 2011 (9.00 hodin) do 15. prosince 2011 (15.00 hodin) prostřednictvím známé internetové aplikace na adrese http://dotace.kr-stredocesky.cz/. Zároveň se žádosti musely podat na příslušném\nformuláři vygenerovaném internetovou aplikací spolu se všemi povinnými přílohami skrze datovou schránku, poštu nebo osobně na podatelně Krajského úřadu Středočeského kraje. Rozhodující pro přijetí žádosti bylo datum jejího doručení. V rámci jednoho fondu bylo možné požádat pouze o jednu dotaci. Pro letošní\nrok byly vypsány okruhy zaměřené především na prevenci a zkvalitnění duševního zdraví včetně zooterapie\na nezůstala opomenuta ani podpora vzdělávání zdravotnických pracovníků. Preventivní nádech má i druhá\noblast středočeských grantů týkajících se zdravotnictví – v rámci dlouhodobého projektu Zdraví 21. Okruhy\njsou věnovány dotacím k motivaci dětí a mládeže věnovat více pozornosti vlastní zdravotní kondici.\nkvátní zdravotnické zařízení je efektivním řešením obrátit se přímo na\nzdravotní pojišťovnu, u které je pacient pojištěn. Ta by měla být schopna\nnabídnout mu náhradní řešení vycházející ze zadaných požadavků klienta tak, jak jí tuto povinnost ukládá\nzákon. Poté, co se pacient se svým\nnovým lékařem domluví na registraci,\nobrátí se buď sám, nebo prostřednictvím onoho zdravotnického zařízení\nna odbor zdravotnictví nebo na zdravotnické zařízení, v jehož archivu jsou\nkarty pacientů uloženy, a příslušní\npracovníci zařídí předání dokumentace do určeného místa v souladu\nRádi bychom upozornili na fakt, že\nzdravotnická dokumentace není\nmajetkem pacienta, jak by se mohli\nmnozí domnívat, a proto může být\nvydána pouze příslušnému zdravotnickému zařízení. Pacientovi mohou\nbýt pořízeny opisy, výpisy nebo kopie\nzdravotnické dokumentace. Údaje,\nna jejichž základě dochází k vyhledání karty pacienta, jsou jméno a příjmení, datum narození, informace\no původním nestátním zdravotnickém zařízení a kontakt na nově vybraného poskytovatele zdravotní služby,\nkam je zdravotnická dokumentace\nPsychosomatika spojení starořeckých slov psyché (duše)\na sóma (tělo) – jejich spojení zdůrazňuje nezbytnost celostního,\nkomplexního nazírání na člověka ve zdraví a nemoci. Zabývá\nse vztahy mezi tělesnými a duševními ději, které nechápe jako\ndvě oddělené oblasti, nýbrž jako propojené a navzájem se neustále ovlivňující systémy\nPsychoterapie soubor verbálních, neverbálních a paraverbálních komunikačních technik užívaných psychoterapeutem\nk zvýšení duševního zdraví klienta či pacienta nebo ke zlepšení vztahů uvnitř skupiny\nSklerotizace postup užívaný při léčbě žilních městků varixů –\nspočívá v aplikaci sklerotizující látky, která po vyvolání drobného zánětu způsobí jejich zajizvení a uzavření. Jde o jednu\nz metod léčby varixů na dolních končetinách\nStentgraft endovaskulární protéza, kombinace stentu a syntetické cévní protézy\npomník v Příbrami\nPrvní primář chirurgického oboru, první primář chirurgie a někdejší ředitel příbramské nemocnice\nMUDr. Václav Trnka má od 19. ledna pomník s pamětní deskou v areálu Oblastní nemocnice Příbram.\nSlavnostního odhalení se zúčastnili i středočeský hejtman MUDr. David Rath a ředitel příbramské\nnemocnice MUDr. Stanislav Holobrada.\nMUDr. Václav Trnka, žák prof. Jiráska, lékařský\nředitel, 1. primář chirurgických oborů a 1. primář chirurgie v Příbrami, je dodnes jedna z nejznámějších a nejuznávanějších příbramských zdravotnických osobností\nnemocniční péče vůbec. V Příbrami působil od roku\n1932 až do roku 1965, kdy ho na místě primáře chirurgie vystřídal MUDr. Lisický. Velmi se zasadil nejen\no rozvoj chirurgie a dalších chirurgických oborů, ale\nNový pavilon v Mladé\nBoleslavi přinese vysoký\nPočátkem února navštívila ředitelka kladenské nemocnice MUDr. Kateřina Pancová mladoboleslavskou\nnemocnici a s jejím ředitelem doc. MUDr. Ladislavem Horákem, DrSc., a technicko-provozním\nnáměstkem Ing. Romanem Bílkem si prohlédla stavbu nového pavilonu interních oborů.\ns doc. MUDr. Ladislavem\nHorákem, DrSc., (vlevo)\na Ing. Romanem\nBílkem (vpravo) při\n„Nový pavilon vlastně umožní centra- cování, což znamená, že kraj bude splácet inveslizaci interních oborů, a to jak ambulantní složky, torovi finanční prostředky až po převzetí stavby.\ntak i hospitalizovaných pacientů. V přízemí budou „Počasí nám přeje, a tak lze předpokládat, že stavba\ninterní ambulance, v dalším patře gastroenterologie bude dokončena podle platného harmonogramu,\na ve vyšších patrech interní lůžkové stanice a spo- což znamená, že dodavatelé zdravotnických techlečná JIP. Výhodou je, že nedochází k navyšování nologií by mohli nastoupit v průběhu srpna a vše\nkapacity, ale pouze k přesunu interní péče na jedno by mělo být připraveno k předání lékařům a veřejmísto, což přinese zvýšení komfortu pro pacienty nosti na přelomu září a října tohoto roku," podotkl\ni zdravotnický personál," řekla MUDr. Kateřina Pan- ředitel Klaudiánovy nemocnice Mladá Boleslav\ncová s tím, že výhodné je také tzv. odložené finan- doc. MUDr. Ladislav Horák, DrSc.\ni o rozvoj samotné nemocnice v Příbrami. Za jeho éry\nse dostavělo nejvíce budov včetně budovy D-monoblok.\nPrávě D-monoblok prochází nyní významnou rekonstrukcí. Středočeský kraj na opravách budovy pracuje již delší dobu. Jen loni nemocnice zahájila činnost\nněkolika nových pracovišť. Pacientům v příbramské\nnemocnici tak v loňském roce přibyla nová rehabilitace, zubní oddělení a dva zcela nové pavilony.\nMUDr. David Rath.\nRadní pro oblast sociálních věcí Mgr. Zuzana Jentschke Stöcklová tvrdí:\nz Domova seniorů\nU Anežky Luštěnice\n„Péči o seniory a sociálně\nslabé neustále rozvíjíme“\nNavyšování kapacity v domovech seniorů, rozvoj pečovatelské služby – to jsou dvě nejdůležitější\nzáležitosti, které se v minulém roce podařilo realizovat ve Středočeském kraji. O plánech pro\nletošní rok jsme hovořili s radní pro oblast sociálních věcí Mgr. Zuzanou Jentschke Stöcklovou.\nS řediteli našich\nLaguny Psáry Jakub\nStöcklová a ředitel\nDomova Pod Kavčí\nČasto spolu mluvíme o seniorech, ale\nsociální problematika se netýká jen jich.\nSamozřejmě jde o daleko širší oblast. Jedním z našich\nnejstarších zařízení, které oslavilo 50 let existence\na stará se o mentálně handicapované klienty, je\nDomov Laguna Psáry. Z Regionálního operačního\nprogramu Střední Čechy získalo toto zařízení dotaci\nna vybudování pekárny na psárské návsi, kde budou\nklienti nejen pracovat, ale i samostatně žít v bytových\njednotkách. Především jde o to, že klienti budou moci\nchodit do zaměstnání. Zároveň obec získá zbrusu\nnovou prodejnu s pečivem. Již v loňském roce jsme\notevřeli nové chráněné bydlení pro mentálně handicapované ve Velvarech na Kladensku. Těm schopnějším\nse tak snažíme otevírat bránu k normálnímu životu.\nPečuje kraj i o lidi v nouzi?\nSamozřejmě, Středočeský kraj pomáhá i lidem\nv nouzi. Máme například intervenční centrum, jež\nje určeno pro osoby ohrožené domácím násilím.\nToto centrum působí v Kladně a může se na něj\nobrátit kdokoli z celého kraje, kdo cítí, že je ohrožen domácím násilím. Osobám postiženým domácím\nnásilím poskytujeme nejen psychologickou a sociální pomoc, ale v případě potřeby je i na nutnou\ndobu uschováme do tajných bytů. Spolupracujeme\ni s azylovými domy. Ty pod sebou mívají většinou\nměsta nebo neziskové organizace, takže Středočeský kraj přímo provozuje pouze jediný azylový\ndům v Kladně, který je určen pro muže, čímž vyplňujeme mezeru v nabídce.\nCo v sociální oblasti chystáte v letošním roce?\nPřestože z Ministerstva práce a sociálních věcí ČR\nk nám směřuje stále méně peněz a ačkoli ministerstvo\nodmítlo financovat jakékoli navýšení kapacity v domovech seniorů, uvědomujeme si rostoucí potřebu, a tak\ntuto oblast musí dotovat kraj. Snažíme se dokončit\nrozestavěné domovy a zvelebovat stávající. Například na Kutnohorsku bychom chtěli zahájit dostavbu\ndomova v Uhlířských Janovicích. Letos bychom měli\nzahájit stavbu, v příštím roce bude dokončena. Místo\nzde najde 170 nových klientů. Zároveň se tím také\nvytvoří nová pracovní místa v regionu.\nBudujeme a rozšiřujeme také terapeutické komunity\npro osoby, které se léčí ze závislostí (na drogách či\nalkoholu). Nyní máme jednu v Kladně, ale rozšíříme\nji o další v Budeničkách na Kladensku, kde by ještě\nna jaře mohlo najít útočiště 10–15 nových klientů.\nV těchto komunitách se snažíme s klienty opět dodržovat denní režim – vstávat, chodit do práce atd. – aby\nse mohli vrátit do normálního života.\nJaké jsou další novinky v sociální oblasti?\nDomovy pro seniory, které patří Středočeskému kraji,\npostupně začaly provozovat pečovatelskou službu –\nzačal s ní domov ve Zdicích a poté se přidal i domov\nv Jenštejně, přičemž v letošním roce se chystá zahájení pečovatelské služby v domově seniorů v Ratajích\nnad Sázavou (okres Kutná Hora) a v domově seniorů\nv Jankově (okres Benešov). Jde o velmi potřebnou\nzáležitost, obzvláště pro seniory, kteří nechtějí jít\ndo domova, mají kolem sebe rodinu, ale potřebují\npéči, která v obcích – na rozdíl od měst – přece jen\nchybí. Na začátku tohoto roku otevřeme nové kapacity v novém denním stacionáři ve Smečně a se stejnou službou počítáme v novém domově v Berouně\na ve Zdicích. Tato služba nebyla příliš známá, ale\nnyní je o ni stále větší zájem – jde o to, že pokud\nrodina chce mít seniora doma a potřebuje, aby se\no něj někdo postaral během dne, přiveze ho ráno do\ndomova, případně je přivezen naší službou, a večer\nse vrací do rodinného kruhu.\nVe vašich zařízeních, především v domovech\nseniorů, pracují i zdravotní sestry.\nSamozřejmě, protože mnozí klienti jsou spíše ležící.\nBohužel z tohoto důvodu nám nechybějí peníze jen\nz ministerstva, ale začínáme mít problémy i se zdravotními pojišťovnami, které mají tendenci snižovat platby\nza úkony zdravotnického personálu v domovech seniorů, ačkoli například léky může podávat výhradně\nzdravotní sestra, nikoli sociální pracovnice. Na jedné\nstraně tedy navyšujeme kapacity, což je potřeba, ale\nna straně druhé máme problémy se získáváním peněz\nna jejich provoz. Pro představu – velmi velkou část\nrozpočtu těchto zařízení činí dotace z ministerstva,\na to až 70 % (následují platby od klientů, příspěvek\nod zřizovatele, příspěvek na péči, sponzorské dary\na platby od pojišťoven). Největší část rozpočtu směřuje na mzdy, a pokud je více starších, ležících klientů, musíme mít i více zaměstnanců. Mimochodem\njsme nejspíš jediný kraj, který rozšiřuje péči o seniory a sociálně slabé ve vlastních zařízeních.\nbyla přivolána také pražská letecká záchranná služba, počet volání na Call centrum záchranné služby – zdrakterá muže po ošetření a zajištění transportovala do votnickou poradenskou linku na telefonu 800 888 155.\nLidé chtějí především vědět, jak se chovat a chránit\nÚstřední vojenské nemocnice Praha.\nBerounští záchranáři ve stejný den také zasahovali ve vysokých mrazech. Pozor by si v mrazivých dnech\nv Nižboru u malé dívky, která se propadla ledem na měli dávat zejména starší lidé, malé děti a chronicky\nřece. Dívku vytáhla z vody kolemjdoucí žena, která jí nemocní. Ohroženými skupinami jsou zejména kartím s největší pravděpodobností zachránila život. Hol- diaci a astmatici. Důležitá je dostatečná vrstva oblečička po vytažení z vody nedýLidé volající na zdravotnickou linku 800 888 155 chtějí\nchala a nekomunikovala. Disvědět, jak se chovat v extrémních teplotách.\npečink linky 155 přijal volání\ntěsně před druhou hodinou\nodpolední. Dispečerka na místo okamžitě poslala čení, pokrývka hlavy a namazání obličeje, popř. rukou\nsanitní vozy, radila ženě, jak má poskytnout první krémem. Rizikové skupiny lidí by se měly pohybovat\npomoc, a zahájila telefonicky asistovanou neodklad- venku jen po dobu nezbytně nutnou a vyvarovat se\nnou resuscitaci. Během chvíle se ženě podařilo dí- zvýšené fyzické námahy. V případě kluzkých silnic\nvenku rozdýchat. Při příjezdu záchranné služby byla a chodníků je nejdůležitější prevence, předvídavost\npromočená a silně podchlazená dívka už při vědomí a opatrnost. To samé se týká zamrzlých vodních ploch.\na plakala. Její stav byl vážný. Záchranáři se jí snažili V případě vážnějšího úrazu nebo závažného zhoršení\nco nejvíce zahřívat a po zahájení léčby ji převezli do zdravotního stavu je důležité poskytnout první pomoc,\npostiženého přesunout do tepla nebo alespoň přikrýt\nVšechny tyto zásahy mají jedno společné – nízké tep- a izolovat jej od studené země a neprodleně volat záloty, sníh a led. Od začátku mrazivého počasí se zvýšil chrannou službu (telefonní číslo 155).\ni v třeskutých\nmísto vyrazila rychlá zdravotnická pomoc z Votic. Záchranáři chlapci jazyk ošetřili a transportovali jej na\nkontrolu do benešovské nemocnice.\nVe čtvrtek 9. února zasahovali záchranáři hned u několika dopravních nehod, které s největší pravděpodobností zavinil smyk. Na dálnici D11 se na stejném\nmístě staly dvě dopravní nehody zhruba s hodinovým\nodstupem. První z nehod byla záchranářům nahlášena\nv 11.28. S osobním vozem zde havarovala řidička se\ndvěma malými dětmi ve voze. Řidička i jedno z dětí utrpěly otřes mozku. Záchranáři maminku s oběma dětmi\npo ošetření převezli do kolínské nemocnice. Druhá\nz nehod se stala ve 12.30. Řidička zde zřejmě v plné\nrychlosti narazila do svodidel a propadla čelním sklem.\nNa místo okamžitě vyrazili nymburští záchranáři. Letecká záchranná služba nemohla vzlétnout kvůli nepříznivému počasí. Mladá žena utrpěla těžká zranění\nobou dolních končetin. Chvíli po nehodě kolem projížděla záchranná služba z Jičína, která u nehody zastavila a poskytla zraněné ženě pomoc do příjezdu naší\nZáchranáři v mrazivých dnech zasahují ze- záchranné služby. Při příjezdu nymburských záchrajména u kolapsových stavů a celkového zhoršení zdra- nářů byla žena při vědomí a komunikovala. Kvůli závotního stavu, zejména u starších lidí nebo chronicky važnosti zdravotního stavu ji záchranáři uvedli do uměnemocných. Mírný nárůst výjezdů je k dušnostem. Po- lého spánku, zaintubovali a připojili na umělou plicní\ntíže mají zejména kardiaci a astmatici. Přestože se prů- ventilaci. Kvůli velkému krvácení také museli hradit\nměrný počet výjezdů záchranné služby kvůli silným krevní ztráty. Ženu poté transportovali sanitním vozem\ndo pražské vinohradské nemocMrazivé počasí může přinést zásahy záchranářů\nnice. Před čtvrtou hodinou odu událostí, které souvisejí se sněhem, ledem nebo mrazem. polední dostal dispečink linky\n155 nahlášenou také dopravní\nmrazům výrazně nenavýšil, v únoru záchranáři zasa- nehodu 11 aut na rychlostní komunikaci R4 u Dobříše.\nhovali u několika událostí, které souvisely se sněhem, Při nehodě byli lehce zraněni tři lidé. Po ošetření byli\nledem nebo mrazem.\npřevezeni naší záchrannou službou na centrální příŽe se kovy stávají v mrazu lepkavými, si vyzkoušel jem do příbramské nemocnice.\nv pátek 3. února na vlastní kůži malý chlapec na Be- V neděli 12. února v 11 hodin dopoledne zasahovali\nnešovsku. Dispečink záchranné služby dostal v od- záchranáři v Rakovníku, kde se těžce zranil mladík\npoledních hodinách hlášení o dvouletém dítěti, kte- při hokeji. Byl v bezvědomí a záchranáři u něj museli\nrému přimrzl jazyk k zábradlí a po odtržení krvácel. Na zhruba 10 minut provádět srdeční masáž. Na místo\nText: BcA. Tereza Janečková, DiS., tisková mluvčí Územního střediska záchranné služby Středočeského kraje\nNáhlé změny teplot, mrazivé počasí, sníh a náledí mohou mít za následek výjezdy záchranné služby\nk nejrůznějším případům – dopravním nehodám, úrazům a podchlazeným nebo umrzlým lidem.\nVětší problémy než\nsilnice a chodníky.\nRozhovor s ředitelem Oblastní nemocnice Příbram, a. s.:\n„Nové prostory nabídnou\nvelmi příjemné prostředí“\nZmodernizované křídlo D3 monobloku příbramské nemocnice bude zprovozněno podle všeho již\nv březnu. V tuto chvíli se tento pavilon postupně vybavuje potřebným zařízením a technologiemi.\nO něm, ale i o dalším aktuálním dění v nemocnici jsme hovořili s jejím ředitelem MUDr. Stanislavem\nje už přes 130 let\nOblastní nemocnice Příbram se vrátila k loňskému výročí 130 let od vzniku nemocnice v Příbrami.\nVe čtvrtek 19. ledna odhalila nový pomník s pamětní deskou MUDr. Václavu Trnkovi.\na Jitka Křížová –\nškoly, které učil\nMUDr. Václav Trnka.\npomáhá, protože abychom zásadně neomezili zdravotnickou péči, stavíme i rekonstruujeme prakticky\nza plného provozu nemocnice.\nCo nové křídlo nemocnici přinese?\nKřídlo D3 si prohlédl při své poslední lednové\nnávštěvě v Příbrami i hejtman Středočeského kraje\na myslím, že se mu výsledek rekonstrukce líbil. Velkou výhodou budou pro nové prostory lůžkových\njednotek operačních oborů pokoje s malým počtem\nlůžek, s vlastním sociálním zařízením, ale také například velmi otevřené pracoviště zdravotnického personálu. Pacienti tak budou mít ke zdravotníkům velmi\nblízko. Kromě nového vybavení je pro tento prostor\nvelmi typické příjemné a vzdušné prostředí.\nJsou ještě ve druhém rekonstruovaném křídle\nmonobloku – D1 – nějaká pracoviště?\nNyní již ne. S pokračujícími stavebními pracemi bylo\nteď již nezbytné poslední provozy, které tam byly,\npřemístit. Šlo o ambulance neurologie včetně laboratoří EEG a EMG, urologické ambulance, odborné\nporadny chirurgie a pracovny sociální sestry a lékařů.\nČást zázemí tam stále mělo i oddělení zobrazovacích metod. Ale zvládli jsme to a zaměstnanci i pacienti zareagovali opět velice vstřícně. To nám určitě\nDo 31. ledna 2012 se mohlo žádat o granty města\nPříbram. Požádala město o grant i nemocnice?\nAno, naše nemocnice je již tradičním žadatelem.\nPokaždé se naše projekty týkají zpříjemnění a zpestření pobytu pacientů v nemocnici, ať již je to projekt\npro oddělení dětské nebo pro dobrovolnické centrum\nvčetně velmi úspěšné canisterapie. Takovou zajímavostí je pak náš společný projekt s Městskou policií\nPříbram „Nemocnice míří do školek“, v rámci kterého naše sestřičky učí hravou formou děti, jak reagovat v některých situacích, proč je třeba mít se na\npozoru před léky v domácích lékárničkách nebo přípravcích na úklid apod.\nChystáte na jaře nějaké další novinky?\nAno, již teď například připravuje interní oddělení už\n3. Kadeřábkův den. Jde o celodenní odborný seminář pro lékařské i nelékařské zdravotnické pracovníky naše i z jiných nemocnic.\nV minulém roce uplynulo již 130 let, kdy v Pří- velmi špatném technickém stavu, neboť pro jeho\nbrami vznikla pro potřeby tehdejších občanů nemoc- výrobu byl v době původního zadání použit nevhodný\nnice. Jednou z nejvýznamnějších a nejuznávanějších typ kamene. Oblastní nemocnice Příbram se proto\nosobností příbramské nemocniční péče je MUDr. Vác- rozhodla pro pomník nový i s novou pamětní deslav Trnka, lékařský ředitel, první primář chirurgických kou, na níž je však vytesán původní text.\noborů a první primář chirurgie v Příbrami.\nNový pomník MUDr. Václavu Trnkovi byl za přítomMUDr. Trnka, žák profesora Jiráska, který v příbram- nosti hejtmana Středočeského kraje MUDr. Davida\nské nemocnici působil od roku 1932 až do roku 1965, Ratha a ředitele Hornického muzea v Příbrami\nkdy ho na místě primáře chirurgie vystřídala další PaedDr. Josefa Velfla slavnostně odhalen v prostoru\nznámá příbramská osobnost\nByl to právě MUDr. Trnka, za jehož éry se v nemocnici\nMUDr. Lisický, se v Příbrami\ndostavělo nejvíce budov včetně současné budovy D.\nvelmi zasadil nejen o rozvoj\nsamotné chirurgie a dalších\nchirurgických oborů, ale i o rozvoj nemocnice jako před budovou magnetické rezonance. Při této výjitakové. V areálu nemocnice MUDr. Trnka již pomník mečné příležitosti pozvala příbramská nemocnice\ns pamětní deskou v minulosti měl, ale vzhledem k pří- na toto příjemné setkání s historií nejen své zaměstpravě stavebního prostoru pro nové budovy C a F, nance, ale i širokou veřejnost. Zájem byl skutečně\nkteré byly zprovozněny na jaře 2010, byl tento pomník veliký. Přišli i lidé, kteří MUDr. Trnku ještě pamatují,\npřenesen a uskladněn pro pozdější navrácení do pro- dokonce i jeho bývalé žákyně. Znamená to pro nás,\nstor Oblastní nemocnice Příbram. Následně bylo na že příbramáci „svoji“ nemocnici sledují a zajímají se\nzákladě odborné expertizy zjištěno, že pomník je ve o ni. To je pro nás důležité a vážíme si toho.\nPsychiatr MUDr. Martin Konečný tvrdí:\n„Psychiatrie už dávno není\nněco jako šarlatánství“\n„Každý mozek je jedinečný, složitost mozku je přitom v porovnání s jinými orgány těla závratná,“\nříká lékař psychiatr MUDr. Martin Konečný. Na otázku, na co se ve svém oboru zaměřuje, odpovídá\nvelice lidsky, že na pacienta.\nPane doktore, v příbramské nemocnici\npůsobíte poměrně krátce. Jak se vám v Příbrami\nNež odpovím, chci se podělit o zkušenost, kterou jsem\ns Příbramí měl již kdysi dávno jako rodič nemocného\ndítěte. Můj nevlastní, tehdy sedmnáctiletý syn byl\npřevezen na chirurgické oddělení příbramské nemocnice po pádu z kola s těžkými poraněními hlavy. Když\njsme za ním s manželkou přijeli z Plzně, kde jsme\nbydleli, a v nemocnici ho navštívili, vůbec jsme ho\nnepoznali. Natolik byla poranění obličeje devastující.\nNevím, zda zde ještě působí kolegové, kteří mu tehdy\nv roce 1998 poskytli pomoc na operačním stole, ale\nchci vyjádřit svou vděčnost celému oddělení. Dnes\njiž 31letý Martin se těší výbornému zdraví a po vážných poraněních má jen několik drobných jizev okolo\núst. Takže on i celá rodina jsme příbramské nemocnici velmi zavázáni. Tehdy jsem samozřejmě netušil,\nže budu jednou s nemocnicí v Příbrami spolupracovat. Ale život je neustálá změna, a tak jsem se dostal\ndocela nečekaně do kraje, který pro mne byl spojen\nspíše s oddílovými výlety, na které jsem jezdil jako\nkluk z Prahy coby člen svazarmovského oddílu se\nskautskou minulostí. Na Brdy jsme jezdili se skauty\nvlastně po celý rok, na jaře, na podzim i v zimě, jen\nléto jsme většinou trávili na táborech v jiných krajích naší krásné země. Ani ve snu mne tehdy nenapadlo, že zde budu jednou bydlet – loni v září jsem\nse přistěhoval do Nové Vsi pod Pleší a začal se rozhlížet po práci v blízkém okolí. Tak jsem se dostal\nnejprve do sanatoria Na Pleši a pak i do nemocnice\nv Příbrami. Pracuji zde skutečně krátce, teprve od\n1. prosince, takže zatím opravdu nemohu říci, jak\nsvou současnou pracovní zkušenost zařadím v porovnání s dalšími nemocnicemi, kde jsem působil. Byly\nto kliniky v Plzni a v Praze a také soukromá nemocnice v Ostrově nad Ohří, kde jsem poslední čtyři roky\nvykonával funkci primáře. Můj první dojem v Příbrami\nje dobrý, zejména mám velmi příjemný pocit z úrovně\nkomunikace mezi lékaři. Na většině oddělení zažívám\nvlídné, přátelské přijetí, kterého si vážím. Budu rád,\nkdyž budeme i nadále při společné péči o pacienty\nMůžete čtenářům přiblížit váš obor a jakým\npacientům se v nemocnici věnujete?\nKdyž jsem v psychiatrii začínal, zavolal mi rodinný\npřítel, významný lékař z IKEM, který se věnoval transplantacím, a velmi mi psychiatrii rozmlouval. Nedávno\njsem ho po dlouhé době opět potkal a ptal jsem se\nho, proč vlastně tehdy tolik naléhal, abych se orientoval jiným směrem. Myslel jsem, že v tom měl prsty\nněkdo z rodiny. K mému překvapení mi kolega vysvětlil, že mne kontaktoval z vlastní iniciativy. Chtěl mne\nprý varovat, že psychiatrie není tak docela exaktní\nvědecký obor, spíše jakési šarlatánství. Dnes by\nmi prý ale stejnou radu rozhodně nedával. Vývoj\nv medicíně jde obrovským tempem kupředu a týká\nse i oborů, které vycházejí z neurobiologie. V tom má\nkolega naprostou pravdu. Nové poznatky o fungování\na funkcích mozku jsou natolik zásadní, že skutečně\npsychiatrii zcela proměnily – farmakoterapie i psychoterapie dnes stojí na zcela nových „neurobiologických“ základech a rozhodně je není možné považovat za „svého druhu šarlatánství“. Nicméně nadále\nzůstává pravdou, že složitost mozku je v porovnání\ns ostatními orgány natolik závratná, že nebude zřejmě\nnikdy možné stavět psychiatrickou léčbu pouze na\nevidence-based medicíně. Každý mozek je zcela\njedinečný, a tak výsledky klinických studií ať už\nv oblasti farmakoterapie, tak i v oblasti psychoterapie představují vždy jen neexistující statistickou realitu. Reakce každého konkrétního pacienta zůstávají\nvždy více méně nepředvídatelné, a tak v psychiatrii\nvíce než v jiných oborech stojí léčba na zkušenostech\nJak se v rámci svého oboru specializujete?\nJsem dvouatestovaný psychiatr, navíc mám funkční\nspecializace v psychoterapii a v psychosomatice. Ale\nneřekl bych, že se specializuji výhradně na psychosomatiku nebo jinou problematiku v rámci psychiatrie.\nSnažím se v nemocném vždy vidět na prvním místě\nčlověka, který hledá a potřebuje pomoc, nikoli diagnózu, kterou je třeba zaškatulkovat. Dalo by se říci, že\nse specializuji „na konkrétního člověka“. A nemyslím\nto jako vtip. Míním to doslovně.\nS jakými potížemi k vám v této hektické, dá se\nříci digitalizované době lidé nejčastěji přicházejí\na jaké mají jejich potíže nejčastěji příčiny? Došlo\nv posledních letech k nárůstu počtu některých\nKdyž ponecháme stranou nárůst počtu organických\nporuch a případů demencí, který souvisí se stárnutím populace, přibývá celorepublikově nejvíce pacientů s poruchami nálady (F30-38) a s úzkostnými\nporuchami (F40-59). Meziroční nárůst (při srovnání\nlet 2009 a 2010) je dramatický v obou těchto skupinách – počet nově zjištěných případů se zvýšil zhruba\no 10 %, což jistě souvisí jednak s ekonomickou situací, ale také, domnívám se, s celkovou atmosférou ve\nspolečnosti. Statistické údaje velmi přesně kopíruje\nmá vlastní zkušenost z oddělení, kde jsem donedávna\npůsobil, i z ambulance. Obzvláště smutné je, že se\nzvýšil také počet nových případů psychických obtíží\nu dětí a dospívajících (nárůst téměř o 15 % mezi roky\n2009 a 2010) a počet invalidních občanů, kterým byl\nnové přiznán důchod kvůli nějaké duševní poruše.\nPsychiatrické diagnózy tak v posledních několika\nletech předstihly ostatní skupiny diagnóz ve srovnání příčin invalidizace.\nJaké jsou vaše mimoprofesní zájmy?\nVyrostl jsem v rodině divadelníků a o divadlo jsem se\nod mládí intenzivně zajímal. Dokonce jsem souběžně\ns medicínou chvíli studoval i DAMU, obor režie.\nDivadlo mám velice rád dodnes a často navštěvuji\ndivadla v Praze a v Plzni.\nMěsto Příbram chce\nletos vybudovat dvě\nMěsto Příbram chce v letošním roce vybudovat dvě nové mateřské školy v jednom z pavilonů\nbývalé 8. základní školy v Žežické ulici. Záměr oznámila rada města vloni v září, kdy radní schválili\nzáměr vyhlásit výběrové řízení na zhotovitele projektové dokumentace pro stavební povolení\na pro výběr zhotovitele stavby.\noční oddělení školicím\nstřediskem pro ČR i SR\nLékaři školí své kolegy v provádění operací šedého zákalu přístrojem Stellaris. Lektorství jim\nbylo uděleno v Paříži.\nspolu s kolegy,\nkteří se v Příbrami\nškolili 27. ledna.\nTřetí zprava primář\nzleva MUDr. Radek\nBodnár, který ke\nškolení získal pro\nDne 27. ledna proběhla v naší nemocnici\npoměrně neobvyklá akce. Oční oddělení pořádalo\nv letošním roce první školicí akci pro lékaře z naší\nrepubliky i ze Slovenska. Prvního školení se zúčastnili čtyři lékaři: z Fakultní nemocnice Brno-Bohunice,\nz Nemocnice u sv. Anny v Brně, ze soukromé kliniky\nv Hradci Králové a jeden lékař ze Slovenska (ten bude\npro další období zajišťovat tuto školicí činnost pro\nsvé slovenské kolegy).\nNaše oční oddělení je v rámci Evropské společnosti\npro refrakční a kataraktovou chirurgii (ESCRS) určeno\njako školicí centrum pro ČR a SR v metodice operací\nšedého zákalu malým řezem na přístroji Stellaris firmy\nBausch a Lomb. V roce 2010 byl v Paříži pro uvedené\nstáty jmenován lektorem pro tuto metodiku operací\nMUDr. Radek Bodnár. Již v minulosti jsme pořádali\npraktické ukázky z tohoto způsobu operace šedého\nzákalu pro zájemce z celé republiky, ale lednová akce\njiž měla charakter výukového semináře, kde se lékaři\nměli možnost v kombinovaném způsobu výuky seznámit jak s teoretickými, tak i s praktickými podklady\ntohoto způsobu operace. Lékaři byli po úvodních přednáškách přítomni přímo na operačním sále a sledovali operace přes velkoplošnou obrazovku i přes operační mikroskop. V přestávkách mezi operacemi pro\nně byly připraveny přednášky o přístrojích, nástrojích,\nspeciálních nitroočních čočkách i o různých nuancích\nprobíraného operačního postupu.\nNa závěr semináře dostali lékaři certifikát opravňující je operovat touto metodou. Na základě tohoto\noprávnění budou moci získávat i potřebné instrumentarium i nitrooční čočky.\nDo konce února letošního roku bude hotov\nprojekt a na akci bude současně i vydáno stavební\npovolení. O tom, zda se bude nová školka letos stavět, rozhodnou příbramští zastupitelé na veřejném\nzasedání dne 20. února 2012, kdy by současně se\nschvalováním rozpočtu měli schválit i plán investic\nna příslušný rok. „Realizace projektu výstavby nových mateřských škol\nbude součástí návrhu rozpočtu města Příbrami na\nletošní rok. V Příbrami v současné době chybí přibližně 100 míst v mateřských školách. Tuto nepříznivou situaci si uvědomujeme a chceme ji co nejdříve\nřešit. Nové školky by podle předběžných odhadů měly\nstát asi 13 milionů korun. Přesnou cenu ovšem určí\nvýběrové řízení, které na výstavbu vypíšeme,“ vysvětlil starosta Příbrami MVDr. Josef Řihák.\nPro školní rok 2011/2012 bylo v Příbrami podáno\ncelkem 646 přihlášek do mateřských škol. K zápisu\nskutečně přišlo pouze 461 dětí. „Rozdíl je dán tím,\nže rodiče některých dětí si podali přihlášky na více\nmateřských škol,“ vysvětlil příbramský starosta Řihák.\nV Příbrami v současné době působí 13 mateřských\nškol. Z toho jedna je speciální a zřizuje ji Středočeský\nkraj. Ostatní zřizuje město Příbram. Do mateřských\nškol bylo na školní rok 2011/2012 přijato celkem 335\ndětí. Nepřijatých zůstalo 126 dětí. Z těchto nepřijatých je 38 dětí mimopříbramských a zbytek, až na dvě\nvýjimky, jsou děti, které dovrší tří let až v průběhu\ntohoto školního roku. „Také v příštích letech očekáváme podobně velký zájem o umístění dětí do mateřských škol. Proto je nezbytně nutné zvýšit počet míst\nv příbramských mateřských školách. Z hygienických\ndůvodů již není možné zvýšit kapacitu stávajících školek, proto musíme vybudovat mateřskou školu novou,“\nřekl starosta Příbrami MVDr. Josef Řihák. Podle nejnovějšího návrhu by v pavilonu bývalé 8. základní školy\nměly působit dvě mateřské školy. První bude organizačně začleněna pod stávající Mateřskou školu Jana\nDrdy a druhá bude nově zřízená Waldorfská mateřská škola. Tyto nové pobočky budou mít dohromady\nkapacitu 120 míst. Školky na Žežické ulici nebudou\nmít vlastní kuchyň. Budou zde v jednotlivých odděleních pouze výdejní místa jídla. Příprava jídel bude\nprobíhat v Mateřské škole Jana Drdy a na školky na\nŽežickou ulici se bude strava dovážet.\nAž budou nová pobočka Mateřské školy Jana Drdy\na Waldorfská mateřská škola dokončeny, budeme\nrodiče informovat o možnosti zapsat své dítě do\nnových tříd prostřednictvím internetových stránek\nměsta www.pribram.eu a dalších médií.\nDěti v příbramských\nškolách se mohou\nkaždoročně těšit na\nkvalitní med od včel\nz Příbramska. Med\nměsto ve spolupráci\nje z předávání\nod zástupců města\na od příbramských\nRozhovor s ředitelem Klaudiánovy nemocnice Mladá boleslav:\nÚvod Nemocniční listy\n„kdo šetří, má za tři?\nz Klaudiánovy nemocnice\nvrací do běžných\na již se rýsuje\nmělo by v něm být parkoviště a stravovací provoz s tabletovým systémem. Nejen o tom jsme\nje ovšem stavba nového pavilonu interny.\nhovořili s ředitelem Klaudiánovy nemocnice doc. MUDr. Ladislavem Horákem, DrSc.\nje pro nás správě\nco máme až\nz pro- muset\ndoby stalo trvalé\nto je polibek\nto na vládní\nnedourčitou finanční injekci pro fakultní nemocvážet jídlo za zvýšené náklady zvenčí, pak tento pronice. Ale co ty ostatní? Co naši pacienti?\nblém musí být nejpozději do dvou let vyřešen.\nnemocnice si stěžují na\nproblém s penězi. V této souvislosti\nse dá, a jen díky nasazení všech\nza všechny, které\nI v těch nejhorších mrazech se\núspory nijak razantněji nedotkly. To je ovšem dlousi, hodobě\naby jich bylo\nvíc, protože nám\nObrovskou. Teď hlavně ve světle toho, že nové budovy úroveň péče o pacienty. Nejvíce sponzorů asi působí\njsme nuceni do úspor, doslova smlouváme o každou\nzačíná být reálně vidět, jak bude nový pavilon\nbudou zateplené, nemají jednoduchá okna, a nám tak v našem dětském domově a bez nich bychom dětem\nkorunu – ostatně i nový interní pavilon je plánován\nvypadat. Jaký je to pocit?\ntedy budou šetřit za elektřinu. Protože účty za tuhle opravdu těžko dopřáli tolik zážitků a tak pěkný život\nže pěkný. Začínám věřit, že se opravdu tak, aby byl provozně co nejlevnější – a na druhou\nzimu budou asi obrovské – díky tomu, že nemocniční jako mají nyní. Díky sponzorům jsme schopni jim\nže někdo řekne:\nv něm provoz.\ntak, že čím\nven byl poměrně\nod víc šetpřipravovat\nse zvyšuje tlak\ndá dělat, oborů,\nv nemoc- některých\nse nám dařítím\nco bude, připravujeme harmonogram částečné\nna to, rekonstrukce,\nať šetříme ještě\nasi „kultistěhování. V souvislosti s přesunem interních ambu- například ve vší tichosti připravuje takzvanou\nRada Středočeského kraje a následně\nletech neobejdeme a jsem opravdu rád, že\nlancí budeme moci rozšířit prostory pro oční a ORL v příštích\nvýkonů“, kde je jednoznačné zadání:\ni zastupitelstvo schválilo prostředky na stavbu\ns nimi máme nastartovanou dobrou spolupráci. Snad\noddělení. Takže když se přes plot staveniště podí- snížit úhradu za ambulantní péči. Většině nemocnic\njich bude přibývat.\ndalšího pavilonu. Kdy chcete začít stavět?\nvám na rostoucí budovu, určitě se mi na příští měsíce i ambulantních zařízení budou tedy klesat platby od\nMáme hotovou projektovou dokumentaci, zažádáno\nv tomto povolení\nv tomto směru ve mně\nKlaudiánovy nemocnice Mladá Boleslav\nstále se najdou\ni skep- vzbuzuje opravdu spíš obavy.\nnám všechny– okolnosti\nzačít někdy na jaře.\nA protože ta stavba není nijak výrazně technologicky\nředitel Klaudiánovy nemocnice Mladá Boleslav\nv létě všichni\na těšíte se, co bude.\nTéměř všichni si samozřejmě vybrali své zasloužené\nV pavilonu má být podzemní parkoviště\ndovolené, ale musíme být připraveni, že to horší je\na stravovací provoz. Proč?\nmíst nejen Já\npro naše zaměstnance.\nAle anejsování o výši DPH. Neumím si přestavit, kde budeme\nv případě vyšší DPH brát peníze. Zatímco nyní řadu\nPavilon již roste\nNový pavilon interních oborů,\nkterý by měl být v provozu již letos\nna podzim, začíná získávat svou\nkonečnou podobu. Hrubá stavba\nbyla dokončena a zpod lešení\nzačíná prosvítat skutečný vzhled\nbudovy. Na mnoha místech je již\nstavba omítnuta a kolemjdoucí\nsi tak mohou udělat přesnější\nobrázek, jak bude ve finále nový\nnemocniční pavilon vypadat. Primáři interních oborů se také začínají připravovat na stěhování do\nnových prostor tak, aby byl provoz\njejich oddělení co nejméně zasažen.\nV novém pavilonu budou veškeré\ninterní ambulance kromě dialýzy,\na to v přízemí, tak, aby pacient\nmohl veškerá potřebná vyšetření\nabsolvovat pod jednou střechou.\nV dalším patře bude gastroenterologie. Ve vyšších patrech budou\numístěny veškeré interní lůžkové\nstanice a společná jednotka intenzivní péče. Pod pavilonem je parkovací dům s kapacitou 130 míst.\nNutriční ambulance Klaudiánovy nemocnice začala spolupracovat se společností Nutricia, což je\nvýrobce potravin pro zvláštní výživu.\nUrčeny jsou zejména pro lidi, kteří\nnemohou přijímat normální stravu.\nTo je poměrně častý jev například\npři léčbě nádorových onemocnění.\nLékař tedy potom musí doporučit\nstravu alternativní, která obsahuje\nvšechny potřebné živiny a přitom\nje v takové podobě, že ji nemocný\nčlověk je schopen přijmout. V ideálním případě ústy, v horších potom\nv podobě infuze nebo sondou zavedenou přímo do žaludku. Ačkoli\nzvláštní výživa je volně prodejná,\nvždy by měla být vybírána po konzultaci s odborníkem, respektive\nlékařem. Díky spolupráci se společností může lékárna Klaudiánovy nemocnice všem svým klientům zaručit, že výrobky Nutricia zde\nnakoupí za nejlevnější cenu.\nChystáte se pracovně či na dovolenou do exotické země a nevíte, zda by nebylo lepší nechat se před\ncestou očkovat? Lékaři v ambulanci cestovní medicíny vám rádi poradí, po konzultaci doporučí nejvhodnější\nočkování proti nemocem, které v příslušných zemích hrozí a samozřejmě vás i oočkují. Lékaři poskytují konzultace pro cestovatele i v rámci zajištění cestovní lékárničky, předepisují antimalarika, zajišťují mezinárodní\nočkovací průkaz a v případech, kdy je to třeba, vydávají pro jednotlivé země certifikát v případě plánovaného\ndlouhodobého pobytu. Ambulance pečuje o své klienty i po návratu z rizikových cest, na konzultaci je možné\nzajít i po zranění neznámým zvířetem z rizikové oblasti, možné je ošetření a vakcinace poraněných kontaminovanými jehlami a předměty. Poradenství zdejších specialistů je ovšem vhodné i při očkování proti nemocem\nhrozícím v Česku, jako je například rakovina děložního čípku nebo klíšťová encefalitida. Ambulance je na adrese Mladá Boleslav, Jiráskova 1320, tel.: 326 726 330. Očkování je po telefonické domluvě možné aplikovat\nkaždý všední den od 7.00 do 15.00, kromě středy, kdy zde ve stejných hodinách funguje infekční ambulance.\nSpecialista na artroskopické operace MUDr. Roman Bartoš říká:\n„Nejtěžší je splnit\nKlaudiánova nemocnice se pyšní řadou špičkových lékařů v různých oborech. Jedním z nich\nje i ortoped MUDr. Roman Bartoš, který se specializuje na artroskopické operace se zvláštním\nzaměřením na ramenní kloub. V Mladé Boleslavi působí od roku 2003, je zástupcem primáře\na v současné době učí artroskopicky operovat klouby podle moderních trendů v medicíně své\nkolegy z nemocnic po celé republice.\nBartoš sport podle\nsvých slov moc\nnemusí – rozhodně\nje ale vyznavačem\nArtroskopické operace kloubů jsou operace, kdy se\nz malých, zhruba půlcentimetrových přístupů zavádí do\nkloubu optika a příslušné nástroje. Lékař pak zjišťuje\na řeší problémy právě pomocí těchto malých vstupů.\nTento způsob operace zaručuje minimální poškození\ntkání, menší bolestivost a rychlejší návrat funkce\nkloubu, než při tzv. otevřených operacích. Artroskopicky je dnes teoreticky možné operovat všechny\nklouby. Na našem pracovišti provádíme artroskopické operace ramene, lokte, kyčle, kolene a hlezna.\nČím vás okouzlila ortopedie?\nTo, že dnes dělám ortopedii, bylo spíše dílem řízení\nosudu. I když jsem věděl, že mě spíše přitahují chirurgické obory, neměl jsem vyhraněnou představu.\nBěhem hledání volného místa v posledním ročníku\nstudia lékařské fakulty se shodou okolností uvolnilo\nmísto sekundáře na ortopedickém oddělení ve Strakonicích. Další šťastnou okolností bylo, že jsem se\ntam potkal s bývalým primářem ortopedického oddělení v Klatovech MUDr. Miroslavem Amblerem, který\nve mně probudil ten pravý zájem o obor.\nJaké problémy lze tedy řešit artroskopicky?\nNejčastěji se takto provádějí operace kolene, kde je\nnejvíce ošetřováno poškození menisků a chrupavky.\nMezi více specializované operace pak patří náhrada předního a zadního zkříženého vazu. Mezi další\nčastá onemocnění, která řešíme artroskopicky, patří onemocnění a úrazy šlach a vazů ramenního kloubu, poúrazová ztuhlost a artróza lokte nebo hlezna.\nJako jedno z mála pracovišť také dokážeme artroskopicky ošetřit určitá onemocnění kyčelního kloubu.\nVaše oddělení se stalo nejznámějším díky\nartroskopickým operacím ramenního kloubu.\nAno, artroskopické operace ramenního kloubu jsou\nnaší „vlajkovou lodí“ na poli artroskopie a myslím,\nže držíme krok s nejlepšími u nás. Nejčastěji operujeme tzv. impingement syndrom ramene, což jsou\nbolestivé srůsty, které se tvoří v oblasti ramene jako\nnásledek jeho přetížení, věku a vrozených dispozic.\nDalší operací je artroskopické sešití utržených šlach\nv rameni, tzv. rotátorové manžety, a stabilizační operace při opakovaných vykloubeních ramene. Naší\nnejvětší chloubou je ale artroskopické ošetření\nporanění kloubu mezi klíční kostí a lopatkou, tzv.\nakromioklavikulární luxace. Naše pracoviště jako\njedno úplně z prvních začalo tuto operační metodu\nu nás provádět již v roce 2009! Máme také největší soubor odoperovaných pacientů touto metodou\nv Čechách, zcela srovnatelný se soubory pacientů\nzahraničních pracovišť po celém světě. U artroskopických operací ramene více než jinde platí, že otevřená operace znamená velkou jizvu, větší bolestivost, pomalejší rehabilitaci a delší návrat do plné\nO kolik je kratší doba rekonvalescence?\nZhruba se dá říci, že asi o 30 %. Záleží však na řadě\nfaktorů. Například u operací ramene se dělala studie,\nkterá ukázala, že je velký rozdíl mezi pacientem, který\nje OSVČ, spolupracuje a do práce spěchá, a pacientem, který pobírá dobré dávky v neschopnosti a pracovat se mu nechce. Celosvětově bylo prokázáno, že\nbez ohledu na kvalitu provedení operace tyto faktory až o 50 % prodlužují dobu návratu do práce. Je\ntaké zajímavé, že ačkoli většinu ortopedických operací lépe snášejí ženy, specifikem ramene je opak.\npříliš velký problém pacienta ošetřit, udělat technicky správně operaci a mít z toho dobrý pocit. Zdaleka\nnejtěžší je splnit pacientovo očekávání. A jak to uděláte, to je mu většinou jedno. Proto je velmi důležité mu vysvětlit, jaká očekávání jsou reálná s přihlédnutím k charakteru jeho onemocnění a celkovému\nstavu. Bohužel, ani my neumíme zázraky.\nJaké jsou u vás čekací lhůty?\nNa běžné artroskopické operace kolenního kloubu se\nčeká přibližně tři týdny. Akutní stavy operujeme okamžitě. Složitější operační artroskopie, jako náhrady\nzkřížených vazů, operace ramenního kloubu nebo\nkyčle, které většinou nepatří mezi akutní případy,\nmají čekací dobu přibližně dva měsíce.\nJaká je spádová oblast vašeho pracoviště?\nVelmi zjednodušeně se dá říci, že od Aše až po Ostravu. Díky filozofii, kterou tu zavedl primář Šedivý, si\nnehrajeme na žádnou spádovost. Snažíme se pomoci každému, kdo k nám přijde, protože cítíme, že je\nto naše povinnost a zároveň i vizitka pracoviště. Díky\nvelkému počtu pacientů poměrně hodně operujeme\na tím získáváme zkušenosti nutné k operační rutině, která je velmi důležitá k udržení stejné kvality\noperací. Pacientů máme opravdu hodně, ale nám to\nnevadí, baví nás to.\nKolik artroskopických operací ročně děláte?\nZa poslední rok jsme artroskopicky odoperovali\n555 kolen, 107 ramen, 77 plastik křížových vazů,\n6 kyčlí, 8 hlezen, 3 lokty – to jsou ale již poměrně\nunikátní operace. Myslím si, že na oddělení, které\nještě k tomuto zajišťuje standardní ortopedickou\noperativu a péči o úrazy pohybového aparátu, to není\naž zas tak málo.\noddělení Klaudiánovy nemocnice\nOd letošního ledna je školicím centrem pro artroskopické operace. „Díky dlouhodobé\nspolupráci se společností Arthrex (zastoupenou v ČR firmou Comesa), která je jedním\nz celosvětově největších výrobců ortopedických implantátů a nástrojů používaných\nzejména při artroskopických operacích, jsme byli požádáni, zda bychom se v ČR nestali\njejich výukovým centrem,“ říká MUDr. Roman Bartoš. Spolupráce zajistí pro lékaře na\noddělení vybavení nejmodernějšími přístroji a nástroji pro artroskopické operace, které\nspolečnost Arthrex dodává. Na oplátku budou lékaři z Klaudiánovy nemocnice učit své\nkolegy z jiných nemocnic, účastnit se přednášek, školicích akcí, předváděcích operací\nJak byste charakterizoval pacienty, kteří se na\nJsou poměrně dobře vzdělaní a většinou vědí, proč\na jaký výkon chtějí provést artroskopicky. Dnes není\na operací na jiných pracovištích. Předchozí roky již v Klaudiánově nemocnici sbírali zkušenosti lékaři z traumacentra v Ústí nad Labem, z Chrudimi a Hořovic. Na červen pak\nboleslavští ortopedi chytají ortopedické sympozium s mezinárodní účastí.\nŘekněte kouření stop\nMartina Kolečkářová je na první pohled úplně obyčejná žena. Je jí něco přes čtyřicet, s manželem\nvychovává tři děti, pracuje ve školství a ráda rekreačně sportuje. Je velmi optimistická, často se\nusmívá. Martina Kolečkářová vyhrála svůj boj s rakovinou.\nPatříte k těm, kdo se snad už stokrát rozhodli přestat kouřit a snad stokrát po pár dnech znovu\nzačali? Nebo se s tímto zlozvykem bojíte skoncovat? Možná jen nevíte, jak na to. Právě pro\nvšechny, kdo chtějí vykouřit svou poslední cigaretu, Klaudiánova nemocnice otevřela ambulanci\nBulku v prsu si nahmatala při sprchování\nvíceméně náhodou. Nezpanikařila, okamžitě začala\njednat a kontaktovala svou gynekoložku. To jí zachránilo nejen prs, ale možná i život. „Lékařka mě vyšetřila a okamžitě poslala do Klaudiánovy nemocnice\nna mamografii. Ukázalo se, že opravdu mám v prsu\nnález. Ještě ten den jsem šla na sonografické vyšetření, a protože se ukázalo, že nález má ráz nádoru,\nbyla jsem odeslána na biopsii. Ta zhruba týden nato\npotvrdila karcinom a já jsem se dostala do prsní\nambulance Klaudiánovy nemocnice,“ říká Martina\nKolečkářová. Zde se jí ujal MUDr. Jiří Boháč a zahájil\nkroky, které vedly k pozdější úspěšné operaci. „Celé\nto bylo velmi rychlé. Absolvovala jsem kolečko předoperačních vyšetření a za necelé dva měsíce jsem šla\nna operaci. V úterý jsem byla hospitalizována, prošla\njsem nukleární medicínou, ve středu jsem byla operována a v neděli jsem šla domů,“ popisuje Martina\nKolečkářová rychlý průběh celého zákroku. A měla\nštěstí – její nádor se totiž ukázal jako agresivní, od\nJe možné se objednat každý všední den na tel. čísle 326 742 208, do prsní ambulance\nkaždý pátek na tel. čísle 326 742 107.\nokamžiku, kdy byl poprvé zachycen na mamografu do\nchvíle, kdy byl pacientce z těla vyjmut, zdvojnásobil\nsvou velikost. Chirurgové Klaudiánovy nemocnice při\noperaci prsních nádorových onemocnění z podpaží\nvyjímají i takzvanou strážnou uzlinu, tedy tu, která je\nk nádoru nejblíže. Pokud její rozbor ukáže, že je rakovinou také zasažena, odeberou pacientce i tukovou\ntkáň se zbytkem uzlin z podpaží. Pokud je strážná\nuzlina v pořádku, operace se soustředí pouze na prs\na zásah do těla pacientky je minimální.\nV případě Martiny Kolečkářové se ukázalo, že je třeba\nvyjmout i podpažní tuk, aby se zabránilo dalšímu\nšíření nemoci. „Teď mě ještě během půl roku čeká\nosm dávek chemoterapie, každé tři týdny jedna dávka\npřímo na onkologickém oddělení Klaudiánovy nemocnice. A poté musím jít ještě na radioterapii,“ říká\nMartina Kolečkářová. A zdůrazňuje, že ženy by určitě\nneměly podceňovat ani samovyšetření, ani pravidelné preventivní prohlídky na mamografu. „Pokud\nsi nahmátnou jakýkoliv útvar v prsu, doporučuji jim,\nať okamžitě vyhledají lékaře, protože čím dříve, tím\nlépe,“ apeluje na zodpovědnost každé ženy dnes již\ntéměř vyléčená pacientka.\nRakovina prsu patří v dnešní době mezi nejčastější\nonkologická onemocnění u žen v České republice.\nLékaři v Klaudiánově nemocnici provádějí záchovné\noperace prsu vždy, když to zdravotní stav pacientky\numožňuje. „Je to moderní trend léčby rakoviny prsu,“\nříká specialista na prsní chirurgii Klaudiánovy nemocnice MUDr. Jiří Boháč. Při každé operaci klade důraz\nna šetrnost. „Rakovina prsu v dnešní době stále\nve větší míře postihuje ženy v produktivním věku,\nproto se snažíme, aby vedle léčebného efektu měl\nnáš zákrok i efekt kosmetický,“ vysvětluje. Zároveň\nzdůrazňuje, že vše je ovšem založeno zejména na\nvčasném stanovení diagnózy. Nový digitální mamograf, který je v naší nemocnici, patří k nejmodernějším\na velmi zlepšil diagnostiku časných stádií rakoviny\nprsů. Z toho vyplývá možnost včasných prs záchovných operací, což je pro pacientku velkým přínosem\njak fyzickým, tak i duševním,“ říká MUDr. Boháč.\nVíte, že závislost na tabáku je srovnatelná se\nzávislostí na heroinu? Skoncovat s ní bez cizí, respektive odborné pomoci umí málokdo. Podle průzkumů\nto dokáže pouhých 20 % z těch, kdo se o to pokusí.\nLidé, kteří v nouzi sáhnou po různých nikotinových\nžvýkačkách či náplastech, svou šanci na úspěch zvyšují. Kouřit jich přestane bez asistence lékaře 28 %.\nJenže – nikotinové náhražky nejsou vhodné pro každého. Podle primáře plicního oddělení MUDr. Pavla\nČervy hodně záleží na tom, zda je závislost na cigaretě spíše fyzická, nebo rodí-li se více v hlavě. Pokud\nnarazíme na kuřáka s psychickou závislostí, nikotinová náhražka příliš mnoho nezmůže. A lékař má\nv takovém případě možnost nasadit farmakologickou léčbu. Jeho intervence tak šanci kuřáka na cestě\nza abstinencí zvýší na více než 40 %.\nCo osobu závislou na nikotinu v nově zřízené ambulanci na plicním oddělení čeká? Nic bolestivého ani\ndramatického. Protože základem úspěchu je motivace, MUDr. Petra Voglová vede s každým kuřákem\nnejprve podrobný vstupní pohovor. Zjišťuje nejen\nproč chce přestat kouřit, ale i to, v jakých situacích\nsi zapaluje nejčastěji. Těm mu pak také pomáhá\nse vyhnout. Pokud například někdo kouří zejména\nv restauraci u piva, v prvních týdnech až měsících by\nse měl restauracím spíše vyhýbat. Pokud je spouštěcím mechanismem káva, měl by si ji například dávat\ntam, kde se kouřit nesmí. Pokud se některým situacím\nvyhnout možné není, kuřák by vždy měl mít v záloze\nnáhradní řešení, které mu umožní chuť na cigaretu\npřekonat. „Je samozřejmě nutno počítat s tím, že\nkouření je těžká závislost a při abstinenci se tedy\nobjevují různě silné abstinenční příznaky. Například\nnutkavá touha po cigaretě, deprese, nespavost,\npodrážděnost nebo zvýšená chuť k jídlu,“ říká\nVoglová. Na to vše se své klienty snaží připravit.\nSkončit s kouřením je těžké. Potvrdí to asi každý, kdo\nto zkusil. Své o tom koneckonců ví i primář Červa,\nkterý boj s cigaretou vyhrál za pomoci nikotinových\nnáhražek. „Nejdůležitější je pevně se rozhodnout\na vědět, proč chci skončit. Mně začalo hrozně vadit,\nže jsem vlastně otrokem svého zlozvyku, že si musím\nčas od času odskočit ven na cigaretu, že v tomto\nsměru nejsem svobodný…“ říká. Teď už přes dva\nroky nekouří. Přesto se nikdy nebude moci považovat za nekuřáka. Stejně jako řada dalších už vždy\nbude abstinující kuřák.\nKlaudiánova nemocnice spolu se zřízením ambulance\nléčby závislosti na tabáku požádala o zařazení mezi\ntzv. nekuřácké nemocnice. V boji proti kouření podpoří všechny své zaměstnance, kteří se rozhodnou\nse svým zlozvykem přestat.\nKouření stojí za řadou civilizačních nemocí, jako je\nnapříklad infarkt myokardu, kornatění tepen a jiné.\nVýrazně se podílí na zvyšování výskytu rakoviny, a to\nnejen plic, ale v podstatě všech jejích podob. Je přímou příčinou chronické obstrukční choroby, která\nznamená postupné snižování kapacity plic a následnou dušnost, jež může mít i fatální následky.\nDo ambulance léčby závislosti na tabáku se můžete\nobjednat na čísle 326 743 750, ordinační hodiny\njsou ve středu 12.30–15.00 a počítá se s jejich rozšířením.\nRozhovor s ředitelkou Oblastní nemocnice Kladno, a. s.:\n„V březnu otevřeme krásný\nÚhradová vyhláška na tento rok nemocnicím velkou radost neudělala. I v poněkud neradostném\n(s ohledem na finanční výhled) období se však najdou věci, které ředitelce kladenské nemocnice\nMUDr. Kateřině Pancové dělají radost.\nv kladenské nemocnici\nVe středu 15. února se v závodním klubu Oblastní nemocnice Kladno konala zajímavá odborná\nkonference, jejímž hlavním tématem byla hrudní chirurgie. Účastníci se věnovali i vybraným\ndiagnózám v ortopedii a zátěži sester na ortopedii.\nvyúčtování roku 2012, tj. během, nebo dokonce na\nkonci roku 2013. Nemocnice by musely úvěrovat sliby\nministerstva více než rok, nebo by je musel úvěrovat\nzřizovatel, který už tak nese tíhu provozních dotací.\nNepomůže nemocnici poskytování hrazených\nČástečně ano. Veškeré možné nadstandardní služby,\ntedy s přímou platbou pacienta, poskytujeme. Úhradová\nvyhláška zmiňuje zatím jen možnost nadstandardních čoček při operacích katarakt a nadstandardní\nsádru. Zájem o nadstandardní čočky je poměrně\nvysoký, o nadstandardní sádrové fixace je zájem\nrelativně malý. Také všechny úkony, které jsou naše\nobory schopny udělat nad rámec hrazený pojišťovnou, poskytujeme jako hrazené služby a pomáhají\nnám v rozpočtu. Nejaktuálnějším případem je zubní\nrobot, s nímž jsou pacienti velmi spokojení.\ns lůžky následné\npéče v Oblastní\nV čem spočívají úskalí nové úhradové\nNemocnice dostanou v roce 2012 méně peněz než\nv roce 2011. Loni plynuly do nemocnic každý měsíc\ntři platby – průměrná měsíční zálohová platba, dále\nstabilizační příplatek na sestry – tzv. „juráskovné“\n– a tzv. „hegerovné“ (příplatek na navýšení platů\nlékařů). Pro tento rok se všechny tři platby slučují\na výsledek se vynásobí koeficientem 0,98. Nemocnice tedy obdrží 98 % oproti roku 2011. Tato situace je zřejmá po jednání s VZP, přičemž menší pojišťovny se budou nejspíše držet pouze plateb z roku\n2010, případně chystají snížení koeficientů, což nám\nzasazuje další ránu. A to jsem ani nezmínila dopad\nzvýšené DPH. Existuje sice ministerstvem proklamovaná možnost navýšení o 5 % při maximálním využití Úhradové vyhlášky pro rok 2012, ale tyto finanční\nprostředky může nemocnice získat až po konečném\nJak pokračuje příprava nového pavilonu – Domova\nseniorů s lůžky následné péče?\nI díky počasí pokračuje vše podle plánu, provádíme\nvnitřní úpravy a začíná kolonizace přístroji a mobiliářem. Doufejme, že vše bude dokončeno v řádném\ntermínu a že v březnu otevřeme.\nředitelka Oblastní nemocnice Kladno, a. s.\nDopolední blok zahájila vrchní sestra chirurgického oddělení Jitka Malíková a poté se slova ujal\nprimář chirurgického oddělení MUDr. Ronald Pospíšil, jenž přednesl několik příspěvků o hrudní chirurgii – Léčba bronchogenního karcinomu z pohledu\nhrudní chirurgie, Přístup k pacientovi se závažným\nporaněním hrudníku, Hrudní drenáž – obecné aspekty\npo hrudních operacích, Ošetřovatelská péče o pacienty po hrudních operacích a Chirurgická léčba benig-\nních diagnóz v dutině hrudní. Sabina Sagulová, DiS.,\npohovořila o kasuistice – léčbě pacienta se spontánním pneumotoraxem. Odpolední blok přednášek byl\nvěnován psychické a fyzické zátěži sestry na ortopedii (přednášející Iveta Lišková, spoluautorka Irena\nPařenicová), sezonním zlomeninám (přednášející\nKateřina Kratochvílová, spoluautorka Alena Pírková)\na zevním fixátorům a jejich použití v septické ortopedii (přednášející Markéta Kofentová).\nale velmi přínosná\nZástupce primáře chirurgického oddělení MUDr. Tomáš Bureš říká:\n„Kladno má nejlepší\ncévní chirurgii na západ\nCévní chirurgie kladenské nemocnice pokrývá celé spektrum péče od křečových žil až po tepenné\nrekonstrukce, léčbu diabetické nohy a veškerá závažná onemocnění včetně operací aneurysmatu\naorty. O zkušenostech s velmi těžkými operacemi i rychlými zákroky jsme mluvili s MUDr. Tomášem\nBurešem, jenž se na tuto oblast specializuje.\nJaký přínos pro vás znamená nové Centrum\nNové centrum nám velmi pomohlo, obzvláště intervenční vybavení rentgenu – řadu výkonů se nyní snažíme\ndělat hybridně a v CAM je vybavený hybridní sál, kde provádíme tyto operace, při nichž se kombinuje intervence\na operační rekonstrukce.\nMohl byste popsat rozsah kladenské\ncévní chirurgie trochu podrobněji?\nV ambulantní složce, tedy v poradně, jde o první kontakt s pacientem, anamnézu a počáteční diagnózu,\nindikaci vyšetření. Máme k dispozici vynikající rentgen s veškerým vybavením a moderní angiolinkou (speciálním zařízením k podrobnému zobrazení cévního\nřečiště) , takže zde můžeme dělat všechny intervenční\nvýkony, a to včetně břišních stentgraftů. Následně,\nnení-li možné intervenční řešení, volíme operační\nřešení. Zde poskytujeme veškeré spektrum operativy od krčních tepen přes břišní tepny, aneurysmata\naorty až po standardní rekonstrukce na dolních končetinách včetně úplně periferních bypassů – u pacientů s cukrovkou děláme rekonstrukce až za kotník.\nJde o pacienty, u nichž nestačí jen intervenční zákrok,\ntedy klasická angioplastika, opravení jen na rentgenu,\nkdy se používají balonky a s jejich pomocí se rozšiřují\ncévy, eventuálně se implantují výztuže neboli stenty.\nExistuje-li indikace pro chirurgické zprůchodnění\nv určitém místě řečiště (nejčastěji v oblasti třísel nebo\npánve) a následné použití balonků od kolene dolů,\ndříve se nejprve vyřešilo tříslo a řekněme po třech\ntýdnech se pokračovalo s balonky na bérci. Dnes\nmůžeme díky hybridnímu přístupu pacienta ošetřit\nnajednou, na jednom sále, kde je operační vybavení\na současně angiolinka. Začne se s chirurgickou rekonstrukcí a rentgenologové stejným vstupem na cévě,\nkde my začínáme a zprůchodníme řečiště, pokračují\ndál s intervencí na bérci. Tam je chirurgický výkon\ntaké možný, ale měla by to být úplně poslední možnost, co lze pro pacienta udělat.\nJak vám pomohlo nové zařízení a přístrojové\nPředevším je zde výhoda nového rentgenu, ale musím\nzmínit i nové sály. Máme možnost využívat superaseptický sál, což výrazně snižuje riziko infekčních komplikací apod. Navíc na centrální operační sály navazuje\nmultioborová JIP, což je v podstatě obdoba aneste-\nziologicko-resuscitačního oddělení. Máme možnosti čívá ve zjištění, odkud se daný varix plní – ošetřímepodávat i trombolýzy a jiné výrazně rizikové záleži- -li všechna tato místa, varixy se prakticky nevracejí.\ntosti, což dříve bylo kvůli monitoraci problematické. I proto trváme na tom, aby měl pacient vyšetření od\nnás a podle toho indikujeme operační výkon. Vlastní\nPatrně nejznámější část cévní chirurgie tvoří\nošetření laserem pak poskytuje pacientům komfort\njednodenní hospitalizace, případně ambulantního\noperace křečových žil, varixů.\nZ laického úhlu pohledu určitě. Laserové operace výkonu (podle anestezie). Zároveň je rozdíl v délce\nvarixů a sklerotizace jsme začali nabízet asi před bandážování nohy – a za 3–4 dny mohou jít do práce.\nšesti lety a mezi pacienty jsou velmi atraktivní, byť\njsou spojeny s přímou platbou z jejich strany. Od Čím vás osobně naplňuje cévní chirurgie?\nzačátku sami děláme ultrazvukové vyšetření žilního V kladenské nemocnici pracuji 12 let. Přede mnou\nsystému, protože propagujeme řešení od příčiny. se zde cévní chirurgii věnoval MUDr. Ott, jenž zde\nSpousta pracovišť to řeší spíše jako kosmetický výkon udržoval poměrně široké spektrum výkonů. Od něj\na původní myšlenka skutečně byla taková. Pacient jsem se také naučil vlastně vše, co umím. Úplně mě\nnemusí být hospitalizován, případně je hospitalizo- nadchla karotida, což je oprace, při níž je odstraněn\nván jen krátce, rekonvalescence je rychlá a poope- sklerotický plát z krční tepny jako prevence cévní\nrační průběh je daleko méně nepříjemný než v případě mozkové příhody. Tento výkon považuji za nejhezčí\nklasické operace. Cévní chirurgie jako ta naše razí v celé cévní chirurgii – jde o jednu z nejrizikovějších\nmyšlenku, že by nemělo jít jen o kosmetický zákrok, operací v oboru a jde při něm o vteřiny, ale opravdu\nale o definitivní vyřešení problému. Varixy jsou totiž stojí za to. Právě díky velké operativě a cévní chiruronemocnění, které se často vrací. Náš přístup spo- gii jsem rád, že jsem v kladenské nemocnici.\nLékařka psychiatrické ordinace MUDr. Alena Matěchová tvrdí:\n„Psychiatrie se výrazně\nPsychiatrická ordinace v kladenské nemocnici se zabývá ambulantní diagnostikou a léčbou\npsychických poruch u dospělých pacientů. „Pacienti se k nám mohou objednat na doporučení\npraktického lékaře nebo přijít sami bez doporučení. Spádová oblast je poměrně velká, nejen\nKladno a okolí, ale dojíždějí k nám pacienti i ze Slaného a Rakovníka,“ říká MUDr. Alena Matěchová.\nS jakými problémy k vám pacienti chodí?\nS velmi různorodými. S výjimkou sexuologických\nporuch a drogových závislostí, jejichž léčbou se naše\nordinace nezabývá, se setkáváme téměř se všemi\npsychickými poruchami. Nejčastěji se jedná o široké\nspektrum poruch nálady, které zahrnuje nejen vlastní\ndepresivní poruchu, ale také mnoho typů úzkostných\nporuch, dále poruchy osobnosti, závislosti, poruchy\npříjmu potravy. Méně časté, ale o to závažnější, jsou\npsychotické poruchy (tedy psychózy schizofrenního\nokruhu, poruchy s bludy), bipolární porucha a různé\nKromě péče o ambulantní pacienty pracuji také jako\nkonziliární psychiatr na somatických odděleních\nnemocnice. Psychiatrické konzilium si v případě\npotřeby vyžádá ošetřující lékař příslušného oddě-\nlení. Nejčastějším důvodem pro konziliární vyšetření\njsou neklidní či nespolupracující pacienti, pacienti\ns delirantními stavy z nejrůznějších příčin, úzkostně\ndepresivní poruchy jako reakce na somatické onemocnění a v neposlední řadě pacienti po sebevražedném\npokusu. Mým úkolem je pacienta vyšetřit, s ohledem na jeho somatické onemocnění navrhnout další\nléčebný postup, eventuálně rozhodnout o vhodném\nči nutném překladu na lůžkové psychiatrické oddělení. V tomto okamžiku nastává velký problém, který\nmusíme řešit téměř denně. Naše spádové lůžkové\npsychiatrické zařízení je Psychiatrická léčebna Horní\nBeřkovice (paradoxně umístěná v jiném kraji). Toto\nzařízení ovšem nemá žádné oddělení, kde by bylo\nmožné zajistit současně nezbytnou somatickou\npéči pro pacienty, a tak překládaný pacient musí\nbýt tělesně zdráv, což je v mnoha případech neřešitelný problém, o kterém by mohli dlouze vyprávět\nkolegové např. z chirurgických oborů.\nDůležitou součástí naší práce je ambulantní léčba\nzávislosti na alkoholu. Spolupracujeme s dr. Petrákovou, která s dalšími terapeuty vede skupiny v Terapeutických komunitách v Kladně-Dubí. Naši pacienti\ntaké mají možnost docházet na Antabus. Pokud to\nlze, snažíme se pacienty motivovat k ústavní léčbě,\nprotože kombinace obou forem má dlouhodobě\nZměnila se během posledních let struktura\npacientů, kteří vyhledávají vaši pomoc,\na struktura jejich problémů a potíží?\nV posledních letech výrazně přibývá pacientů\ns úzkostně depresivními poruchami, s poruchami\npřizpůsobení a se závislostmi. Domnívám se, že\nobecně vzrůstající počet psychiatrických pacientů je dán jednak určitou destigmatizací psychického onemocnění, jednak zvýšenými nároky na\npsychiku, které s sebou přináší život v současné\ndobě. O psychických poruchách se v posledních\nletech hodně mluví i píše. Vzrůstající počet psychických poruch jistě souvisí i se vzrůstajícími nároky,\nkteré s sebou současná doba přináší. Nemáme čas\nna odpočinek, na své nejbližší, na koníčky a zájmy.\nVše je zaměřeno na úspěch, konzumní způsob života\na hromadění věcí se stalo měřítkem. Psychicky méně\nodolní jedinci takový tlak nedokážou snášet dlouho.\nKapitolou sama pro sebe jsou problémy a poruchy\nvznikající v souvislosti se ztrátou zaměstnání a další\nperspektivy pro lidi kolem 50. roku věku.\nJako velký problém vnímám nárůst počtu pacientů\ns již vyjádřenou závislostí na alkoholu v nízkém věku\nkolem 25 let a v důchodovém věku 65–75 let. Také\nroste počet žen, které se do problémů s alkoholem\ndostanou během doby, kdy jsou po narození dítěte\nnuceny zásadně změnit dosavadní způsob života.\nJak se váš obor změnil během vaší praxe?\nPsychiatrie se v posledních letech mění zásadním\nzpůsobem. Díky moderním technologiím, novým\nzobrazovacím metodám, pokrokům v elektrofyziologii, neurochemii, objevům v genetice a úžasném\npokroku psychofarmakologie máme mnoho argumentů, které nás opravňují k závěrům, že psychické\nporuchy mají neurobiologický podklad. Například\nschizofrenie je závažné psychotické onemocnění,\no jehož příčinách existuje řada hypotéz. Dnes již\ns pokrokem v oblasti genetiky víme, že dědičná\nnebo získaná vloha (působící odchylku v produkci\nenzymu, vytvoření vazebných míst na nervové buňce\nnebo chybné propojení nervových vláken během\nnitroděložního vývoje nervové soustavy) v kombinaci s dalšími faktory, vlivem zátěže, vede k selhání\nadaptačních mechanismů. Proto k prvním projevům\nschizofrenie dochází v období dospívání a časné\ndospělosti, kdy je člověk vystaven zvýšené zátěži\n(studium, zaměstnání, zakládání rodiny). Poznávání\npříčin onemocnění nám umožňuje cílenou léčbu, což\nse daří s pomocí nových psychofarmak. Psychofarmakologie je díky novým poznatkům velmi dynamicky\nse rozvíjející část psychiatrie. Dnes máme k dispozici široké spektrum léků, které pacientům výrazně\núčinněji pomáhají a současně mají méně vedlejších\nnežádoucích účinků. Není náhoda, že antidepresiva\njsou celosvětově předepisována ve větším počtu\nbalení než např. antibiotika. S pomocí tzv. atypických antipsychotik (tj. léků, které ovlivňují poruchy\nvnímání a myšlení) se výrazně zkrátila doba hospitalizace psychotických pacientů, daří se je udržet\ndéle ve fázi onemocnění, kdy se cítí dobře a netrpí\nhalucinacemi nebo bludy.\nTrendem je ambulantní léčba, hospitalizace jen na\nnezbytně nutnou dobu. Přibývá komunitních center,\nstacionářů, které poskytují pacientům odbornou\npéči a přitom je zachována výhoda pobytu pacienta\nv domácím prostředí. Změnil se přístup k pacientům.\nJednoznačně je kladen důraz na větší spoluzodpovědnost při léčbě. Díky moderním lékům se daří zvyšovat\nadherenci, tj. pacient spolupracuje a léky skutečně\nbere. Nejdražší psychofarmaka jsou ta, která pacient neužívá.\nPrůběžné vzdělávání v oboru bere asi každý lékař\njako něco samozřejmého. Snažím se zúčastňovat\nodborných kongresů a seminářů, číst odbornou literaturu, mít informace o nových lécích a terapeutických\nCo vás osobně přivedlo k psychiatrii?\nO psychiatrii jsem se zajímala už během studia na\nlékařské fakultě a moc jsem chtěla na psychiatrii pracovat. Po promoci jsem ale byla zařazena do jiného\nspecializačního oboru, a tak jsem nejprve složila\natestaci ze všeobecného lékařství. Pak mi teprve bylo\npovoleno změnit obor a mohla jsem se začít připravovat na atestaci z psychiatrie. I když to nebylo jednoduché, nikdy jsem svého rozhodnutí změnit obor\nnelitovala. Občas se stane, že někdo z pacientů přijde a poděkuje, že jsme mu pomohli. To jsou chvíle,\nkdy mám pocit, že moje práce má smysl.\nRozhovor s ředitelem Oblastní nemocnice Kolín, a. s.:\n„Pavilon D nabídne špičkové\nvybavení a krásné\nNa straně jedné radost z toho, že se výstavba pavilonu D – dětských oborů úspěšně chýlí ke\nkonci, na druhé straně vrásky na čele kvůli financování. Tak rozpolcený je v této chvíli ředitel\nkolínské nemocnice MUDr. Petr Chudomel.\nNemůžeme pominout otázku, jaký je finanční\nvýhled nemocnice pro tento rok.\nTématu financování zdravotnictví se nelze vyhnout\nprakticky nikdy. Tak tedy, první zprávy z pojišťoven\n(pro kolínskou nemocnici je zásadní VZP) nejsou nijak\noptimistické. VZP nám v tomto roce na provoz přislíbila o 1 % méně než v roce minulém. V součtu to\nznamená, že obdržíme za celý rok 2012 o 7,6 mil. Kč\nméně nežli vloni. Prostor k navyšování mezd podle\nministrem podepsaného Memoranda tedy zatím není.\nZaznamenali jste nárůst zájmu o tzv.\nnadstandardy z nového seznamu?\nV souladu s novými legislativními podmínkami jsme\nzveřejnili seznam ekonomicky náročnějších variant – tzv. nadstandardů. Týkají se zejména některých očních čoček a sádrových imobilizačních obvazů.\nNemohu říci, že by po těchto variantách veřejnost\nprahla. Zájem je minimální.\nředitel Oblastní nemocnice Kolín, a. s.\nJaká je situace v nově budovaném\nVýstavba pavilonu D – dětských oborů probíhá v souladu s časovým harmonogramem. Znamená to, že\nnaši nejmenší pacienti, ale i zdravotníci budou mít\nkoncem léta k dispozici úplně nové prostředí. A právě\nproto, že se jedná o specifickou klientelu, snažíme\nse interiéry zkrášlit tak, aby se v nich dětičky a jejich\nrodiče cítili co možná nejlépe. Vizualizace některých\npater budou k nahlédnutí v tisku a my se budeme\nsnažit pro ně získat veřejnost, aby se i ona mohla\npodílet na uskutečnění tohoto unikátního projektu.\nBližší informace a hlavně ona vizualizace se objeví\nv příštích Nemocničních listech, které si nenechte ujít.\nDne 15. 2. 2012 ve 2.30 hod. byla v babyboxu kolínské nemocnice nalezena novorozená holčička.\nVážila 2 750 g, měřila 48 cm, jednalo se o čerstvého novorozence v dobrém zdravotním stavu. Holčička\ndostala jméno Pavlína Kolínská – Pavlína po sestřičce, která měla noční službu a z babyboxu ji vyzvedla.\nDar předali za MŠ\na za DDM Kolín\nJestliže onemocní dítě, je\ntato situace pro něj velmi stresující,\nzvláště v případě, je-li nutná hospitalizace. Ulehčit tuto situaci dětským pacientům pomáhají kromě\nvšech zdravotnických pracovníků\nOblastní nemocnice Kolín, a. s.,\ntaké výchovní pracovníci – paní\nučitelka mateřské školy a vychovatelka školní družiny a školního\nklubu. A v neposlední řadě lidé,\nkterým není situace dětí v nemocnici lhostejná. Vrchní sestra dětského oddělení a oddělení dětské chirurgie Marcela Čepičková\ns paní učitelkou Jaroslavou Novákovou tímto děkují za poskytnutí\nfinančního daru, který byl věnován mateřskou školou Čtyřlístek\nKolín a Domem dětí a mládeže\nv Kolíně. Děti vytvořily v zájmových útvarech keramické výrobky\na ty byly vystaveny před vánoci\nv MŠ Čtyřlístek, Jeronýmova ulice\nv Kolíně. Jednotlivé výrobky si koupili rodiče, děti a návštěvníci MŠ\ns vědomím, že výtěžek bude věnován na nákup her a hraček pro dět-\nské pacienty na lůžkových odděleních Oblastní nemocnice Kolín.\nPoděkování patří jak dětem, které\nkeramické výrobky zhotovily, tak\nv neposlední řadě těm, kteří si je\nzakoupili, a tak přispěli na nákup\nhraček, her a výtvarných pomůcek pro nemocné děti. Ještě jednou děkujeme!\nPrimář oddělení lékařské mikrobiologie RNDr. Jan Pomykal říká:\n„S neviditelnou hrozbou\nO historii a současnosti kolínské lékařské mikrobiologie, ale i o vývoji oboru jsme hovořili\ns primářem oddělení lékařské mikrobiologie RNDr. Janem Pomykalem.\nV čem spočívá význam lékařské mikrobiologie v lidském těle žije až biliarda mikrobů, což představ péči o pacienty?\nvuje 2 kg hmotnosti). Právě tyto „naše vlastní“ mikZatímco ošetřující lékař diagnostikuje onemocnění roby se mohou stát zdrojem tzv. endogenních infekcí\npodle jeho klinických projevů, mikrobiolog činí totéž – především v případech, kdy proniknou mimo svou\npomocí laboratorních metod. Bakteriologické vyšet- fyziologickou lokalitu, nebo při byť jen krátkodobém\nření zahrnuje izolaci bakteriálního původce ze vzorku narušení imunity. Banálním příkladem jsou infekce\nbiologického materiálu (krev, mozkomíšní mok, hnis, močových cest, které jsou obvykle vyvolány „vlastmoč, výtěry z ran apod.), jeho pomnožení, identifi- ními“ střevními bakteriemi.\nkaci a posouzení významu nálezu v kontextu probíhajícího klinického onemocnění. Zároveň se sta- Liší se v něčem práce v bakteriologické laboratoři\nnovuje citlivost izolovaného bakteriálního kmene od ostatních laboratorních oborů?\nk vybraným antimikrobiálním látkám, aby mohl být Laboratorní práce s vitálními a plně virulentními\npacient trpící infekční chorobou optimálně léčen. bakteriemi patří mezi rizikové činnosti z hlediska\nVýsledek vyšetření cíleně nasměruje léčbu pacienta, možnosti profesionální nákazy a kultivační technika\npřípadně umožní korigovat léčbu dosavadní. S tím si stále do velké míry uchovává manuální charaksouvisí další významný úkol lékařské mikrobiolo- ter. Sofistikované analyzátory, produkující v krátgie: jednak kontinuální sledování vývoje antibiotické kém čase ze vzorku krve numerické výsledky v jedrezistence ve spádové oblasti, jednak poskytování notkách SI, jsou spíše doménou pracovišť klinické\ndat o rezistenci pro monitoring na národní úrovni. biochemie. V mikrobiologické laboratoři na návštěvHrozivě narůstající schopnost bakteriálních agens níka poblikávají kontrolky inkubátorů (v jejich útroodolávat účinku antibiotik je dnes závažným světo- bách se bakterie množí v kultivačních médiích do\nvým problémem, který se nevyhýbá ani České repub- stamilionových počtů), hučí motory lednic a mralice, ani Oblastní nemocnici Kolín. Oddělení lékařské záků (v nich se uchovávají zásobní kultivační půdy\nmikrobiologie musí být schopno poskytnout aktuální a diagnostické sety), šumí ventilátory bezpečnostrámcovou informaci o statu quo bakteriální rezistence ních boxů a horkovzdušných sterilizátorů, syčí plave svém regionu. Odborný zájem lékařské mikrobio- meny plynových kahanů (požadavek na aseptickou\nlogie zahrnuje především jednobuněčné patogenní práci je nekompromisní). Bakteriální buňky jakožto\nbakterie, houby a prvoky a nebuněčné infekční par- živé organismy vyžadují určitou dobu, aby se dostatikule – viry. (Někdy jsou do sféry jejího zájmu zahr- tečně rozmnožily a prezentovaly svoje fenotypové\nnováni i mnohobuněční cizopasníci – červi a ektopa- znaky, podle nichž mohou být kultury určeny a stanoraziti.) Tato infekční agens mohou být v klinických ven jejich antibiogram. Proto se také doba potřebná\nvzorcích prokazována metodami přímými (mikrosko- pro kompletní kultivační vyšetření obvykle nepočítá\npie, kultivace, genové metody) a nepřímými (sérolo- v hodinách, ale ve dnech – tuto skutečnost si netrgický průkaz protilátek). Zdrojem infekce může být pělivý klinik, uvyklý na rychlé výsledky biochemicvnější prostředí i fyziologické mikrobiální osídlení kých a hematologických vyšetření a případně znepacienta. Lidský organismus je totiž pozoruhodným klidněný nelepšícím se stavem svého pacienta, někdy\nsystémem tkání a orgánů primárně sterilních, které dost dobře neuvědomuje. Stejně tak pacient, zvyklý\nvšak sousedí s orgány doslova nabitými nepředsta- na to, že ráno je mu odebrána krev a týž den je k disvitelným množstvím mikroorganismů (uvádí se, že pozici výsledek. Na druhé straně musí být mikrobio-\nlog připraven podat ošetřujícímu lékaři již v průběhu\ndosud neukončeného vyšetření relevantní informaci\no aktuální fázi vyšetření a o dílčích poznatcích, které\nse dosud podařilo získat. Úzký kontakt klinického\nlékaře a mikrobiologa je nezbytný a pro pacienta\njednoznačně prospěšný. Pro promptní poskytnutí\ninformace klinikovi jsou užitečné v poslední době\nmasivně zaváděné rychlé metody průkazu mikrobiálního antigenu přímo v biologickém materiálu.\nTotéž platí o předběžném mikroskopickém vyšetření, které může být již během pár desítek minut po\npříjmu biologického vzorku zdrojem cenných údajů\no přítomnosti, počtu a typech přítomných bakterií a\nkteré mnohdy umožní vyslovit podezření na etiologii\ninfekce, často i s kvalifikovaným odhadem pravděpodobné citlivosti a rezistence na antibiotika. Zvlášť\nvýznamná je tato neprodlená informace o mikroskopickém nálezu např. u otevřené tuberkulózy, hnisavého zánětu mozkových blan, u sepse, akutní infekce\nmočových cest, u anaerobních infekcí apod. Mikrobiologie tedy není mechanistický obor ve smyslu přijetí\nbiologického vzorku, jeho automatického vyšetření\na odeslání výsledku bez dalších konsekvencí, nýbrž\nje oborem interpretativním, kdy je často nezbytné\npostup a výsledek vyšetření odborně komentovat\na vyjádřit se k jeho klinickému významu. Vyplývá\nto ze samé podstaty oboru, kterou je – na rozdíl od\njiných laboratorních oborů – práce s živými, variabilními, „nevypočitatelnými“ mikroorganismy, přítomnými ve vzorku.\nV Kolíně nebyla lékařská mikrobiologie vždy\nKolínská lékařská mikrobiologie organizačně fungovala od 50. do počátku 90. let minulého století jako\njeden z odborů tehdejší Okresní hygienické stanice.\nToto začlenění vždy postrádalo logiku, neboť na rozdíl od jiných hygienických oborů má mikrobiologie\nvyhraněné laboratorně diagnostické zaměření a většina jejích výstupů již tehdy směřovala do klinické\nmedicíny. Od roku 1992 bylo pracoviště začleněno\njako oddělení kolínské nemocnice a v roce 2006\nRNDr. Jan Pomykal\npřemístěno z původních nevyhovujících prostor v centru města do nemocničního areálu, přičemž bylo\nčástečně nově vybaveno. Hlavní činnost tradičně\nspočívá v mikroskopickém a kultivačním průkazu\npatogenních agens včetně původců TBC a sexuálně\npřenosných chorob a ve stanovení jejich citlivosti na\nantimikrobiální látky kvalitativními i kvantitativními\nmetodami. Dále se provádějí některá vyšetření sérologická (průkaz protilátek u syfilis, infekční mononukleózy, streptokokových infekcí aj.) a některá speciální\nvyšetření (detekce Helicobacter pylori z bioptických\nvzorků, přímý průkaz mikrobiálních antigenů v biologickém materiálu, průkaz anaerobů, vyšetření na\nstřevní parazity, mykologická vyšetření aj.). Oddělení\nposkytuje klinickým pracovištím nemocnice i praktickým lékařům v terénu konzultační servis v oblasti\nracionální léčby antibiotiky, sleduje aktuální situaci\nv bakteriální rezistenci problémových bakteriálních\nagens na nemocničních odděleních a díky dlouhodobé aktivní účasti v evropském projektu EARS-Net\nmá přehled o stavu rezistence invazivních agens\nv rámci ČR i Evropy.\nDají se, řekněme v posledních dvou desetiletích,\nvysledovat nějaké změny ve výskytu infekčních\nchorob a mikrobiálních patogenů?\nV řadě aspektů dokonce velmi podstatné. Změny v bakteriální ekologii, intervenční protiepidemická opatření,\nrozvoj nových léčebných metod s masivním používáním\numělých materiálů, nesporně i sociální faktory měly\nza následek, že se situace v incidenci řady nemocí\nvyvolaných jednotlivými infekčními činiteli v průběhu\nposledních desetiletí významně změnila a ne vždy\njsme schopni pojmenovat konkrétní příčiny těchto\nzměn. Tak např. mezi bakteriálními původci střevních infekcí přestaly dominovat salmonely (v roce\n2010 více než čtyřnásobný pokles oproti roku 2000)\na na špici střevních patogenů nyní vévodí donedávna\npoměrně málo známá bakterie Campylobacter jejuni.\nShigely, původci bakteriální úplavice, dříve naprosto\nběžná příčina letních enterokolitid a epidemií průjmů\nv dětských kolektivech, se s jistou nadsázkou ocitly\nna pokraji vyhubení. Břišní tyfus je dnes onemocnění vzácné a téměř vždy importované. Dramatický\npokles registrujeme u závažných infekcí hemofilových\n(meningitis, epiglottitis), což je nepochybně pozitivní\ndůsledek vakcinace. Naopak tu máme bakteriální\npůvodce dříve neznámé nebo opomíjené (Borrelia\nburgdorferi, Clostridium difficile, Helicobacter pylori,\nLegionella pneumophila aj.). Dochází k opětovnému\nnárůstu dříve utlumené pertusse (dávivý kašel), přestože naše populace je dobře proočkována. Vyloženě\nvzácnými se stala většina střevních parazitóz, takže\nněkteří dříve častí cizopasníci člověka, např. tasemnice a škrkavky, by dnes s jistou nadsázkou zasloužili\nzápis do Červené knihy ohrožených druhů. Význam\njiných parazitárních infekcí (toxoplazmóza, kryptosporidióza) naopak nabyl nových rozměrů v souvislosti s pandemií HIV infekce a obecně v souvislosti\nse zvyšujícím se počtem imunokompromitovaných\npacientů. Totéž platí pro vyvolavatele systémových\nmykóz, zejména pro kvasinky rodu Candida a plísně\nrodu Aspergillus, ale i pro řadu tzv. podmíněně patogenních a oportunních bakteriálních agens. Narůstají sexuálně přenosná onemocnění – chlamydiové\ninfekce a syfilis, přičemž se objevuje i vrozená syfilis. Počet nových případů tuberkulózy sice meziročně\nklesá, avšak značné obavy vzbuzuje výskyt rezistentních kmenů Mycobacterium tuberculosis importovaných z východních zemí. Mimořádně závažným fenoménem je pak kontinuální nárůst počtu multi- až\npanrezistentních bakteriálních kmenů (meticilin rezistentní stafylokoky – MRSA, Pseudomonas aeruginosa,\nAcinetobacter baumannii, enterobakterie s produkcí\nširokospektrých betalaktamáz aj.), které se ještě\npřed nějakými dvaceti lety objevovaly jen sporadicky.\nJedná se o bakterie s vysokou odolností vůči účinkům\nantibiotik: jakožto původci nemocničních infekcí bezprostředně ohrožují zvláště pacienty na jednotkách\nintenzivní péče a jimi způsobená onemocnění jsou\nv některých případech prakticky neléčitelná.\nOblastní nemocnice Kolín, a.s. pořádá\n31.3.2012 od 20:00 hodin\nPředprodej vstupenek na pokladně administrativní budovy ONK, a.s.\ndenně od 7:00 do 15:00 hodin (polední pauza od 11:30 do 12:00 hodin).\nKuřácké prostory vyhrazeny.\nRozhovor s ředitelem Nemocnice Kutná Hora:\nHlavní sestra kutnohorské nemocnice Romana Moučková tvrdí:\n„Práce sestry je poslání“\nV tomto čísle představujeme hlavní sestru Nemocnice Kutná Hora Romanu Moučkovou.\nOd 1. února 2012 je řízením Nemocnice Kutná Hora pověřen MUDr. Zdeněk Heřmánek. Na téma\nsoučasného dění v kutnohorské nemocnici nám poskytl rozhovor.\ntálního rentgenového přístroje není potřeba vyvolávat\nrentgenové snímky, ty lze přímo prohlížet na monitoru počítače, což umožňuje jejich úpravu k přesnějšímu zobrazení a tím diagnostice. Archivace takových\nsnímků již není otázkou velkých prostorových nároků, ale pouze místa na pevném disku počítače. Lékař,\nkterý je připojen na nemocniční síť, si snímky může\nV jakém časovém horizontu se spuštění\ndigitálního rentgenu uskuteční?\nV současné době je přístroj již v nemocnici a provádějí se práce nutné k úpravě prostor vhodných k jeho\numístění. Předpokládám, že spuštění bude otázkou\nasi 1–2 měsíců.\nČím v současné době žije kutnohorská\nNejvíce samozřejmě péčí o naše pacienty, běžnými\nstarostmi spojenými s chodem nemocnice atd. Ale\npředpokládám, že se ptáte na aktuální novinky. Nyní\npostupně realizujeme zabudování nového vybavení\nnemocnice, které bylo nakoupeno díky štědré dotaci\nStředočeského kraje ve výši 14,5 milionu korun a splňuje náročná kriteria na moderní vybavení nemocnice.\nMimo jiné jde o nové počítačové vybavení nemocnice,\nkteré má dostatečnou kapacitu na provoz nemocniční sítě i na komunikaci s moderními diagnostickými\npřístroji, z nichž bych jmenoval zejména nový rentgenový přístroj s přímou digitalizací, který je rovněž\nČím se liší od běžného rentgenového přístroje?\nZjednodušeně řečeno to lze přirovnat k rozdílu mezi\ndigitálním a klasickým fotoaparátem. U nového digi-\nJe něco z nového vybavení již v provozu?\nAno. Z větších investic již plně využíváme v gastroenterologické ambulanci nový videogastroskop, pojízdný RTG přístroj s C ramenem a EKG. Dále se pacienti\nnemocnice se již mohou setkat s novými rehabilitačními a ošetřovatelskými pomůckami. Další vybavení\nbude do provozu zařazováno postupně.\nMUDr. Zdeněk Heřmánek\nředitel Nemocnice Kutná Hora\nNarodila se v Čáslavi. „Dětství a školní léta od roku 2010 jsem vrchní sestrou MOJIP a v loňském\njsem prožila v menší obci na Kutnohorsku, v Třebe- roce jsem byla jmenována hlavní sestrou nemocnice\nšicích. Při rozhodování, kam po ukončení základní v Kutné Hoře,“ říká.\nškoly, sehrál svou roli i fakt, že moje maminka je zdra- Romana Moučková má ráda aktivní odpočinek a podle\nvotní sestra a celý profesní život pracovala v tehdej- ročního období jezdí na kole, lyžuje, letos se poprvé\nším OÚNZ Kutná Hora,“ vysvětluje, proč se rozhodla chystá na horskou turistiku, ale nic nenamítá ani proti\npro své povolání.\nprostému lenošení. Velmi ráda cestuje a každý rok\nVystudovala Střední zdravotnickou školu v Kolíně se snaží poznat jinou zemi. „Všichni víme, že soua po maturitě nastoupila na interní oddělení tamní časná situace ve zdravotnictví není zrovna jednodunemocnice. Potom ji osud na\nPřevážná většina zdravotních sester věří tomu,\nněkolik let zavedl na sever\nže i úsměv a vlídné slovo léčí.\nČech do Ústí nad Labem, kde\npracovala v jeslích. Po návratu\nna Kutnohorsko nastoupila do kutnohorské nemoc- chá. Mnohé kolegyně mi jistě dají za pravdu, že naše\nnice a zůstala jí věrná dodnes – s krátkou pauzou, povolání je náročné psychicky i fyzicky (v závislosti na\nkdy pracovala jako vrchní sestra v zařízení pečují- oboru, ve kterém pracují) a že je společensky i finančně\ncím o pacienty s Alzheimerovou nemocí.\nnedoceněné. Přesto většina z nich stále bere svou práci\n„V průběhu let jsem pracovala v interní a diabetolo- jako poslání, věří tomu, že vlídné slovo a úsměv také\ngické ambulanci, na interním oddělení, na jednotce léčí. I po téměř 30 letech strávených ve zdravotnictví\nintenzivní péče, absolvovala postgraduální studium se stále řadím k těmto kolegyním. Snad to nebude znít\na certifikovaný kurz bazální terapie. V roce 1996 jsem jako otřepané klišé, ale mám svou práci ráda,“ dodává\nbyla jmenována vrchní sestrou interního oddělení, Romana Moučková.\nV Nemocnici Kutná Hora má interní oddělení\ndlouholetou tradici a bylo jedním z prvních oddělení,\nkde např. vznikla jednotka intenzivní péče s kardiologickým zaměřením. V současné době prochází dynamickým vývojem, jehož směr je určován především\npotřebami pacientů našeho regionu v součinnosti\ns dalšími nemocničními zařízeními, ale i reakcemi\nna celospolečenský vývoj ve zdravotnictví. Interní\noddělení se skládá z akutního, resp. urgentního\npříjmu nemocných, kde probíhá triáž pacientů podle\nakutnosti jejich onemocnění, plánované příjmy a rovněž nepřetržité, 24hodinové ambulantní ošetřování\ninterně nemocných pacientů. Lůžkovou část tvoří standardní oddělení, kde probíhá vyšetřování a ošetřování\npacientů bez přímého ohrožení životních funkcí. Pacienti v těžkém stavu či ohrožení bezprostředním selháváním životních funkcí jsou hospitalizováni na oddělení\nMOJIP (multioborové jednotky intenzivní péče). Další\npéče zde probíhá v těsné spolupráci s lékaři z oboru\nanesteziologie a resuscitace. Po vyřešení akutního\nstavu probíhá následná péče o pacienta ambulantní\ncestou ve spolupráci se specializovanými ambulancemi, nebo v případě dlouhodobé péče i ve spolupráci s léčebnou dlouhodobě nemocných nebo rehabilitačním oddělením. Na provozu našeho oddělení\nse formou konziliárních vyšetření podílejí prakticky\nvšechny lékařské obory, které jsou pro nás snadno\ndosažitelné přímo v objektu nemocnice. Vycházíme\ntím vstříc požadavkům a potřebám našich pacientů\npři nutnosti diagnostiky a terapie nejen čistě interních\nnemocí, ale i široce mezioborových.\nVelká část pacientů je ošetřována v našich odborných ambulancích – všeobecné interní, diabetologické, gastroenterologické s možností kompletní\na šetrné diagnostiky nemocí zažívacího traktu (i ve\nspolupráci s radiologickým oddělením), kardiologické\ns možností echokardiografické a monitorovací dia-\nText: Primář interního oddělení MUDr. Mgr. Václav Mála\nOborem zabývajícím se zevrubně a komplexně pohledem na pacienta a jeho onemocnění je\nbezesporu interní lékařství. Všeobecná interna v sobě koncentruje znalosti nejen vlastního\noboru, ale svým analytickým a celostním přístupem pomáhá zamyslet se nad neduhy pacienta\nv rámci všech jeho diagnóz. V dnešní medicíně, která je úzce oborově specializována, tak tvoří\nvelmi ojedinělou a náročnou disciplínu, která je páteřním oborem každé nemocnice.\ngnostiky, osteologické a metabolické, v přípravě je ního lékařství. Nyní i naše nemocnice je zařazena do\ntéž otevření infuzní ambulance. Pod hlavičkou inter- seznamu nemocnic s možností uznávání a získání\nního oddělení je také provozována specializovaná vyšší kvalifikace mladých lékařů. Otevírá se tím prosonografická ambulance, ve které jsou prováděna stor pro zvýšení atraktivnosti pracovního uplatnění na\nveškerá USG (sonografická) vyšetření břicha a měk- našem oddělení i pro mladé lékaře, kteří tak mohou\nkých tkání, štítné žlázy, cév a srdce. Úzce spolupra- u nás získat kompletní a komplexní základ v přípravě\ncujeme s onkologickou a plicní ambulancí přítomnou ke své odborné atestaci. Naším velkým cílem a přáním\nv našem zařízení.\nje i nadále poskytovat co nejširší a rychlou diagnosV poslední době prošla naše nemocnice řadou změn, tiku jak v našem oboru, tak i mezioborově, jak to vyžasouvisejících se změnami provozovatelů zařízení, které dují potřeby našich pacientů, a poskytnout jim vlídné\nne vždy byly ku prospěchu interního oddělení. Zdá se a přívětivé prostředí v těžkých chvílích jejich soupevšak, že se takzvaně „blýská na\nS přispěním Středočeského se výrazně modernizuje\nlepší časy“ a za významného\na obnovuje zdravotnické a přístrojové vybavení oddělení.\npřispění Středočeského kraje\ndochází v současnosti nejen\nk rozsáhlým rekonstrukcím a renovacím oddělení, ření se zdravotními problémy. Při péči o ně spolupraale i modernizaci a obnovování zdravotnického a pří- cujeme nejen s naší nejbližší nemocnicí v Kolíně, ale\nstrojového vybavení. Bohužel jako ve většině nemocnic i s dlouholetými partnery ve fakultních nemocnicích\ni my začínáme pociťovat nedostatek lékařů, kteří v Praze, především s Fakultní nemocnicí Královské\nse chtějí věnovat našemu náročnému oboru. Situ- Vinohrady, Nemocnicí Na Homolce, Fakultní nemocaci by měla zlepšit udělená akreditace v oboru vnitř- nicí v Motole a centrem IKEM.\ni personálu výrazné\nMUDr. Mgr. Václav\nMála a sestra\nNové vybavení nemocnice\nz dotace kraje\nNemocnice Kutná Hora, která patří pod Oblastní nemocnici Kolín, a. s., měla část vybavení\nnemocnice pronajatou od společnosti Nemocnice Kutná Hora, s. r. o., která je od února 2010\nv konkurzu. Proto nyní nemocnice musí doplnit své zařízení a vybavení.\nklíč. Začala kompletace dodávky celého provozního\nsouboru, která obsahuje dodání jednotlivých zařízení, montáž, uvedení do provozu, zkušební provoz,\nzaškolení uživatelů, předání funkčního celku investorovi a záruční servis. Jednotlivé\nNa pořízení zdravotnické technologie a vybavení poskytl\npřístroje a vybavení se již instadotaci 14,5 milionu korun Středočeský kraj.\nlují na místo určení. Jedná se\npředevším o rentgenové přízen vypůjčeným vybavením od Oblastních nemocnic stroje, videogastroskop, EKG, plicní ventilátory, mycí\nKladna a Kolína, kterým patří velké poděkování za dezinfekční automaty na mísy, počítačové vybavení,\nrychlou pomoc. Na základě uvedených skutečností lůžka, noční stolky, matrace atd. – celkem 51 položek\nkutnohorská nemocnice obdržela od Středočeského v počtu 884 ks. Dodávky vybavení probíhají postupně\nkraje dotaci ve výši 14,5 milionu korun na nákup zdra- dle dohody, aby nemuselo dojít k omezení provozu\nvotnické technologie a vybavení.\nnemocnice, což se především bude týkat dodání 52 ks\nVe výběrovém řízení vyhrála divize Kompletace spo- lůžek, nočních stolků a matrací. Veškeré zařízení\nlečnosti Hospimed, spol. s r. o., která dodá veškerou a vybavení by mělo být dodáno a nainstalováno do\npožadovanou zdravotnickou techniku a vybavení na poloviny dubna tohoto roku.\nPronájem uvedeného vybavení byl na dobu\nurčitou. Po neúspěšných jednáních o koupi vybavení\nbyla kolínská nemocnice vyzvána vlastníkem vybavení k vydání vydražiteli. Majetek byl vrácen a nahra-\nProtější strana: Přístroj\nje umístěn na interním\nVlevo dole: Pojízdný\ns C ramenem je umístěn\nQ 165 se nachází\nRozhovor s ředitelem Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov, a. s.:\n„Nová budova hematologie\nJe to měsíc, co je ve funkci ředitele Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov MUDr. Michal\nOščipovský. Nyní jsme navázali na úvodní rozhovor s ním, kdy zmínil realizování investic, zdůraznil\nsnahu o zvyšování komfortu a především zvýšení bezpečnosti pacienta.\nbudoucnosti bude zprovozněna nová budova oddělení hematologie a krevní transfuze, která, jak se mi\nzdá, bude rovněž naší chloubou.\nCo pro vás znamenal uplynulý měsíc?\nMěsíc leden byl pro mne především ve znamení\npoznávání mnoha procesů v nemocnici. Šlo o velmi\nzajímavé období, které zatím pokračuje. Identifikuji\nřadu pochodů velmi širokého spektra, např. provozní\n– ambulantní, lůžková, zabezpečující, nebo finanční\na ekonomické, public relations a další. Procházím\nsmluvní závazky a seznamuji se s dodavateli. Řeším\naktuální problémy jednotlivých úseků. Takže leden\n2012 patří k těm zajímavějším měsícům v mém životě.\nV minulém rozhovoru jste zmínil realizované\ninvestice, mohl byste být konkrétnější?\nV minulém roce se realizovala řada investic, které\nposunuly nemocnici vpřed. Jde například o rekonstrukci operačních sálů a ARO. Dále se podařilo vybavit\nnemocnici řadou přístrojů, které obohatily diagnostické a terapeutické možnosti. Jmenujme například SPECT-CT, ultrazvukový přístroj nové generace,\nnové endoskopické přístroje, zubní robot. V nejbližší\nJak se snažíte zajistit komfort a bezpečnost\nV minulém roce byly vybudovány čtyři nadstandardní\npokoje na interním oddělení. Jedná se tak o další\noddělení, které těmito pokoji disponuje. Dále k většímu komfortu a zlepšení bezpečnosti vedla také přestavba operačních sálů a anesteziologicko-resuscitačního oddělení. Nová klimatizace a nové stavební\nřešení snižují možnost mikrobiální nákazy, překladové\nzařízení pak usnadňuje manipulaci s pacientem, nové\nneporuchové přístroje vyšší kvality snižují riziko chyby\npři vyšetření. Naše nemocnice se systematicky zabývá\nkvalitou péče, má zřízenou radu kvality, která je velmi\naktivní. Snažíme se zavést elektronickou komplexní\ndokumentaci. Naším cílem, kromě bezpečí pacienta,\nbude to, aby se u nás léčení lidé cítili dobře. K tomu\nbude nutno dbát na vstřícné chování personálu a také\nzlepšovat vybavení jednotlivých oddělení.\nředitel Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov, a. s.\nRádi bychom upozornili zákazníky lékárny Nemocnice\nRudolfa a Stefanie Benešov, že\nvěrnostní karty, které byly vydávány od září 2010 do konce února\n2011, jsou stále funkční. I nadále\nmůžete za nákup v nemocniční\nlékárně sbírat body a získávat tak\nrůzné bonusy. Karty jsou stále\npřenosné a může na ně nakupovat celá rodina. O počtu bodů na\nkartě bude zákazníky informovat\nNově nemocniční lékárna zavádí\nměsíční cenové akce na různé přípravky z volného prodeje. „Každý\nměsíc chceme zákazníkům nabídnout 6–10 volně prodejných produktů, které budeme nabízet za\nvýhodné akční ceny. Bude se to\ntýkat např. kosmetických a vitaminových přípravků,“ říká vedoucí nemocniční lékárny Mgr. Petr\nPalouš. Pacienti, kteří si své léky\nvyzvednou v nemocniční lékárně,\nse vedle nízkých doplatků, bonusů za nákup a výhodných akčních\ncen dočkají také profesionálního přístupu ze strany personálu,\nkterý je ochoten zákazníkům vždy\nporadit a poskytnout odborné konzultace ohledně farmakoterapie,\nnežádoucích účinků či interakcí.\nPrimář dětského oddělení MUDr. Antonín Tomaides říká:\n„I milé slovo a úsměv\npomáhá a léčí“\nDětské oddělení Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov se nachází ve 4. patře interního pavilonu.\nJeho prostory jsou vyzdobeny barevnými malbami pohádkových postav, které pomáhají dětem\npřečkat pobyt v nemocnici. Oddělení bylo založeno před více než 60 lety a prošlo celou řadou\nzměn. Jeho současná podoba a atmosféra je výsledkem usilovné práce veškerého personálu.\nO chodu a „filozofii“ dětského oddělení nám více prozradil primář MUDr. Antonín Tomaides,\nkterý zde pracuje již od roku 1978.\nkojence a batolata bez doprovodu a na mateřské\npokoje, které umožňují společný pobyt dítěte a matky.\nDisponujeme lůžky standardní péče i lůžky jednotky\nintenzivní péče (JIP). Ambulantní část zahrnuje všeobecnou a příjmovou ambulanci, která poskytuje\nnepřetržitou ústavní pohotovostní péči, a dále zde\njsou specializované ambulance – diabetologická,\ngastroenterologická, nefrologická, gynekologická,\nneurologická a psychiatrická. Poslední tři jmenované\nse nacházejí mimo budovu, v gynekologickém pavilonu, obdobně jako novorozenecké oddělení.\nmimo jiné i známé\nMůžete nám ve stručnosti popsat historii\nLetos uplyne již 62 let od založení dětského oddělení v benešovské nemocnici. Oddělení původně sídlilo v chirurgickém pavilonu, odkud se v roce 1989\npřestěhovalo do nově otevřeného interního pavilonu, kde mělo k dispozici dvě patra. Po pár letech\ndošlo k sestěhování oddělení na jedno patro, jelikož\nprostor dvou pater nebyl plně využit.\nS jakými problémy k vám děti přicházejí nejčastěji?\nZáleží na sezoně. Obecně se ale u dětských pacientů\nnejčastěji objevují respirační a gastroenterologické\nproblémy. Od podzimu je velmi vysoký výskyt respiračních infekcí, např. zápalů plic, jejichž počet oproti\npředchozím letům stále narůstá. V létě převažují\ngastroenterologické problémy (bolesti břicha, průjmy, zvracení), různé sportovní úrazy a v neposlední\nřadě alergické reakce na hmyzí štípnutí. Podobně jako\nzápal plic se i alergická reakce na štípnutí vyskytuje\nu dětí mnohem častěji a intenzivněji než dříve. V průběhu roku se objevují i děti, které jsou poslány na\ncelkové vyšetření, obvykle kvůli bolesti hlavy a závratím. Vyšetření ale většinou vyloučí organické příčiny,\na odhalí tak spíše příčiny psychosomatického původu.\nA jaká je nynější podoba oddělení?\nDnes se oddělení nachází ve 4. patře interního pavilonu. Skládá se z lůžkové části, ambulantní části\na novorozeneckého oddělení, které je umístěno mimo\nbudovu v gynekologicko-porodnickém pavilonu. Lůžková část je rozdělena na pokoje pro větší děti, pro\nJak zpříjemňujete pobyt dětem, které u vás\nmusejí zůstat delší dobu?\nProstory celého oddělení zdobí malby pohádkových\npostav. Pokoje jsou vybaveny novým nábytkem a televizemi. Postele jsou povlečeny barevným povlečením.\nNa některých pokojích jsou i DVD přehrávače. Díky\nsponzorům máme učebnu, která je vybavena počítači,\na hernu se spoustou hraček. Několik let také spolupracujeme s občanským sdružením Chance 4 Children\na jejich iniciativou Doktor Klaun. Klauni pravidelně\nnavštěvují naše oddělení a mají pro děti připraven\nzábavný program, různé hry a dárky. Nedávno jsme\ndostali od Doktora Klauna hromadu lego hraček, které\njsme umístili do naší herny a rozdáváme je i jako\ndárky malým pacientům na lůžkách i na ambulanci.\nPravidelně také pořádáte akci pro malé školáky\ns názvem „Nebojte se nemocnice“. Můžete nám\no tom něco říct?\nV rámci tohoto projektu spolupracujeme s již zmíněným Doktorem Klaunem a se základními školami\nbenešovského regionu. Žáci 1. a 2. tříd se v průběhu „školní exkurze“ na našem oddělení seznamují se zdejším prostředím a personálem. Oddělením je provádí zdravotní sestra či lékařka a Doktor\nKlaun. Součástí akce je samozřejmě zábavný klaunský program. Cílem projektu je zbavit děti strachu\nz nemocnice. Snažíme se, aby takto děti poznaly prostředí našeho oddělení a nemusely se ho v případě\nonemocnění bát navštívit.\ndobře a nebály se. Další změna, která je spíše spontánní, je, že dochází k feminizaci pediatrie. Alespoň\nna našem oddělení. Pamatuji si, že bývala převaha\npediatrů mužů. Pak došlo k určitému vyrovnání a dnes\nje více pediatrů žen.\nA jaké jsou vaše cíle a plány do budoucna?\nNeustále se snažíme, aby oddělení nepůsobilo\nnemocničně, ale domácky. Aby se i personál choval\npřátelsky, jelikož i milé slovo a úsměv pomáhá a léčí.\nVstřícnost, individuální přístup, ale i profesionalita.\nTo je jakási mantra naší práce. I když máme slušné\nvybavení, snažíme se ho neustále obnovovat a doplňovat, protože nic nevydrží věčně. To se týká jak přístrojů, tak nábytku. Nově chceme postupně zavést\nsignalizační zařízení na všechny pokoje.\nPrimář MUDr. Antonín\nTomaides s malou\nJiž jste se zmínil o mateřských pokojích, které\numožňují společný pobyt dítěte a doprovodu. Je\ntato služba hodně využívaná?\nAno, je. Velké procento dětí předškolního věku je\numístěno na pokoj s matkou, otcem či jiným rodinným příslušníkem. Je to takový pediatrický trend,\nkterý zpříjemňuje malým dětem pobyt v nemocnici.\nS doprovodem rodičů, kteří u dítěte tráví celou dobu\npobytu, ve dne i v noci, je dítě mnohem klidnější\na cítí se v podstatě jako doma. Já si za svou dlouholetou praxi v pediatrii pamatuji zcela opačnou\nsituaci. Kdysi bylo vzácností, že dítě předškolního\nvěku pobývalo na oddělení s doprovodem. Dnes\nje naopak vzácností dítě předškolního věku bez\nDošlo za vašeho působení na oddělení k nějakým\nzměnám, které byste zdůraznil?\nJiž jsem se zmínil o stěhování, které nám umožnilo\ndát oddělení jeho dnešní podobu. Bylo potřeba celkově zreorganizovat prostory, aby rozmístění pokojů\na částí oddělení mělo svou logiku a poskytovalo pacientům potřebný klid. Celé oddělení bylo vyzdobeno\nmalbami pohádkových postav a pokoje nově vybaveny. Snažili jsme se, aby oddělení nevypadalo tolik\nnemocničně, ale spíše domácky, aby se zde děti cítily\nDětské oddělení Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov\nPavilon E, 4. patro, tel.: 317 756 266, e-mail.: [email protected]\nEkonomický náměstek Ing. Filip Zítko tvrdí:\n„Rok 2012 bude rokem\nV loňském roce se benešovské nemocnici podařilo udržet vyrovnané hospodaření a neprohloubit\ntak kumulovanou ztrátu průběžně narůstající až do roku 2008. „Bohužel stále nejsme schopni\ngenerovat dostatek prostředků, kterými bychom těchto 113 mil. Kč vyrovnali,“ říká ekonomický\nnáměstek nemocnice Ing. Filip Zítko.\nvyšší než objem péče „objednaný“ pojišťovnou na\ndané období. Loni jsme tak byli například nuceni\nv druhé polovině roku zastavit některé neakutní\nplánované výkony, které nám zdravotní pojišťovny\nZkoušeli jste o tom se zdravotními pojišťovnami\nSamozřejmě. Bohužel oslovené zdravotní pojišťovny\nnám odmítly péči poskytnutou „nad rámec“ sjednaných objemů uhradit. Proto jsme byli nuceni omezit\nplánovanou péči a sjednaný kontingent si ponechat pro poskytování akutní a neodkladné péče, kterou jsme povinni ze zákona poskytnout. Uvedu příklad – jedna totální endoprotéza stojí podle typu\n30–90 000 Kč. Většinu nákladů představují variabilní náklady na pořízení umělého kloubu. Pokud\nbychom tuto péči poskytli „nad rámec“ sjednaného\nkontingentu, zdravotní pojišťovna nám tento výkon\nnezaplatí a veškeré související náklady jdou za námi.\nPokud tedy nechceme skončit absolutním propadem\na chceme tu pro naše pacienty zůstat i do budoucna,\nnemůžeme si takovýto luxus dovolit.\nUvedl jste, že úhrady zdravotních pojišťoven činí\nv případě vaší nemocnice asi 65 % příjmů. Co\ntvoří zbývající část?\nZbývající část představují příjmy z ostatních aktivit\nnemocnice. Jedná se jak o poskytování přímo hrazené péče, tak o příjmy čistě komerční, jako například\nprovoz spalovny odpadů, prodej tepla, obědů atd.\nHodně energie jsme věnovali především naší lékárně.\nObrat její veřejné části stoupl od roku 2008 o 130 %.\nV současné době nefungujeme již pouze jako lékárna\npro pacienty procházející naší nemocnicí, ale dodáváme léky i do jiných zdravotnických a sociálních\nústavů. Dalším zdrojem příjmů jsou přímo hrazené\nvýkony poskytované v rámci centra sportovní a estetické medicíny.\nCo považujete za klíčové pro vyrovnané\nZa naprosto klíčový faktor úspěchu považuji jednoznačně řízení zdravotní péče. Vždyť úhrady za ni\npředstavují 65 % našich příjmů.\nzdravotními pojišťovnami. Ať se nám to líbí nebo\nne, z pohledu fungování je nemocnice podnik jako\nkaždý jiný a svoji produkci musí nastavit dle potřeb\ntrhu. Bohužel objem poptávky po našich službách je\nprimárně určován zdravotními pojišťovnami.\nCo si představujete pod pojmem „řízení\nMyslím tím usměrňování výkonů jednotlivých oddělení tak, abychom maximálně využili možnosti dané\núhradovou vyhláškou a smlouvami s jednotlivými\nVýkon naší nemocnice byl v uplynulých letech ze\nstrany zdravotních pojišťoven „stropován“ výší maximálních úhrad, a to často i v případech, kdy poptávka\nze strany jejich pojištěnců a našich pacientů byla\nV průběhu roku proběhla v nemocnici řada\ninvestic. Můžete k nim říci něco bližšího?\nNemocnice v průběhu uplynulého roku investovala do\nsvého rozvoje částku 223 mil. Kč. Za tyto prostředky\nbyla dokončena rekonstrukce ARO, operačních sálů\nvčetně jejich vybavení moderní zdravotnickou technikou, dokončila se hrubá stavba nové budovy transfuzně-hematologického centra, byly zrekonstruovány\nsvislé rozvody vody v interním pavilonu. Ve všech případech se jednalo o rekonstrukce, případně nahrazení budov postavených či rekonstruovaných napo-\nsledy v průběhu 80. let minulého století. Kromě toho\nnemocnice obnovila část postupně zastarávajícího\npřístrojového vybavení a na oddělení nukleární medicíny byl pořízen zcela nový přístroj SPECT-CT.\nZ jakých zdrojů nemocnice tyto akce financovala?\nVětšinu investičních prostředků poskytl nemocnici\njejí vlastník – Středočeský kraj. Nicméně i nemocnice přispěla z vlastních zdrojů částkou 46 mil. Kč.\nTo a další skutečnosti, jako již zmiňované zastropované úhrady od zdravotních pojišťoven nebo provoz\noddělení mikrobiologie, jejíž výkony nám již přes rok\nnejsou ze strany některých zdravotních pojišťoven\nhrazeny, vytvářejí obrovský tlak na finanční zdroje\nnemocnice, a ta se tak stále potýká s problémy financování svého chodu.\nZmínil jste, že vám zdravotní pojišťovny nehradí\nvýkony mikrobiologie. Proč?\nTo mi není také zcela jasné. Ale teď vážně. V roce 2010\nvybudovala naše nemocnice nově oddělení lékařské\nmikrobiologie. Od 1. ledna 2011 pak toto oddělení\npřevzalo činnosti Zdravotního ústavu, který se rozhodl\nsvou laboratoř v Benešově ke konci roku 2010 uzavřít.\nPřesto podpis smlouvy garantující úhradu námi poskytnuté péče některé zdravotní pojišťovny odsouvají.\nPatří mezi ně také VZP?\nAno, smlouva s VZP také ještě na svůj podpis čeká.\nMáme začátek roku 2012. Jak tento rok vidíte?\nRok 2012 bude rokem velkých výzev. Zdravotnictví\nČR se opět vrací k systému úhrad ošetření pacienta\npomocí tzv. DRG (Diagnosis Related Group). Úhradová vyhláška vydaná před Vánocemi 2011 na první\npohled slibuje jisté možnosti nárůstu úhrad, bohužel\nzatím nejsme schopni výnosy blíže dopočítat. Chybí\nnám k tomu základní nástroj, tzv. grouper (algoritmus pro zařazení případu hospitalizace do příslušné\nDRG báze – laicky řečeno, pro sestavení účtu pacienta), jehož finální verzi ještě ministerstvo zdravotnictví neuveřejnilo.\nNa druhou stranu už teď je jasný tlak na růst některých\nnákladů. Jako provoz, který má převážnou část své\nčinnosti osvobozenou od DPH, vystupujeme v režimu\nDPH jako konečný spotřebitel (do nákladů vstupují\nceny většinou i včetně daně). Navíc velkou část naší\nspotřeby představují léky, zdravotnický materiál\na potraviny spadající do režimu snížené sazby. Takže\njejí nárůst z 10 na 14 % se v ekonomice nemocnice\nprojeví růstem nákladů o cca 6–7 mil. Kč.\nTelefonická rada při\núnor 2011 - Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov, as\nMUDr. Milič Řepa, MBA náměstek ředitelky Krajské nemocnice Středočeského kraje, p. o., a ředitel Nemocnice Rudolfa a Stefanie Benešov\nNemocNičNí listy - Oblastní nemocnice Příbram\ngie (zdravotní služby, zdravotní péče) 31. července 2012. Přeregistrací proa jsou také rozděleny druhy a formy jdou i poskytovatelé zdravotnické zdravotní péče. Dále zákon popi- záchranné služby (Z...\nhlavním pódiu budou hrát do 23.00 hodin. Hlavní hvězdou letošního ročníku je oblíbené Švihadlo se základnou v Mladé Boleslavi. …když jsme loni povídali zdejším lidem a nejrůznějším týpkům, ať přijd...\ncentru Človíček Nebojsa a to o jedočkáte až v příštím den rok. ( pro 5) čísle. schválila program jednání zaZa pochopení děkuje stupitelstva města, které se bude redakce. konat 8. 9. 2014. ( pro 5) ...\n1989 tak, že dosud lid kradl pytle cementu, po revoluci jednotlivci kradli celé cementárny. Má pravdu, ale ne celou! Celá pravda je, že přes všechny ztráty, tunely, špinavosti, podvody, korupci a d...\nDoma v REGIONECH, č. 5, 2015 - Asociace regionálních značek