Formy zhodnocování úspor v bankách - PDF\nFormy zhodnocování úspor v bankách\nDownload "Formy zhodnocování úspor v bankách"\n1 Bankovní institut vysoká škola Praha Katedra financí a ekonomie Formy zhodnocování úspor v bankách Diplomová práce Autor: Bc. Antonín Dudek Finance Vedoucí práce: Ing. Jaroslava Holasová, MBA Praha Červen 2015\n2 Prohlášení Prohlašuji, že jsem diplomovou práci zpracoval samostatně a v seznamu uvedl veškerou použitou literaturu. Svým podpisem stvrzuji, že odevzdaná elektronická podoba práce je identická s její tištěnou verzí, a jsem seznámen se skutečností, že se práce bude archivovat v knihovně BIVŠ a dále bude zpřístupněna třetím osobám prostřednictvím interní databáze elektronických vysokoškolských prací. V Písku dne Antonín Dudek\n3 Poděkování Tímto bych rád poděkoval své vedoucí práce paní Ing. Jaroslavě Holasové, MBA za věcné připomínky a vedení při tvorbě této práce.\n4 Anotace Práce je zaměřena na bankovní spořicí produkty a postoj určitých typů klientů k těmto produktům. V první části jsou specifikovány depozitní bankovní produkty, investiční produkty a další spořicí produkty, které mají banky v portfoliu a jsou jimi nabízeny. Druhá část práce je zaměřena na psychologické a sociologické aspekty, které ovlivňují rozhodování při výběru produktu. Poslední část práce pracuje s výsledky získanými z průzkumu trhu pomocí dotazníku. Na dotazník odpovědělo 105 respondentů. Tyto výsledky jsou vyhodnoceny a zobrazeny pomocí grafů. Dále jsou určeny typy klientů, a to podle vzdělání a zdroje příjmu. Závěr práce se zabývá postojem těchto typů klientů ke spořicím produktům. Klíčová slova: banka, spoření, investování, riziko, výnos Annotation The thesis focuses on the bank savings products and the attitude of certain types of clients to these products. The first part specifies deposit products, investment products and other savings products which banks have in their portfolio and are offered by them. The second part focuses on psychological and sociological aspects which affect decision making when choosing a product. The last part of the thesis deals with results obtained in a survey by means of a questionnaire. There were 105 participants taking part in the questionnaire. The result are analysed and presented in charts. Further in the text there are also types of clients determined according to their education and source of income. The conclusion of the thesis deals with attitudes of these clients to savings products. Key words: bank, savings, investing, risk, return\n5 Obsah Úvod Bankovní spořicí produkty Specifikace bankovních spořicích produktů Depozitní bankovní spořicí produkty Běžné účty Spořicí účty Termínované vklady Ostatní bankovní produkty Stavební spoření Penzijní připojištění Investiční produkty Otevřené podílové fondy Investiční životní pojištění Nebankovní spořicí produkty WSM Družstevní záložny Spoření do zlata Aspekty ovlivňující postoj klienta při výběru spořicího produktu Psychologické aspekty Riziko vs. výnos Zákonné pojištění vkladů Úroková míra Sociologické aspekty Typologie klienta Metody\n6 5. Výsledky Členění klientů podle psychologických a sociologických aspektů a podle typu Výsledky využití spořicích produktů podle typů klientů Postoj typu podle nejvyššího dosaženého vzdělání Postoj typu podle zdroje příjmu Závěr Seznam použité literatury Bibliografie Elektronické zdroje Seznam zkratek Seznam tabulek Seznam grafů Seznam obrázků Seznam příloh\n7 Úvod Tato práce je zaměřena na posouzení vhodnosti bankovních spořicích produktů pro určité typy klientů. Každý člověk je jedinečný, a to minimálně věkem, sociálním zázemím, vzděláním, výší a druhem příjmu, či jinými aspekty. A právě proto i volba vhodné formy zhodnocení úspor je dána zcela individuálně. O vhodnosti spořicího produktu by měl především rozhodovat cíl, za kterým se klient rozhodne své finanční prostředky uložit s předpokládaným výsledkem zhodnocení. Cílem může být například akumulace volných finančních prostředků nebo tvorba rezerv, které mají sloužit jako část vlastních zdrojů při pořizování hypotéky nebo úvěru ze stavebního spoření. Cílů může být samozřejmě více. Přesněji, co klient, to cíl, nebo i více cílů. První část práce je zaměřena na základní charakteristiku bankovních produktů a produkty, které mají banky v nabídce v rámci svého portfolia. Pro některé typy klientů nejsou vhodné pouze spořicí bankovní produkty, proto jsou lehce zmíněny také nebankovní spořicí produkty. Další kapitola se zabývá psychologickými a sociologickými aspekty. Tyto aspekty ovlivňují klienta při výběru vhodného spořicího produktu. Autor se zde blíže zabývá poměrem rizika, výnosnosti a likvidity. Poslední kapitoly práce jsou zaměřeny na vytvoření vhodných skupin, podle kterých jsou lidé zařazeni do kategorií. Pomocí analýzy jsou vytvořeny kategorie dle věkových skupin a v závislosti na zdroj příjmu. Pro porovnání bankovních spořicích produktů je vybráno několik předních českých bank. Aby bylo dosaženo cíle práce, byla použita metoda dotazníkového zkoumání a následné vyhodnocení výsledků. Cílem této práce je určení typů klientů a posouzení vhodnosti spoření nebo investování prostřednictvím spořicích produktů. 7\n8 1. Bankovní spořicí produkty Bankovní spořicí produkty mají na trhu významné postavení. Banky za toto postavení vděčí především širokému portfoliu a výhodám plynoucím ze zákona. Jednou z nejvýznamnějších výhod je zákonné pojištění vkladů. O pojištění vkladů se autor více zmiňuje v kapitole Dalším důvodem, proč většina peněz je uložena právě v bankách, je obava z experimentování s nebankovními produkty. Značná část střadatelů má špatné zkušenosti z devadesátých let, kdy přišli o své úspory při privatizaci (ČT24, 2013). Při posuzování bankovních produktů byly vybrány i produkty, které nejsou přímo bankami spravované, ale jsou bankami nabízeny. Sem patří například stavební spoření, penzijní spoření, podílové fondy nebo investiční životní pojištění. V popisu spořicích produktů je postupováno chronologicky podle rizikovosti. Nejdříve jsou popsány depozitní bankovní produkty, které jsou nejméně rizikové a zároveň s nejnižším možným výnosem. Následují produkty, které nejsou přímo bankovní, ale stále se jedná o regulované produkty s dohledem, které mají banky ve svém portfoliu. Poslední část zobrazuje nebankovní spořicí produkty, které mohou nabízet vyšší výnos, ovšem za cenu vyššího rizika. Spořicí produkty je také možné rozdělit podle možné výše zhodnocení v poměru k rizikovosti a podle doby spoření (investování). Možnou výší zhodnocení je myšleno předpokládané rozpětí. Práce se například zabývá podílovými fondy, kde není možné dopředu znát výši zhodnocení. Je možné pouze vycházet z minulých výsledků, které nikterak nezaručují stejný nebo podobný následný vývoj. O podílových fondech více v kapitole 2.4 Investiční produkty. To znamená, že čím vyšší možnost výnosu, tím vyšší riziko ztráty. Poměr rizika a výnosnosti je blíže vysvětlen v kapitole Riziko vs. výnos. Podrobnou specifikací a porovnáním bankovních produktů se práce zabývá u několika předních bank působících na českém trhu. Vybrány byly banky: Československá obchodní banka a.s. (dále jen ČSOB ), Česká spořitelna a.s. (dále jen ČS ), Komerční banka a.s. (dále jen KB ), UniCredit Banka a.s. (dále jen UCB ), Raiffeisen bank, a.s. (dále jen RB ) a J&T Banka, a.s. (dále jen J&T ). Prvních pět bank má mezi sebou rozděleno téměř 75% z celkových depozit (Moniová, 2015). J&T banku autor vybral pro její odlišné postavení na trhu. J&T banka se totiž zaměřuje na movitou klientelu. Do nedávna platilo, že kdo se chtěl stát jejím klientem, musel disponovat zůstatkem ve výši minimálně ,- na některém depozitním produktu banky (Hovorka, 2011). 8\n9 Kompletní seznam bank působících v české republice, které mají bankovní licenci a podnikají podle zákona o bankách 1, je možné nalézt na portále České národní banky 2 (dále jen ČNB ). Mimo jiné je na tomto portále veřejně dostupný seznam družstevních záložen, zastoupení zahraničních bank, obchodníků s cennými papíry, pojišťovacích zástupců a dalších subjektů podléhajícím licenci ČNB. 1 Zákon o bankách: 2 Seznamy regulovaných a registrovaných subjektů finančního trhu: https://apl.cnb.cz/apljerrsdad/jerrs.web07.intro_page?p_lang=cz 9\n10 2. Specifikace bankovních spořicích produktů 2.1 Depozitní bankovní spořicí produkty Depozitní obchody jsou též nazývány vkladovými produkty a vytváří pasiva obchodní banky. Jsou to tudíž zdroje obchodních bank určené například k poskytování úvěrů. Následující podkapitoly se zabývají nejznámějšími depozitními produkty Běžné účty K základním bankovním produktům, které jsou zároveň nejvíce využívané, patří běžné účty. Běžné bankovní účty slouží především ke každodennímu platebnímu styku. Jedná se v podstatě o základní nástroj pro hospodaření s rodinnými i firemními financemi. Běžný účet slouží k hotovostnímu i bezhotovostnímu platebnímu styku, a to jak v tuzemské, tak zahraniční měně. Záleží vždy na daném typu účtu. Zda bude účet sloužit pro transakce v domácí či zahraniční měně se určí při sjednání produktu. Tento druh bankovního spořicího produktu je zmíněn i přes to, že není primárně určen právě pro zhodnocení finančních prostředků. Banky však svým klientům připisují zhodnocení dle předem sjednané úrokové sazby. Běžné účty bývají zhodnoceny v rozmezí 0 0,05 % p. a. 3 Uvedený rozsah se pohybuje spíše u spodní hranice. Pokud by byly uvažovány i poplatky spojené s vedením účtu, eventuálně s pohyby na účtu, tak by nebylo možné se bavit o spořicím produktu a to proto, že tyto poplatky ve většině případů převyšují zhodnocení. Výjimkou může být klient, který má na účtu vyšší obnos, který mu generuje pravidelný úrok. Takový klient si většinou dokáže vyjednat vyšší úrokovou sazbu, než je standardní, nebo jí rovnou dostane nabídnutou od banky. Jedna z předních výhod běžných účtů je likvidita finančních prostředků. Klient má své peníze k dispozici téměř kdykoliv. Další výhodou je způsob dostupnosti. K běžným účtům je běžně vydávána debetní platební karta, která umožňuje disponovat s prostředky na účtu prostřednictvím bankomatů (i ostatních bank a 3 p.a. znamená per annum neboli roční výnos. 10\n11 v zahraničí). Platební karta rovněž umožňuje přímé platby u obchodníků prostřednictvím platebních terminálů. Běžné účty nabízí také některé družstevní záložny. Je nutné zmínit, že družstevní záložny nabízí vyšší zhodnocení než banky. Tato přednost je zpravidla podmíněna dalšími požadavky, jako je uhrazení členského poplatku. Tabulka 2-1 Běžné účty zobrazuje porovnání základních běžných účtů u několika předních českých bank. V tabulce jsou porovnány dva parametry, a to úroková sazba a poplatek za vedení účtu. Tabulka 2-1 Běžné účty Banka název účtu Úroková sazba Poplatek za vedení účtu Poznámka ČS Osobní účet II ČSOB Aktivní konto KB - MůjÚčet UCB U konto RB ekonto SMART 0,01 % 69,- Zdarma při kreditním 4 obratu ,- měsíčně 0,01 % 95,- Zdarma pokud má klient další účet u ČSOB a splňuje kreditní obrat ,-. 0 % 50,- Zdarma při zůstatku ,- na některém produktu skupiny KB. 0,01 % 199,- Zdarma při kreditním obratu minimálně ,- měsíčně 0,01 % 99,- Zdarma při aktivním využívání J&T 0 % 0,- Zdroj: (penize.cz, Běžné účty pro fyzické osoby, porovnání úroků, poplatky, platební karty, ) 4 Kreditní obrat je součet všech příchozích položek na účet. Zahrnují se i převody z jiných běžných účtů. Více na: https://www.erasvet.cz/informace-k-produktum/stranky/slovnikpojmu.aspx?p_p_id=glossary_war_portalfoundation&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=vie w&p_p_col_id=column-bottom&p_p_col_count=2&action=lettersearchlist&letter=k 11\n12 Běžné účty jsou základním produktem většiny klientů. Běžné účty jsou využívány pro jednorázové platby, pravidelné platby, nastavení inkasa, příjem mzdy a podobné. Někteří klienti nemají potřebu mít sjednán běžný účet. Přesto se mohou dostat do situace, kdy je tento produkt vyžadován. Pokud si klient vyřizuje třeba hypotéku, tak je běžnou podmínkou mít sjednán běžný účet, a to minimálně pro nastavení trvalých plateb nebo inkasa pro splácení hypotéky. Běžný účet vyžadují také investiční společnosti. Klient musí být schopen disponovat se svými prostředky bezhotovostně a k tomu právě slouží běžný účet. Běžné účty jsou často využívány pro shromažďování finančních prostředků. Graf 1 Vklady na běžných účtech v ČR zobrazuje výši vkladů na běžných účtech od roku Vzhledem ke znehodnocování koruny, není možné v takto dlouhém horizontu posuzovat celé období adekvátně. Nicméně pro představu se stačí zaměřit na období od roku 2010, kdy za posledních 5 let došlo k nárůstu vkladů na běžných účtech o 24 % a za posledních 10 let, od roku 2005, dokonce o 124 %. Graf 1 Vklady na běžných účtech v ČR Vklady na běžných účtech v ČR Výše vkladů (v milionech Kč) Zdroj: (ČNB, ARAD - Systém časových řad - Česká národní banka, 2015) K tvořily celkové vklady v bankách v ČR ,9 milionu korun. Z toho byly vklady na běžných účtech ve výši ,3 milionu korun. Vklady na termínovaných účtech tvořily ,6 milionu korun a vklady na stavebním spoření ,2 korun. Zbylou část tvoří ostatní vklady (ČNB, 2015). 12\n13 2.1.2 Spořicí účty Mezi další známé bankovní produkty patří spořicí účty. Tento druh účtů bývá většinou spojován s běžným účtem. Častou podmínkou pro sjednání spořicího účtu je vedení běžného účtu u stejného bankovního ústavu, není to ale vždy pravidlem. Banky začínají postupně ustupovat z požadavku, aby zájemce o spořicí účet měl zároveň sjednán běžný účet. Spořicí účet může být brán jako určitý bonus pro klienty banky. Některé banky nabízí výhodnější úrokovou sazbu v případě, kdy má klient u banky veden zároveň běžný účet. Spořicí účty jsou lépe zhodnocené než běžné účty a slouží především právě k ukládání volných finančních prostředků klienta. Dosahují zhodnocení až 2% p. a. Výše zhodnocení je závislá na výši zůstatku na účtu a na době, po kterou klient ponechá finance na účtu. Princip je tedy velmi podobný termínovaným vkladům. Hlavní rozdíl je v disponibilitě prostředků. Ve většině případů může klient své finance vybrat kdykoliv a volně s nimi disponovat. V případě předčasného výběru mu ale nebude připsáno zhodnocení. Zvýhodněné zhodnocení bývá připisováno až po určité době, kterou klient splní a ponechá po danou dobu finanční prostředky na účtu. Některé banky si podmiňují výběr peněz z účtu předem stanovenou výpovědní lhůtou. Tím se de facto přibližují termínovaným účtům. Znamená to, že klient musí podat výpověď například měsíc před tím, než bude chtít s penězi disponovat (penize.cz, 2007). Základní porovnání spořicích účtů je zobrazeno v Tabulka 2-2 Spořicí účty. Úrokové sazby jsou uvedeny pro objem finančních prostředků ve výši ,- na účtu. Pro vyšší objemy se úrokové sazby u jednotlivých bank liší. 13\n14 Tabulka 2-2 Spořicí účty Banka Úroková sazba Minimální vklad Poznámka ČS Spořicí účet 0,4 % 0,- Vyžadován běžný účet ČSOB Spořicí účet 0,45 % 5 000,- KB Spořicí konto Bonus 0,02 % 5 000,- Vyžadován běžný účet UCB 0,3 % 0,- RB 1,3 % 0,- Vyžadován běžný účet J&T Vkladový účet 1,4 % ,- Splatnost 33 dní Zdroj: (penize.cz, Spořicí účty, spoření, ) Termínované vklady Jak již bylo zmíněno, mezi termínovanými vklady a spořicími účty je na první pohled určitá podobnost. Někdo si může tyto produkty zaměňovat. Krom zmíněné minimální doby a likvidity finančních prostředků bývá rozdíl především ve vedení. Termínovaný vklad neboli účet nebývá veden pod samostatným číslem účtu pro jednotlivého klienta, ale peníze se shromažďují na sběrný účet a rozlišují se variabilním symbolem. Asi nejdůležitějším parametrem termínovaného vkladu, jak již z názvu lze vytušit, je sjednání na určitou dobu. Jedná se o předem dohodnutou dobu, mezi klientem a bankou, na jakou klient ukládá své finanční prostředky a je přesně určeno datum (termín) kdy mu banka peníze navrátí zpět včetně zhodnocení, nebo dojde k takzvané obnově vkladu. Takovému vkladu se říká revolvingový. Vklad se automaticky obnoví po dni splatnosti na dobu trvání stejnou jako u původního vkladu. Klient se může rozhodnout, jestli si nechá vyplatit doposud připsaný úrok, nebo jej ponechá jako součást vkladu. Dopředu bývá také určena výše úrokové sazby. Ta může být pevná, nebo pohyblivá. Pevná je stejná po celou dobu trvání vkladu. Zatímco pohyblivá se mění v závislosti na vývoji úrokových sazeb na mezibankovním trhu. V případě využití varianty revolvingové neboli s automatickým obnovením, je vklad obnoven s úrokovou sazbou platnou v den obnovení vkladu. 14\n15 Po shromáždění informací o termínovaných vkladech, dospěl autor k názoru, že silným konkurentem při výběru daného instrumentu, mohou být družstevní záložny, které nabízí i o celá procenta vyšší úrokové zhodnocení. Ve prospěch těchto záložen dnes hraje i fakt, že jsou ze zákona pojištěny. Více o pojištění vkladů v kapitole Zákonné pojištění vkladů. Ani termínované vklady nepatří mezi produkty, které by byly schopny klientovi pokrýt alespoň inflaci. Uvažujeme-li zhodnocení 1,8 % na jeden rok, oproti inflaci, která se za poslední 4 roky pohybuje okolo 2,2 % (ČSÚ, 2015). V Tabulka 2-3 Termínované účty jsou porovnány termínované účty se splatností na 1 rok. Některé banky nabízí svým klientům další benefity, kromě úrokové sazby. Například J&T banka připisuje svým klientům body do klubu Magnus. Za tyto body si mohou klienti vybrat různé odměny, jako je návštěva luxusní restaurace, pobyt v luxusním hotelu, nebo třeba vstupenky na společenskou událost. Tabulka 2-3 Termínované účty Banka Úroková sazba (1 rok) Minimální výše vkladu Poznámka ČS - - Od není v nabídce ČSOB 0,15 % 5 000,- KB 0,05 % 5 000,- UCB 0,1 % ,- RB 0,01 % ,- J&T 1,8% ,- Zdroj: (penize.cz, Termínované vklady, úroky bank, ) Podle vývoje zobrazeného v Graf 2 Vklady na termínovaných účtech v ČR je možné usoudit, že v letech 2009 až 2013 došlo k dosažení vrcholu oblíbenosti termínovaných vkladů. Prozatím není možné, vzhledem k vývoji z roku 2014 a nedokončenému roku 2015, odhadnout následný trend. Je možné se ovšem domnívat, že trend bude lehce klesající vzhledem ke klesajícím úrokovým sazbám, které jsou nabízeny na termínovaných účtech. 15\n16 Graf 2 Vklady na termínovaných účtech v ČR Výše vkladů na termínovaných účtech v ČR Výše vkladů (v mil. Kč) Zdroj: (ČNB, ARAD - Systém časových řad - Česká národní banka, 2015) Pro představu J&T banka, která nabízí dlouhodobě u termínovaných vkladů jedno z nejvyšších zhodnocení na našem trhu, za necelé tři roky snížila úrokovou sazbu o 42 %. Od roku 2012, kdy nabízela 3,1 % p. a. při vkladu ,- na jeden rok, do května 2015, snížila pro totožný vklad, úrokovou sazbu na 1,8 % p. a. (J&T, 2015) Ostatní bankovní produkty Mezi další přímé bankovní depozitní produkty patří také méně známé nebo méně využívané produkty jako jsou vkladní knížky nebo depozitní směnky. Vkladní knížky jsou vkladem a nejsou určeny k provádění bezhotovostního platebního styku. Jedná se o jediný bankovní produkt, který není poskytovaný na základě písemné smlouvy klienta s bankou, ale potvrzením o vkladu (Kalabis, 2012). Depozitní směnka je produkt určený k jednorázovému zhodnocení. Depozitní směnka je určena pro velmi movité klienty. Řádově se minimální částka, nutná k založení, pohybuje v milionech korun. Depozitní směnka není pojištěna podle zákona č. 21/1992 Sb (Kalabis, 2012). 16\n17 Jako poslední zmíním vklady přes noc. Jedná se o možnosti krátkodobého zhodnocení finančních prostředků. Princip je takový, že se peníze odpoledne převedou na speciální bankovní, lépe hodnocený účet a další den ráno jsou navráceny klientovi zpět na původní účet. Opět se jedná o produkt určený pro velmi movité klienty (Kalabis, 2012). 2.2 Stavební spoření Stavební spoření je účelová forma spoření, kterou zprostředkovávají specializované bankovní společnosti. Nejedná se o typické banky, ale o společnosti podnikající dle zákona č. 96/1993 Sb. o stavebním spoření. Účastníkem může být fyzická i právnická osoba. Fyzická osoba má oproti právnické osobě tu výhodu, že je jí připisována státní podpora při splnění podmínek. Podmínkami je myšleno dodržení minimální doby trvání smlouvy o stavebním spoření, která je v současné době 60 měsíců a spoření ve výši 1 667,- měsíčně respektive ,- ročně. Při naspoření uvedené sumy je klientovi připsána plná státní podpora ve výši 2 000,- korun. Naspoří-li klient částku nižší, je mu připsána adekvátní část ve výši 15% z naspořené částky. Naspoří-li více, nemá nárok na vyšší státní podporu. Státní podporu může získat občan České republiky, občan Evropské unie s povolením k pobytu na území ČR a bylo mu přiděleno rodné číslo a fyzická osoba s trvalým pobytem na území České republiky a rodným číslem přiděleným příslušným orgánem České republiky (AČSS, Kdo má nárok na státní podporu. ACSS, 2014). Původní myšlenkou stavebního spoření však nebylo zhodnocování finančních prostředků, ale spoření s následnou možností úvěru. Proto se jedná o relativně flexibilní produkt, který se dá využít více způsoby a jako jednou z hlavních výhod je právě možnost využití výhodného úvěru, který musí splňovat účelovost dle zákona. Klient se může sám po splnění doby 60 měsíců rozhodnout, zda stavební spoření ukončí a vybere naspořené finance vč. připsaných úroků a státních podpor, nebo zda využije nabídky výhodného úvěru. Při nedodržení stanovené lhůty 60 měsíců, je možné stavební spoření ukončit i dříve. V takovém případě však není klientovi přiznána a vyplacena státní podpora a platí penále za nedodržení smluvních podmínek. Stavební spoření nabízí na českém trhu pět stavebních spořitelen. Původně jich bylo šest, ale v roce 2008 došlo ke sloučení Hypo stavební spořitelny s Raiffeisen stavební spořitelnou. K 31. říjnu 2008 již v činnosti pokračuje pouze Raiffeisen stavební spořitelna z výše 17\n18 zmíněných. Ta pod svou záštitu přebrala klienty a další záležitosti spojené s činností Hypo stavební spořitelny. Všechny zmíněné stavební spořitelny nabízí produkt, kterým je smlouva o stavebním spoření. Společným znakem je státní podpora, která je klientovi připisována při splnění podmínek. Dalšími společnými znaky je například pojištění vkladů až do výše eur, dále doba trvání smlouvy 60 měsíců a jiné zákonem stanovené náležitosti. Produkt spořicího účtu stavebního spoření se liší u jednotlivých stavebních spořitelen například úrokem, který si určuje každá stavební spořitelna sama. Úroky z vkladů jsou klientům připisovány průběžně a klient je dostane vyplaceny i v případě předčasného ukončení smlouvy, čímž vlastně nedodrží smluvní podmínky. Připsaný úrok je zdaněn 15 %. Úroky ze stavebního spoření jsou zdaňovány od roku 2011 a odvádí je stavební spořitelna. Klientovi je tedy již vyplacen čistý zisk (AČSS, Podzim Archiv úvodních slov - Novináři a odborníci - AČSS, 2011). Tabulka 2-4 zobrazuje hlavní rozdíly mezi účty stavebního spoření u jednotlivých stavebních spořitelen. Po stránce vkladových účtů neboli smluv o stavebním spoření jsou na tom stavební spořitelny velmi podobně. Podstatnější rozdíly jsou již v úvěrech, které stavební spořitelny nabízí. Pokud se tedy dnes klienti rozhodují pro výběr stavební spořitelny jen z důvodu spoření, hraje největší vliv především předchozí zkušenost a historie předešlých smluv. Klienti pokračují v takzvaných následných smlouvách. Tabulka 2-4 Stavební spořitelny Stavební spořitelna Úroková sazba ČMSS 1,3 % SSČS 1 % MPSS 1 % RSTS 1 % WSS 1 % Zdroj: (penize.cz, Stavební spoření, porovnání, ) Stavební spoření historicky prošlo několika výraznými změnami. V podstatě od roku 1993, kdy zahájily první čtyři stavební spořitelny svou činnost na našem území, do roku 2003 fungovalo stavební spoření za stejných podmínek, co se týká státní podpory. K jediným 18\n19 změnám docházelo v rámci úrokových sazeb, které si určovaly stavební spořitelny samy. Nyní jsou uvažovány pouze změny, které se týkají spoření a výše zhodnocení. Nejsou uvažovány další podmínky, které se mohou týkat například úvěrů, které stavební spořitelny poskytují. K datu vešla v platnost novela zákona o stavebním spoření. Na základě této novely došlo ke snížení maximální výše státní podpory ze 4 500,- na 3 000,- ročně. Přesněji z 25 % z částky ,- na 15 % z částky ,-. Klient, který tedy podle starých podmínek spořil 1 500,- měsíčně, dostal na konci roku připsanou státní podporu ve výši 25 % a to 4 500,-, zatímco podle nových podmínek bylo třeba spořit na plnou státní podporu cca 1 667,- měsíčně. Na konci roku byla takovému klientovi připsána státní podpora ve výši 15 % tedy 3 000,-. Další změnou bylo prodloužení minimální doby spoření z 60 na 72 měsíců. Klient tedy musel dodržet o 12 měsíců delší horizont, aby mu byla připsána státní podpora za celé období spoření. K další výrazné změně došlo v roce 2011, kdy byla státní podpora snížena z 15 % na 10 % při stejné roční naspořené částce. Oproti předchozí změně, která se dotkla státní podpory, z roku 2003, došlo k jedné důležité změně a to, že se snížení státní podpory týkalo všech, a to i stávajících, smluv. V předchozím případě se změna týkala pouze smluv sjednaných od Proto byl v roce 2003 zaznamenán znatelný nárůst nově sjednaných smluv, kdy si klienti sjednávali nové smlouvy, aby mohli využít dalších 5 let vyšší státní podpory. Změny v roce 2011 ovšem avizovali, že se změna dotkne i stávajících smluv, proto se nezopakoval předešlý jev, kdy si chtěli střadatelé zachovat výhodné podmínky. Nutno říci, že ještě v průběhu roku 2011 ústavní soud zrušil tuto část, která zasahovala do stávajících smluv, sjednaných před datem platnosti novely. Nicméně je možné se domnívat, že se tehdejšímu ministru financí podařilo odvrátit opakování se roku 2003 a nevzniklo násobně více smluv před koncem roku Celou výše popsanou situaci je možné vidět v grafu 3 Vklady na účtech stavebního spoření. Výše vkladů na stavebním spoření, i při snížení státní podpory v roce 2003, vzrůstala, a to až do let 2007 a Poté stále pokračovala vzrůstající tendence, ale již nebyla tak znatelná oproti předchozímu období. Následky z poslední změny, z roku 2011, začínají být patrné v posledních letech. Tento trend potvrzuje praxe finančních poradců a zprostředkovatelů. Klienti částečně ztratili zájem o sjednávání smluv o stavebním spoření pouze za účelem 19\n20 spoření, když neuvažují do budoucna o využití úvěru. Také obnovy smluv již nejsou tak časté jako dříve. Graf 3 Vklady na účtech stavebního spoření v ČR Výše vkladů (v mil. Kč) Výše vkladů (v mil. Kč) Zdroj: (ČNB, ARAD - Systém časových řad - Česká národní banka, 2015) 2.3 Penzijní připojištění Penzijní fondy jsou akciové společnosti, které na území České republiky poskytují penzijní připojištění podle zákona č. 42/1994 Sb. o penzijním připojištění se státním příspěvkem (ÚZ, 2014). Spoření prostřednictvím penzijního připojištění patří k rozšířeným formám zhodnocování peněžních prostředků za účelem tvoření rezerv na důchod. V současné době působí v české republice osm penzijních společností, které nabízí tento druh spoření (Asociace penzijních společností ČR, 2015). K zásadním změnám v penzijním spoření došlo k , kdy v rámci důchodové reformy vznikl II. a III. pilíř. Původní smlouvy stále trvají, pouze se vyčlenily z penzijního fondu do Transformovaného fondu, který spravují penzijní společnosti. Původní smlouvy tedy setrvávají za původních podmínek (Zákonyprolidi.cz, ). 20\n21 Původní smlouvy o penzijním připojištění tedy bylo možné uzavřít do Od si může klient uzavřít smlouvu o doplňkovém penzijním spoření, která představuje III. pilíř důchodového systému (Wikipedia, Doplňkové penzijní spoření, 2013). Penzijní připojištění je státem podporovaná forma spoření. Klient při pravidelném odkládání dostává od státu připsanou státní podporu. Výše státní podpory se odvíjí od výše vkladu. S novelou zákona se v roce 2013 změnila výše státního příspěvku. Přehled výše státních příspěvků a porovnání před a po je zobrazen v tabulce 2-5. Tabulka 2-5 Výše státního příspěvku Měsíční platba Státní příspěvek do Státní příspěvek od , % z částky nad 100, , % z částky nad 200, , % z částky nad 300,- 90, , % z částky nad 400,- 110, ,- 130, ,- 150, ,- 170, ,- 190, ,- 210, a více 150,- 230,- Zdroj: (Finance.cz, 2015) Změna výplaty státního příspěvku se dotkla i jinak nedotčených transformovaných smluv, které setrvávají dle původních podmínek. Účastník, který si spořil 100,- nebo 200,- měsíčně a byl zvyklý dostávat státní podporu, nyní nedostává nic. Až od měsíčního příspěvku 300,- je mu opět připisována státní podpora. Oproti tomu původní výše státní podpory končila s příspěvkem účastníka na 500,-, kdy mu byla připisována státní podpora ve výši 150,-. Jakákoliv vyšší částka, kterou si účastník přispíval, byla tedy řekněme již méně efektivní. Dle 21\n22 nových podmínek státní podpora roste s výší příspěvku účastníka, a to až na výši podpory 230,- při příspěvku 1 000,-. Penzijní společnosti dále svým klientům připisují každoročně výnosy. Porovnání výnosů uplynulých 2 let v tabulce 2-6. Poměrně nízké výnosy jsou způsobeny povinností penzijních fondů investovat do bezpečných nástrojů. Investice společností jsou tedy konzervativní a z převážné většiny mají ve svých portfoliích státní dluhopisy (ČTK, 2015). Tabulka 2-6 Penzijní společnosti Penzijní společnost Allianz penzijní společnost,a.s. 1,6 % 1,64 % AXA penzijní společnost, a.s. 2,29 % 1,46 % Conseq penzijní společnost, a.s. 2,17 % 0,72 % Česká spořitelna penzijní společnost, a.s. 1,3 % 1,4 % ČSOB Penzijní společnost, a.s. 1,7 % 1,4 % NN Penzijní společnost, a.s. 1,41 % nezveřejněno KB Penzijní společnost, a.s. 1,44 % 1,35 % Penzijní společnost České pojišťovny, a.s. 2,1 % 1,7 % Zdroj: (finance.cz, 2015) Dalšími výhodami pro účastníky penzijního spoření jsou možnost daňového zvýhodnění a zvýhodnění při příspěvku zaměstnavatele. Pokud klient vloží na své spoření částku ve výši ,- za kalendářní rok, tak z dalších vkladů až do výše ,- může využít možnost odečtení od základu daně z příjmu fyzických osob. Maximálně může využít výhody ve výši ,-. To představuje při základní 15 % sazbě daně úsporu ve výši 1 800,-. V případě kdy klientovi přispívá i zaměstnavatel na jeho penzijní spoření, vyplývají další výhody jak pro zaměstnavatele, tak pro zaměstnance. Pro zaměstnavatele jsou výhody hned dvě, a to následující: příspěvek je daňově uznatelným nákladem v neomezené výši a je 22\n23 osvobozen od plateb na sociální a zdravotní pojištění až do výše ,- Kč na zaměstnance (do této částky se sčítají příspěvky na penzijní spoření a životní pojištění). V případě zaměstnance jde o výhodu osvobození příspěvku od zaměstnavatele od daně z příjmu fyzických osob a od placení pojistného na sociální a zdravotní pojištění. 2.4 Investiční produkty Investování má v podstatě opačný charakter než doposud zmíněné produkty. Jedná se o aktivní obchody, kdy investor poskytuje své finanční prostředky investiční společnosti na nákup různých finančních nástrojů. Tyto finanční nástroje jsou nakupovány například v podobě dluhopisů od státu nebo od firem v podobě dluhopisů nebo akcií. Tyto společnosti potřebují dostatečný kapitál pro své podnikání a tak formou emise cenných papírů získávají potřebné zdroje (FinančníVzdělávání.cz, [b.r.]). Investiční produkty se také liší od předchozích mírou zhodnocení a rizika. U investičních produktů se již nebavíme o předem daných a garantovaných výnosech. Výsledek investování totiž může být jak kladný tak záporný. Klient do těchto instrumentů investuje své finanční prostředky za účelem možného vyššího zisku a zároveň podstupuje vyšší míru rizika. Může se stát, že po určité době své finanční prostředky zhodnotí mnohonásobně lépe než u garantovaných produktů, ale také se může stát, že nedostane zpět ani tolik, kolik do investice vložil. Více si ukážeme na příkladech v této kapitole. Obecně se u investičních produktů nedá hovořit o garantovaných výnosech ani o možnosti přesného plánování. Zásadní rozdíl je již obsažen v názvu ve zmíněném pojmu investiční. Bylo by dobré, aby klient, který se rozhodne využít těchto produktů, již měl určité povědomí o finančních trzích a byl si vědom případného rizika. Také Česká národní banka (dále jen ČNB ) požaduje po bankovních poradcích a investičních zprostředkovatelích jiný stupeň odbornosti, pokud chtějí tyto produkty svým klientům nabízet. ČNB uděluje těmto poradcům, neboli investičním zprostředkovatelům, licenci. Licence umožňuje dané produkty dále nabízet a prodávat. Dále ČNB požaduje po těchto certifikovaných zprostředkovatelích důkladné dodržování postupu při obchodním jednání, kdy z každého jednání musí být zaznamenán a uložen tzv. Záznam o jednání s klientem. Tento dokument slouží jako určitá ochrana 23\n24 klienta. V záznamu se uvádí, co vše bylo s klientem projednáváno a jakého se dosáhlo závěru. 5 Příklad záznamu o jednání s klientem je přílohou této práce Otevřené podílové fondy Patrně nejznámějším a také nejrozšířenějším produktem, který je možné zařadit mezi investiční produkty a je nabízen bankami, jsou otevřené podílové fondy. Proto se tato kapitola blíže zabývá popisem a příklady spojenými právě s podílovými fondy. Jedná se o kolektivní investování, kdy investor za své peníze dostane podílové listy, které vyjadřují podíl na majetku podílového fondu. Stává se tedy z investora podílník. Podílové listy jsou vlastně cennými papíry a podílník je nedostává fyzicky, jak by se mohlo zdát, ale jsou mu připsány na majetkový účet. Investiční společnost, prostřednictvím které se investor rozhodl zainvestovat své finanční prostředky, nabízí zároveň profesionální správu. Investované peníze rozkládá do různých instrumentů finančního trhu. Nejčastějšími instrumenty mohou být akcie, dluhopisy a komodity. Investováním do podílových fondů tedy vlastně investor rozkládá riziko do více směrů a nenese toto riziko sám (ČPInvest, Co je podílový fond, 2015). Oproti běžným spořicím bankovním produktům není investice do fondů pojištěna. Je ale důležité říci, že fondy jsou regulovány ČNB. Zároveň je Českou národní bankou kontrolováno hospodaření fondu s penězi klientů (investorů). Majetek fondu je oddělen od majetku investiční společnosti. To znamená, že nakoupené podílové listy jsou ve vlastnictví investora. Takže ani při případném ukončení činnosti společnosti investor nepřichází o své investované peněžní prostředky. Dalším kontrolním orgánem fondu je depozitář, tj. banka, u které jsou uloženy veškeré peníze. Depozitář dohlíží také na odbornou správu fondu. Nakonec zmíním také Asociaci pro kapitálový trh České republiky (dále jen AKAT ČR ), která napomáhá k ochraně investorů. 6 Fondy jsou zařazeny do bankovních produktů, i když ne ve všech případech se jedná o přímé bankovní produkty. Některé banky klientům nabízí své vlastní fondy, některé banky působí pouze jako zprostředkovatel fondů. Ve druhém případě, kdy banka působí pouze jako 5 17 odst. 1 písm. b) zákona č. 256/2004 Sb. 6 Více informací o asociaci, vč. seznamu členů je uvedeno na webu 24\n25 zprostředkovatel, má ve svém portfoliu produkty společností zabývajících se správou těchto fondů. Jako příklad slouží Komerční banka, která má v portfoliu IKS fondy, které spravuje Investiční kapitálová společnost KB, a. s. (dále jen IKS KB ). V tomto příkladu je Komerční banka hlavní distribuční partner a připadá na ni až 95 % všech transakcí s podílovými fondy (IKSKB, 2015). Co je možné především vyzdvihnout v případě porovnání otevřených podílových fondů oproti předchozím bankovním produktům, tak je již zmíněný výnos a riziko. Pokud se klient rozhodne investovat své prostředky právě tímto směrem, má ve většině případů k dispozici historické výsledky hospodaření daného fondu. Tyto výsledky však nejsou žádnou zárukou pro budoucí vývoj. Níže jsou pro příklad uvedeny tabulka a graf fondu. Autor zvolil fond od Investiční kapitálové společnosti KB, a to konkrétně konzervativní fond IKS Balancovaný konzervativní. Tabulka 2-7 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ Rok Výkon p.a. (v %) Zdroj: (IKS-KB, 2015) +0,85 +3,31-0,63 +8,01-0,45 +1,48 +4,44-1,15 +1,46 25\n26 Graf 4 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ Výkon v % (p.a.) Zdroj: (IKS-KB, 2015) IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ V dalším příkladu je použit fond, který také spravuje IKS KB. Je však jinak rozložen a také je vidět mnohem větší volatilita než v minulém příkladu. Úmyslně jsou porovnány tyto dva rozdílné fondy. Každý je určen pro jiného investora, zatímco v prvním příkladu se jedná o konzervativní fond, ve druhém příkladu jde o fond dynamický. IKS Balancovaný dynamický je fond, u kterého musí vždy tvořit minimálně 30 % portfolia akciová část a dluhopisová část nesmí přesáhnout 70 % z celkového portfolia. Pro srovnání u předchozího fondu tvořila část dluhopisů a hotovosti minimálně 85 %, zbytek tvořil akcie. Dluhopisy jsou svou povahou bezpečnější cenné papíry než akcie. Výstavce dluhopisu se zavazuje splatit majiteli dlužnou nominální částku v předem sjednaném termínu a pravidelně vyplácet výnosy (Bankovnictví, 2006). Tabulka 2-8 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ Rok Výkon p.a. (v %) Zdroj: (IKS-KB, 2015) +10,13-4,05-3,29 +12,31-13,92 +9,15 +18,94-26,78 +8,11 26\n27 Graf 5 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ 30 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ Výkon v % (p.a.) Zdroj: (IKS-KB, 2015) Z Tabulka 2-7 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ a Graf 4 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ lze vyčíst, že rozpětí mezi roky 2007 až 2015 se pohybuje mezi 8,01 % p. a. a -1,15 % p. a. Zatímco z tabulky 2-8 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ a grafu 5 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ je rozpětí mezi -26,78 % p. a. a +18,94 % p. a. Posuzované období je zvoleno na rok před ekonomickou krizí až doposud. Výsledky za rok 2015 samozřejmě nejsou konečné. Jedná se o průběžný výsledek aktuální k Ekonomická krize v roce 2008 znatelně postihla i fondy a to především fondy s větším podílem akcií v portfoliu. To je přesně vidět na dvou příkladech. Konzervativní fond, jehož větší část portfolia tvoří dluhopisy, vytvořil v roce 2008 ztrátu -1,15 % p. a., zatímco dynamický fond ten samý rok vytvořil ztrátu -26,7 8% p. a. Oproti tomu nejsilnějším rokem konzervativního fondu byl rok 2012 s 8 % p. a. výnosem a nejsilnějším rokem dynamického fondu byl rok 2009 s 18,94 % p. a. Na základě těchto údajů již může být investor schopen se rozhodnout, do jakého fondu bude své finanční prostředky investovat. Obecně se dá říci, že konzervativní fondy slouží spíše pro krátkodobé investice, zatímco dynamické fondy pro dlouhodobé. Rozhodne-li se klient vložit své finanční prostředky do dynamického fondu a počítá spíše s krátkodobým horizontem, může zrovna narazit na období, kdy se fondu nebude dařit a může tak o část svých peněz přijít. 27\n28 Například kdyby se rozhodl zainvestovat na období tří let v roce 2010, tak by ho další rok čekala ztráta, následně zisk a pak opět ztráta. Pro přesnější příklad je uvedena jednorázová investice ve výši ,-, kdy je uvažováno o variantě, že by peníze vložil na samém vrcholu. Takže by ho v roce 2011 čekala ztráta -13,92 %, další rok zisk 12,31 % a poslední rok opět ztráta a to -3,29 %. Klient by tedy po třech letech vybral ,-. Něco jiného by bylo, když by zainvestoval o rok dříve a peníze vybral už na konci roku V takovém případě by vybral ,-. Na tomto příkladu je vidět znatelný rozdíl v poměrně krátkém období. Pro lepší přehlednost, jsou uvedené příklady znázorněny v Tabulka 2-9 Porovnání dynamické strategie. První sloupec značí rok, druhý sloupec zhodnocení v daném roce a třetí sloupec konečnou částku po přičtení zisku nebo odečtení ztráty. V prvním řádku není uvedena žádná sazba, je uvažováno o vkladu na konci roku. Tabulka 2-9 Porovnání dynamické strategie , , ,92% , ,15% , ,31% , ,92% , ,29% , ,31% ,- Pokud by bylo uvažováno o stejném horizontu 3 let a investováno do konzervativního fondu, tak by situace vypadal následovně. Při jednorázové investici ,- v roce 2010 by na konci roku 2013 klient vybral ,-. V případě jednorázové investice v roce 2009 by na konci roku 2012 vybral dokonce ,-. Opět přehledněji uvedeno v Tabulka 2-10 Porovnání konzervativní strategie. 28\n29 Tabulka 2-10 Porovnání konzervativní strategie , , ,45% , ,48% , ,01% , ,45% , ,63% , ,01% ,- Výše bylo porovnáno investování v případě krátkodobého horizontu. V případě dlouhodobého horizontu by byla situace poněkud jiná. Opět se vychází z historických dat fondu, která jsou veřejně dostupné na webu společnosti. Fond uvádí v horizontu posledních 10 let kumulovaný zisk na konzervativním fondu celkem 26,82 % zatímco kumulovaný zisk za stejné období u dynamického fondu je 33,35 %. Takže při jednorázové investici ,- v roce 2005 by k byl stav na konzervativním fondu ,- a na dynamickém fondu ,-. K příkladům výše je nutné poznamenat, že se jedná o konkrétní modelovou situaci dvou zvolených fondů totožné společnosti. Výsledky a příklady v případě porovnání jiných let, horizontů či fondů mohou vykazovat naprosto odlišné výsledky. Konkrétně v tomto případě příklad ovlivnil výnos v roce 2012 u konzervativního fondu. Výnos v této výši nebývá zcela běžný v případě konzervativních fondů. Avšak zrovna proto byl vybrán konzervativní fond od společnosti IKS KB, aby bylo poukázáno i na tyto možnosti. Také je třeba poznamenat, že pro zjednodušení pochopení nebylo počítáno s poplatkem, který bývá účtován na vstupu, případně u některých společností i na výstupu, nebylo počítáno ani s dalšími poplatky, které mohou být účtovány v průběhu investice a není započítáno ani zdanění výnosů ve výši 15 %. Pokud by byl porovnáván Konzervativní fond ČP INVEST a Fond farmacie a biotechnologie ČP INVEST, bylo by možné vidět podstatný rozdíl i v případě krátkodobého horizontu. V období posledních tří let se fondu farmacie a biotechnologie daří a vytvořil kumulativní zisk za tři roky ve výši 97,79 % (ČPInvest, Fond farmacie a biotechnologie ČP Invest, 2015), zatímco Konzervativní fond za stejné období 3,82 % (ČPInvest, Konzervativní fond ČP Invest, 2015). Zatímco v období by se investorovi vyplatilo investovat do konzervativního fondu, který vytvořil průměrný roční zisk 2,66 % a fond Farmacie a Biotechnologie vytvořil průměrnou roční ztrátu -1,8 %. 29\n30 Co je možné považovat za výhodu u podílových fondů je likvidita. Podílové fondy mají vysokou likviditu. Peníze je možné vybrat bez výpovědní lhůty, a to tak, že investor odprodá podílové listy zpět a do 15 dnů má své peníze k dispozici. Oproti tomu, pokud se rozhode klient využít podílových fondů pro ukládání a zhodnocení svých finančních prostředků, musí se také smířit s tím, že s jeho financemi budou v podstatě pracovat portfolio manažeři daných fondů. Byť se může zdát jak je vše okolo podílových fondů automatické a snadno nastavitelné, tak je třeba říct, že v pozadí je spousta práce a tým, který aktivně pracuje s grafy a dalšími daty a údaji z technické a fundamentální analýzy na základě kterých sestavuje co nejvhodnější portfolio. To vidí jako hlavní nevýhodu podílových fondů známý finanční učitel a spisovatel Robert T. Kiyosaki 7, který ve svých knihách varuje a poukazuje na některé historické momenty, kdy někteří investoři přišli ve fondech o značnou část úspor (Kiyosaki, 2011) Investiční životní pojištění Investiční životní pojištění (dále jen IŽP ) je kombinovaný produkt zahrnující ochranu a možnost zhodnocení finančních prostředků. Tento produkt byl původně zamýšlen jako nastavení zajištění životních a úrazových rizik se současným zhodnocováním peněz. Klient měl na konci pojistného období dostat zpět zhodnocenou část svých peněz, nebo ještě lépe celou částku, kterou na pojištění za celou dobu trvání zaslal, a to právě díky výši zhodnocení. IŽP funguje tak, že část pojistného je zhodnocována prostřednictvím podílových fondů. Do jisté míry by se dalo říci, že se jedná o velmi podobný, ne-li totožný produkt jako je investování do podílových fondů zmíněné v kapitole Uvedeny jsou tedy pouze hlavní rozdíly. Za jednu z hlavních výhod investování prostřednictvím IŽP je možnost uplatnění odčitatelné položky od základu daně až do výše ,- za kalendářní rok. Aby klient mohl této výhody využít, musí mít smlouvu sjednanou do věku 60 let a smlouva musí být na minimální dobu 60 měsíců. Navíc od došlo ke změně v možnosti průběžných výběrů. Kdo chce využít této daňové úlevy, nemůže již průběžně z pojistky vybírat. K naspořeným penězům se dostane 7 Robert T. Kiyosaki podnikatel, autor a učitel finanční gramotnosti. Více na 30\n31 až v šedesáti letech. Klient ovšem může tuto podmínku obejít tím, že si sjedná smlouvy dvě. Jednu, ze které nebude vybírat a bude uplatňovat daňové úlevy a druhou, na kterou nebude uplatňovat úlevy, ale bude mít možnost průběžných výběrů (Peníze.cz, Investiční životní pojištění: Pravidla pro daňové úlevy od roku 2015 zpřísňují, 2014). Investiční životní pojištění nabízí další výhody, které jsou v podstatě shodné s výhodami u penzijních fondů. A to jak v případě klientů jako zaměstnanců, tak výhod pro zaměstnavatele. Zaměstnavatel může svému zaměstnanci přispívat ročně až ,- na jeden z těchto produktů nebo na oba současně. Příspěvky jsou pro zaměstnavatele daňově uznatelným nákladem a jsou osvobozeny od odvodů na sociální a zdravotní pojištění. Pokud se zaměstnavatel rozhodne využít možnosti přispívat svým zaměstnancům formou IŽP, může na zákonných odvodech ušetřit až ,- ročně na jednoho zaměstnance (Peníze.cz, 2015). Zároveň zaměstnanec s těchto příspěvků také neplatí odvody na zdravotní a sociální pojištění. Za další výhodu je možné považovat možnost určení obmyšlené osoby. Jelikož se jedná o pojištění, tak má klient nárok si určit obmyšlenou osobu, která dostane v případě úmrtí klienta, plnění z pojistky. To se týká také naspořené částky. Tudíž si klient poměrně snadno může určit, kdo s jeho penězi bude nakládat v případě jeho smrti. Oproti tomu jako nevýhodu musím uvést vyšší poplatky této varianty investování. Jelikož se jedná o spoření (investování) prostřednictvím pojištění, je třeba počítat s vyššími náklady než při přímém investování do podílových fondů prostřednictvím investiční společnosti. U investičního životního pojištění je třeba brát v úvahu dva hlavní druhy poplatků, a to poplatky řádné a poplatky mimořádné. Poplatky řádné snižují výši částky, která je určena na investici, pravidelně každý měsíc. Pohybují se v rozmezí od 20,- do 65,- a kryjí administrativní náklady pojišťovny. Dále je třeba uvažovat vstupní poplatek. Ten bývá účtován i u otevřených podílových fondů. Zde je ovšem nevýhoda, že u IŽP bývá stejný, bez ohledu na druh fondu. Klientovi může tedy být účtována částka ve výši 5 %, ať se rozhodne pro konzervativní nebo dynamickou strategii. U podílových fondů bývá výše poplatku určena na základě rizikovosti vybraného fondu. Například konzervativní fondy si mohou účtovat 3,6 % a akciové fondy 5 %. Mimořádné poplatky bývají účtovány při různých změnách, například při změně investiční strategie, při přesunu jednotek mezi fondy, při změně pojistného nebo například u částečného 31\n32 odkupu. Kompletní přehled mimořádných poplatků bývá uveden v sazebníku, který je součástí příloh pojistných smluv. 2.5 Nebankovní spořicí produkty Spořicí produkty nenabízí pouze bankovní společnosti. Různé možnosti zhodnocení finančních prostředků nabízí také nebankovní společnosti. Ty je možné rozdělit ještě na dvě hlavní skupiny a to na společnosti, které mají licenci a dozor od ČNB, a společnosti, které nemají licenci, a nemá nad nimi dozor ČNB. Licenci od ČNB mají například družstevní záložny. Bez licence a bez dozoru na trhu působí například společnost World System Markets IMC (dále jen WSM ) nebo většina společností nabízejících spoření do zlata. Společnost WSM nabízí obchodování na Forexu, proto si nejdříve přiblížíme, co to znamená. Forex je v podstatě mezinárodní trh, který slouží pro směnu měnových párů. Při investování investor nakupuje jednu měnu a prodává jinou měnu v rámci mezibankovního bankovního systému. Obchodování pro běžného klienta je možné díky brokerům. Jedná se o nejlikvidnější trh na světě, který je otevřen 24 hodin denně 5 dní v týdnu, kromě víkendů (Wikipedia, Forex - Wikipedia, 2015) WSM Jako příklad z nebankovních společností mohu uvést společnost World System Markets IMC se sídlem v New Yorku, která působí na českém trhu a nabízí investování prostřednictvím takzvaných forexových robotů. Pro upřesnění v České republice působí společnost WSM Bohemia s. r. o. Ta zprostředkovává prodej softwaru, který nabízí právě zmíněná společnost WSM. Prostřednictvím tohoto softwaru jeho majitel investuje na forexových trzích. Broker, prostřednictvím kterého společnost WSM investuje, má sídlo na St. Vincent. Jedná se o offshorovou lokalitu. 8 8 Obchodní společnosti registrované v zemích s příznivým daňovým režimem. 32\n33 Na příkladu společnosti WSM je možné vysvětlit, jak působí právě takto nastavená společnost na psychiku klienta a jaký to má vliv při rozhodování, zda využít jejích služeb nebo se raději vydat jinou, bezpečnější cestou, třeba cestou bankovních produktů. Společnost na českém trhu nepodniká na základě zákona o bankách, ani nemá žádnou licenci a dozor od ČNB. Současně je sídlo společnosti pro mnoho lidí nepředstavitelně vzdálené a navíc broker leží v řekněme exotické destinaci. Výše uvedené skutečnosti mohou řadu potenciálních zájemců o investici znejistit. Pokládají si otázky typu Skutečně tato společnost existuje? Jak to mohu ověřit? Pro běžného člověka, nevzdělaného v oblasti kapitálových společností, respektive zahraničních kapitálových společností, je téměř nemožné zjistit fungování principu tohoto holdingu. Kromě toho vzniká řada otázek kolem sídla brokera společnosti. To znamená, že konzervativní investor tuto možnost spíše odmítne. Avšak při pozornějším pohledu na tuto konkrétní společnost a z jiné perspektivy, je možné si všimnout nejedné výhody, které tento holding přináší, ku příkladu možnost nabízených garancí. Společnost totiž garantuje, že při dodržení pětiletého horizontu investování, v případě kdy investor nezasáhne do vkladů, mu bude navrácena minimálně částka ve výši investice plus 10 % zhodnocení. Konkrétně to znamená, že v případě držby jednoho kreditu, tj. investice ve výši 650 USD 9, dostane investor po pětiletém horizontu minimálně 715 dolarů a to i v případě, že by jím vybraná investiční strategie nebyla úspěšná a reálně by skončil v minusu. Otázkou zůstává, zda 10 % zhodnocení za 5 leté období odpovídá rizikovosti společnosti. Záměrem autora není podrobné vysvětlování pravidel investování na Forexu. Uvede pouze fakta nezbytná k pochopení investování prostřednictvím společnosti WSM. Celá transakce je postavena na nákupu již zmíněných kreditů. Cena jednoho kreditu je 650 USD. Z této částky je klientovi postupně strháván poplatek v celkové výši 150 USD, a to v průběhu pěti let. Společnost investuje vždy pouze část finančních prostředků, které má klient na účtu. Zároveň se využívá páka 10 1:200. Právě využitím páky se jedná o velmi rizikovou investici. Investor toto riziko eliminuje právě tím, že investuje prostřednictvím společnosti WSM, která mu vlastně odprodává software, který investuje za klienta. V podstatě se tedy dá říct, že klient 9 USD United States Dollar - Americký dolar 10 Páka Finanční pákový efekt znamená, že vlastní použitý kapitál je doplněn cizím kapitálem, který je v podstatně vyšším objemu. Například 1 USD vlastního kapitálu je doplněno 200 USD kapitálu cizího. (Wikipedie, 2014) 33\n34 neinvestuje, pouze se stává majitelem licence softwaru. Samotný princip je velmi jednoduchý a nevyžaduje po klientovi bližší znalosti v oblasti finančních trhů Družstevní záložny Družstevní záložny jsou samostatné subjekty podnikající na základě licence od ČNB a podléhající zákonu č 87/1995 Sb. o spořitelních a úvěrních družstvech. V mnoha produktech týkajících se spoření konkurují bankám. Družstevní záložny nabízí běžné účty, spořicí účty, termínované účty a další produkty, které bývají obecně lépe zhodnoceny než v bankách. Aby člověk mohl využívat produkty družstevních záložen, musí se nejdříve stát jejím členem. To znamená vyplnit přihlášku, zaplatit členský poplatek a uzavřít smlouvu o vedení účtu. Družstevním záložnám se jinak říká také kampeličky. Toto pojmenování je podle Františka Kampelíka, který se zasloužil o jejich popularizaci v polovině 19. století (aktualne.cz, 2013). Za hlavní výhody družstevních záložen je možné považovat vyšší výnos oproti shodným produktům bank. Naopak nevýhodou je menší síť poboček a kolikrát absence internetového bankovnictví. Také je třeba si uvědomit spoluúčast na případných ztrátách záložny. Naštěstí na tuto problematiku myslí zákon a upravuje tak maximální možnou spoluúčast na poměrně nízké částky. Co je důležité v této spojitosti říct, je to, že případné krytí ztrát se netýká vkladů na účtech. Vklady na účtech jsou totiž pojištěny stejně jako u bank a to až do výše eur. V tabulce 3-1 jsou porovnány aktuálně nabízené úrokové sazby na spořicích a termínovaných účtech se splatností 1 roku a výši vkladu ,- u jednotlivých družstevních záložen. V současné době působí v české republice 11 družstevních záložen (ČNB, 2015). 34\n35 Tabulka 2-11 Družstevní záložny Spořicí účty Termínované účty Poznámka AKCENTA, spořitelní a úvěrní družstvo ANO spořitelní družstvo Artesa, spořitelní družstvo Citfin, spořitelní družstvo České spořitelní družstvo Družstevní záložna Kredit Družstevní záložna PSD Moravský Peněžní Ústav spořitelní družstvo 0 % - Neposkytuje termínovaný vklad s 1 letou splatností - 1,0 % Neposkytuje spořicí účet 0,7 % 1,2 % - - Zaměřuje se na zahraniční platební styk - - Neposkytují služby pro širokou veřejnost - - Neposkytují služby pro širokou veřejnost - - Neposkytují služby pro širokou veřejnost 1,5 % - Peněžní dům, spořitelní družstvo Pohyblivá sazba 1,1 % Podnikatelská družstevní záložna - - Neposkytují služby pro širokou veřejnost Záložna CREDITAS, spořitelní družstvo - 0,75 % Zdroj: (penize.cz, Spořicí účty, spoření, ) (penize.cz, Termínované vklady, úroky bank, ) 35\n36 2.5.3 Spoření do zlata Investování do zlata, případně jiných komodit, je také jedna z možností, kterou mohou klienti na našem trhu využít. V tomto případě se autor bude držet konkrétně zmíněného spoření do zlata, tedy skutečného fyzického drahého kovu. V období po ekonomické krizi v roce 2008, kdy kapitálové trhy připravili mnohé investory o nemalé částky, přišlo do obliby investování volných finančních prostředků do zlata ve formě cihliček nebo mincí. Mince mají vedle hodnoty kovu ještě druhou hodnotu, a to numismatickou. Je stále více populární omezit emisi počtem například kusů pro celý svět. V takovém případě, když investor koupí minci a rozhodne se jí za nějaký čas prodat, kdy už je emise vyprodána a není standardně k dostání, může očekávat zisk, i když cena zlata jako takového nikterak nestoupla, nebo dokonce klesla. Jako jednoho z největších českých distributorů je možné uvést Národní pokladnici 11, která se právě zaměřuje na prodej těchto limitovaných sérií. Z českých emitentů je zmíněna Česká mincovna 12, která je výhradním dodavatelem oběžních a pamětních mincí pro Českou národní banku. Produktem, jenž úzce souvisí s výše řečeným, je tzv. spoření do zlata. Dnes již spoření do zlata nabízí více společností, například společnosti Money Works s.r.o., Finod s.r.o. nebo třeba GOLDEN GATE CZ a.s. Pokud se klient rozhodne investovat své prostředky touto formou, podepíše se společností smlouvu, na základě které zasílá pravidelné platby a společnost mu za to nakupuje zlaté slitky v předem domluvených gramážích. Takže například, chce-li klient zlatý slitek o hmotnosti jedné unce 13, jehož cena se pohybuje okolo ,- 14 a nemůže si dovolit tuto investici jednorázově, tak může využít právě spořicího produktu. Klient si určí měsíční částku, kterou bude na spoření zasílat a až dosáhne dostatečné výše na svém spoření, tak mu společnost nakoupí předem domluvený slitek. Cena slitku se v té době může lišit od výše uvedené. Pokud klient spořil třeba dva roky, tak se cena mohla za tu dobu zvýšit, nebo naopak mohla 11 Národní pokladnice Česká mincovna - https://ceskamincovna.cz/ 13 1 unce (OZ) = 31,1g 14 Cena 1 OZ slitku Argor-Heraeus k , 36\n37 poklesnout. Následně se klient rozhoduje, zda si nechá slitek zaslat, anebo ho nechá uskladnit prostřednictvím společnosti, u níž má spoření sjednané. Níže je podrobněji popsán konkrétní příklad spoření do zlata, a to spoření nabízené společností Finod s. r. o. Klient si sjedná smlouvu na cílovou částku, minimálně ,-. Je to podobné jako například u stavebního spoření. Cílová částka k ničemu nezavazuje, je pouze orientační a měla by ukázat, k jaké investici klient směřuje. Následně si zvolí částku, kterou bude měsíčně spořit. Jak společnost uvádí na svých webových stránkách, tak klientovi pravidelně nakupuje zlaté gramové slitky a to za cenu více gramových. 15 Klient se průběžně rozhoduje, zda chce nakoupené slitky zasílat nebo uskladnit. Společnost nabízí uskladnění v trezoru, kde pravidelně probíhá kontrola pod notářským dohledem. Kontrola slouží proto, aby klienti měli jistotu, že podíl investovaných finančních prostředků klientů do společnosti odpovídá hmotnému obsahu zlata v úschově. Slitky jsou uchovávány v trezoru a to na jméno klienta. Je také důležité zmínit poplatky. Jako hlavní poplatek je 5 % z cílové částky, který si společnost účtuje na začátku po sjednání smlouvy. Další poplatky, spojené s uskladněním a zasíláním, jsou dostupné na vyžádání od společnosti. Společnost také nabízí klientovi okamžitý zpětný odkup. Pokud se klient rozhodne své zlato prodat, dostane nabídku, za kterou společnost zlato odkoupí zpět. Posledním zajímavým benefitem který zmíním je možnost půjčky. Klient může využít půjčky od společnosti. Půjčka je krytá zlatem, které má klient uložené prostřednictvím společnosti. V grafu 6 Vývoj hodnoty zlata je zobrazen vývoj hodnoty zlata od roku 2000, kdy především po roce 2008 se stalo zlato vyhledávanou alternativou střadatelů, kteří přišli o své úspory na kapitálových trzích. 15 Obecně platí, že čím vyšší gramáž, tím nižší cena za gram. 37\n38 Graf 6 Vývoj hodnoty zlata Vývoj hodnoty zlata Hodnota zlata v USD Zdroj: (KITCO, 2015) Dnes se můžeme pouze dohadovat, zda je zlato dobrou investicí a jistotou na ukládání volných finančních prostředků do budoucna. Některé zprávy mluví o úmyslné manipulaci hodnoty zlata. To vše mohou být jen domněnky a je na posouzení každého, zda je pro něj tato volba vhodná. Historie, která zaznamenává hodnoty zlata, sahá přes let. Již mnoho let před naším letopočtem bylo zlato považováno za hodnotnou komoditu. Z novodobé historie by autor rád připomněl rok 1792, kdy byl americkým kongresem přijat bimetalický standard. Až do roku 1971 byl americký dolar kryt zlatem (Česká mincovna, [cca 2011]). 38\n39 3. Aspekty ovlivňující postoj klienta při výběru spořicího produktu V předešlých kapitolách byly především specifikovány jednotlivé produkty a skupiny produktů. Tato kapitola je více zaměřena na stěžejní aspekty, které hrají zásadní roli při volbě a výběru vhodného spořicího produktu. Hlavními dvěma skupinami jsou psychologické a sociologické aspekty. 3.1 Psychologické aspekty Na člověka působí různé vnější a vnitřní vlivy, na základě nichž se člověk rozhoduje (Ariely, 2009). To se vztahuje i na rozhodování ohledně spoření či investování. U vnitřních vlivů se jedná o ukotvení. Ukotvení znamená, že člověk vychází z vlastních minulých zkušeností, nebo třeba pouze z toho, co si myslí. Pokud má například zakotveno, že v devadesátých letech minulého století zkrachovalo několik kampeliček a on přišel o své úspory, může to pro něj být rozhodující. V takovém případě vyloučí kampeličky z možného výběrového portfolia a zaměří se třeba jen na bankovní produkty. Také může nastat situace, kdy se naopak rozhodne pro rizikovější produkt, i když by mu zrovna produkt družstevní záložny mohl přinést stejné zhodnocení, dokonce při nižší míře rizika. V případě investování oproti spoření, existuje celá řada dalších psychologických aspektů, kdy hraje obrovský vliv například přijmutí rizika a přiznání ztráty, nebo naopak vytrvání (Měšec.cz, 2013). Přesněji můžeme říci, že se klient rozhoduje na základě emocí (Stuchlíková, 2007). Podkapitoly této části popisují konkrétní faktory, které mají důležitý vliv na běžného střadatele využívajícího spíše bankovní produkty. Přesněji se zaměřují na posouzení rizika vůči výnosu, pojištění vkladů a vliv úrokové míry na výběr vhodného produktu Riziko vs. výnos Riziko a výnos patří ke dvěma základním faktorům, které ovlivňují výběr spořicího produktu. Třetím faktorem, který tyto dva doplňuje, je likvidita. Na základě těchto tří faktorů je posuzována vhodnost vybraného produktu. 39\n40 Všechny tři faktory jsou vyobrazeny v investičním (magickém) trojúhelníku (Valach, 2010). Obrázek 1 Magický trojúhelník Většina investorů si přeje dosahovat maximálního výnosu při co nejnižším riziku a s pokud možno co nejvyšší likviditou. Na obrázku 1 Magický trojúhelník, jsou vyobrazeny tři zmíněné faktory, mezi kterými hledá investor rovnováhu. Investor se pohybuje uvnitř trojúhelníku a není možné dosáhnout zmíněné ideální investice. Podle vztahu rizika k očekávanému výnosu je možné určit tři základní strategie a to: - konzervativní strategie ochrany kapitálu, investor preferuje minimální riziko a postačí mu nižší výnos - vyvážená progresivní, kde investor volí růst hodnoty investice při přiměřeném riziku - agresivní dynamická, kdy investor preferuje co nejvyšší výnos i za cenu vyššího rizika Většina bankovních spořicích produktů se řadí do konzervativní strategie. Bankovní produkty jako spořicí účty, termínované účty nebo třeba i stavební spoření, jsou produkty určené především pro akumulaci finančních prostředků s minimálním zhodnocením, při velmi nízkém riziku. Porovnání konzervativní a dynamické strategie u podílových fondů bylo provedeno v kapitole\n41 3.1.2 Zákonné pojištění vkladů Pojištění vkladů je upraveno zákonem o bankách č. 21/1992 Sb. Pojištěny jsou všechny vklady vč. úroků. Náhrada je poskytnuta prostřednictvím Fondu pojištění vkladů. 16 Zdrojem Fondu pojištění vkladů jsou příspěvky od bank, výnosy z investování peněžních prostředků, návratné finanční výpomoci a výtěžky z ukončených konkurzních a likvidačních řízení (Kalabis, 2012). Jedná se v podstatě o hlavní kritérium, díky němuž se klient může rozhodovat pro upřednostnění bankovního produktu před nebankovním. To, zda jsou klientovi peníze něčím jištěny, zda, má v případě zkrachování společnosti šanci na navrácení svých peněz, hraje podstatnou roli. Pro některé klienty je to zásadní kritérium, na základě kterého se rozhoduje, zda umístí své volné finanční prostředky do méně výnosného bankovního produktu, kde má jistotu návratnosti, anebo zvolí lepší zhodnocení, ale nemá jistotu, že společnost bude stále po určité době na trhu působit a jeho peníze se k němu bez problémů vrátí. Autor opět vychází i z vlastní zkušenosti, jakožto zprostředkovatele finančních produktů. Nejednou se setkal s případy rozhodování a výběru, který produkt bude pro klienta nejvhodnější, a nakonec po zvážení všech pro a proti vyhrál produkt, který je pojištěn. U Fondu pojištění vkladů jsou pojištěny všechny vklady u bank, stavebních spořitelen a družstevních záložen. Vklady musí být vedeny na jméno, příjmení, rodné číslo a adresu bydliště. V případě právnické osoby musí být vklady vedeny na název, IČO 17 a sídlo. Je třeba si uvědomit, že se pojištění vztahuje na vkladové účty, to znamená, že nejsou pojištěny směnky, dluhopisy, nebo akcie a podílové listy, případně jiné cenné papíry. Pojištěny také nejsou vklady u pojišťoven a penzijních fondů. V případě vyhlášení platební neschopnosti tuzemskou bankou, platí lhůta pro výplatu náhrady vkladů 20 dnů. Pokud by se jednalo o zahraniční banku, tak se bude postupovat dle pravidel platných v zemi sídla mateřské banky. Například v EU je lhůta stejná jako v ČR, tj. také 20 dnů (FPV, ) IČO identifikační číslo osoby 41\n42 3.1.3 Úroková míra Úrokovou míru lze považovat za silný psychologický ukazatel, který různé typy klientů směruje pro ně jasným a rozhodujícím směrem. Silný vliv tohoto ukazatele byl vždy velmi významný. V posledních letech to potvrdilo snížení úrokových sazeb, u hypotečních úvěrů, na historické minimum. Běžné sazby v případě zástavy nemovitosti a výše hypotéky do 90 % LTV 18 se pohybovaly okolo 1,79 %, a to bez dalších podmínek, které do té doby byly striktně bankami vyžadovány. Klient musel například mít sjednané životní pojištění nebo pojištění nemovitosti prostřednictvím dané banky a další. Tyto úrokové sazby se pro některé klienty stávají stěžejními a rozhodujícími při výběru hypotéky. V mnoha případech to, zda je hypotéka zpoplatněna, zda se platí za vedení úvěrového účtu pravidelná měsíční platba, nebo zda je zpoplatněn odhad, není pro tyto klienty nikterak rozhodující. Tito klienti se z převažující míry rozhodují pro výběr banky právě na základě úrokové sazby. Obdobně působí úrokové sazby na spořicích produktech. To ostatně bylo možné vyčíst z grafu 2 nebo 3. Na těchto grafech jsou znázorněny trendy, kdy v posledních letech dochází spíše k poklesu zájmu o produkty typu stavební spoření nebo termínované vklady. Tento zájem uvadá s klesajícím zhodnocením, které produkty svým klientům nabízí. 3.2 Sociologické aspekty Nejen psychologické, ale také sociologické neboli společenské aspekty mají významný vliv na výběr a uvažování o spořicích produktech. Každý jednotlivec je ovlivněn společností a prostředním, ve kterém se pohybuje (Jandourek, 2009). Sociologické aspekty vychází ze sociologie. Sociologie je věda, která zkoumá sociální život jednotlivců, skupin a společností. Zabývá se jednáním lidí ve společnosti (Wikipedia, Sociologie - Wikipedie, 2015). Jednotlivé klienty je možné zařadit do určitých sociálních skupin. Například dle dosaženého vzdělání nebo podle výše příjmu. Podrobněji jsou sociální skupiny charakterizovány v kapitole 5, viz výsledky provedeného průzkumu. 18 LTV Loan To Value, znamená poměr mezi hodnotou zastavované nemovitosti a půjčovanou částkou 42\n43 3.3 Typologie klienta Typologii klienta je možné určit hned několika způsoby. Jedním z nich je rozdělení podle temperamentu. V tom případě by byl posuzován postoj klientů vůči spořicím produktům podle toho, zda se jedná o sangvinika, flegmatika, melancholika nebo cholerika (Nakonečný, 1998). Temperament klienta hraje roli při jeho výběru spořicího produktu a následně ovlivňuje jeho chování například v případě investování, když se rozhoduje, zda přiznat ztrátu, nebo zda je již vhodné realizovat zisk. Další typologické rozdělení by bylo možné na základě barev, kdy se určuje, zda jsou klienti zelení, červení nebo modří (Dittrich, 2005). Způsobů rozdělení klientů podle typů je více. Vzhledem k obtížnosti posuzování rozhodování dle výše uvedeného členění, kdy by bylo nutné osobně pracovat s každým dotázaným jedincem a v ideálním případě za odborného dohledu kvalifikované osoby, je rozdělení provedeno na základě parametrů uvedených v kapitole 4. 43\n44 4. Metody K identifikaci a definování klienta podle typologie byl použit dotazník, který je přílohou této práce. Z odpovědí v dotazníku lze jednoznačně identifikovat typy jako muži a ženy či rodinný stav nebo věk. Klienty lze také začlenit do skupin na základě sociologických aspektů, jako je nejvyšší dosažené vzdělání nebo zdroj příjmu. Dotazník obsahuje celkem 17 otázek, na které odpovědělo 105 respondentů. Podle dotazníku jsou určeny základní skupiny podle pohlaví, věku, rodinného stavu a velikosti rodiny, dosaženého vzdělání a zdroje a výše příjmu. Odpovědi jsou zcela anonymní a převážná většina byla z oslovení pomocí elektronických kanálů jako je a sociální sítě facebook. Další část otázek v dotazníku směřovala již konkrétněji ke spořicím produktům. Respondenti byli dotazováni, zda vůbec využívají spořicí produkty, nebo mají raději peníze doma? Pokud využívají spořicí produkty, tak jaké? Další otázky směřovali na preferenci kategorií, které jsou známé z investičního trojúhelníku. Autor zkoumal vliv a povědomí o pojištění vkladů, ochotu nést vyšší riziko za možnost vyššího zisku, zkušenosti s finančními trhy. Poslední část se dotazovala na částku, kterou klienti pravidelně odkládají na vhodnou dobu, průměrný očekávaný výnos a cíl spoření. 44\n45 5. Výsledky Na základě dotazníku jsou k dispozici výsledky, které jsou podrobně vyobrazeny v grafech v následujících podkapitolách. V kapitole 5.1 je možné vidět, kolik z celkového počtu respondentů bylo mužů a žen, v jakém věkovém rozmezí, jakého vzdělání a jaký byl převažující zdroj příjmu a jeho výše. V kapitole 5.2 jsou již vyobrazeny výsledky, dle konkrétních typů a to podle nejvyššího dosaženého vzdělání a zdroje příjmu. 5.1 Členění klientů podle psychologických a sociologických aspektů a podle typu Větší část respondentů tvořily ženy. Graf 7 Podíl mužů a žen Podíl mužů a žen Muži Ženy Další graf zobrazuje podíl dle věkových skupin. Nejvíce odpovídali respondenti v rozpětí let následováni kategorií v nižším věkovém rozpětí a to let. 45\n46 Graf 8 Podíl dle věku Podíl dle věku méně než více než Největší část a to téměř polovinu respondentů tvoří ženatí muži nebo vdané ženy. Na druhém místě jsou svobodní. Graf 9 Podíl dle stavu Podíl dle stavu svobodný ženatý/vdaná druh/družka rozvedený/rozvedená vdovec/vdova 45 Nejvyšší podíl respondentů podle vzdělání zastupuje skupina se středoškolským vzděláním s maturitou. Následuje vysokoškolské vzdělání a téměř čtvrtina respondentů je vyučena. 46\n47 Graf 10 Podíl podle nejvyššího dosaženého vzdělání Podíl podle vzdělání základní vyučen střední s maturitou 11 vyšší odborné vysokoškolské 43 Další dvě skupiny jsou podíl dle zdroje a výše příjmu. Nejvíce z respondentů podniká. S převažujícího výběru duševní činnosti je možné usuzovat, že se jedná spíše o kancelářskou nebo jinou administrativní činnost. To samé v případě druhé největší skupiny, kterou jsou zaměstnanci s převažující duševní činností. Graf 11 Podíl podle zdroje příjmu Rozdělení podle zdroje příjmu zaměstnanec - manuální činnost zaměstnanec - duševní činnost podnikatel - manuální činnost 23 podnikatel - duševní činnost brigáda při studiu rentiér, pasivní příjmy 34 8 ostatní - důchod, mateřská 47\n48 Značnou část, téměř polovinu, tvořili respondenti s příjmem mezi ,- a ,- Kč měsíčně. Graf 12 Podíl podle výše příjmu Podíl podle výše příjmu do , ,- až , ,- až , ,- až ,- více než ,- Na základě provedeného průzkumu prostřednictvím dotazníku je pro většinu respondentů pojištění vkladů důležité. Pro téměř polovinu je pojištění důležité, nikoliv však zásadní. Graf 13 Vnímaná důležitost pojištění vkladů Jak důležité je shledáváno pojištění vkladů je zásadní je důležité, ne rozhodující nevím, že existuje 49 48\n49 5.2 Výsledky využití spořicích produktů podle typů klientů Postoj typu podle nejvyššího dosaženého vzdělání Rozdělení dle dosaženého vzdělání bylo provedeno podle skupin, jak je patrné z grafů. Je třeba podotknout, že ve skupině se základním dosaženým vzděláním bylo z celkových šesti respondentů, čtyřem respondentům méně než 18 let. Pravděpodobně se jedná o studenty základních, středních, případně učňovských škol. Pouze po jednom respondentovi, v dané skupině, bylo v rozmezí let a let. Graf 14 Poměr využití spořicích produktů oproti držení peněz v hotovosti 120% 100% 80% 60% 40% využívá spoř. prod. má peníze doma 20% 0% S přihlédnutím ke zmíněné skupině do 18 let, kdy se nejspíš jedná o studenty, kteří nemají stálý zdroj příjmu, ale přivydělávají si na brigádách, je z grafu 14 patrné, že převážná většina klientů využívá spořicí produkty a upřednostňuje je před držením peněz v hotovosti. 49\n50 Graf 15 Využití spořicích produktů 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% žádné běžný účet spořicí účet termín. Účet stavební spoření penzijní připojištění investiční ŽP podílové fondy ostatní Z grafu 15 je patrné využití konkrétních spořicích produktů vzhledem k jednotlivým skupinám, rozdělených podle vzdělání. Nejčastěji využívány jsou běžné účty. Využívá je okolo 80 % z respondentů. Následuje stavební spoření a penzijní připojištění. I tyto dva produkty jsou hojně využívány bez ohledu na dosažené vzdělání. Skupiny od středoškolského vzdělání výše, využívají již více i termínované vklady a podílové fondy, než předchozí skupiny a diverzifikují tak více své finanční prostředky. U těchto tří skupiny také několik respondentů odpovědělo, že investují na kapitálových trzích do akcií, obchodují forex nebo spoří do investičního zlata, nemovitostí a umění. 50\n51 Graf 16 Preference faktorů dle dosaženého vzdělání 60% 50% 40% 30% 20% výnos bezpečnost likvidita 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské V otázce preference rizikovosti, výnosu a likvidity nelze zcela jasně určit spojitost v rámci dosaženého vzdělání. Se vzrůstajícím vzděláním je pouze lehce patrná vzrůstající tendence požadované likvidity. I přesto klienti nejvíce preferují vyšší výnos a bezpečnost (nižší rizikovost). Výnos a bezpečnost hraje pro většinu klientů rozhodující roli při výběru vhodného spořicího produktu. V celkovém obraze jsou tyto dvě kategorie velmi vyrovnané. 51\n52 Graf 17 Shledávání důležitosti pojištění vkladů 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% ano, je zásadní je důležité nevím, že existuje 20% 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Pojištění vkladů většina respondentů shledává za důležité, ne-li dokonce zásadní. V tomto případě je vidět vliv vzdělání na povědomí o pojištění vkladů a přikládání jeho důležitosti. Pro více než polovinu respondentů, s minimálně středoškolským vzděláním, je pojištění vkladů důležité. Pro respondenty s nižším dosaženým vzděláním je poměrně časté, že neví o existenci pojištění vkladů. Více než třetina respondentů, kteří jsou vyučeni, neví o existenci tohoto pojištění, zatímco u posledních tří skupiny sahá nevědomost o této možnosti pouze do jednotek procent. 52\n53 Graf 18 Ochota podstoupení vyššího rizika pro možnost vyššího zisku 80% 70% 60% 50% 40% 30% ano ne 20% 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Ochotu podstupovat vyšší riziko pro možnost dosažení vyššího zisku prokázala spíše část respondentů s vyšším vzděláním. Skupina se středním vzděláním s maturitou a vyšší jsou z větší poloviny ochotni podstoupit vyšší riziko, proto aby dosáhli vyššího výnosu. 53\n54 Graf 19 Zkušenost s finančními trhy 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Investuji aktivně Investuji prostřednictvím banky nebo poradce rozumím tomu, ale neinvestuji nerozumím této oblastní, ale chtěl bych nerozumím a nezajímá mě to S finančními trhy a aktivním investováním mají opět největší zkušenosti klienti se středním až vysokoškolským vzděláním. 54\n55 Graf 20 Výše měsíční odkládané částky 60% 50% 40% 30% 20% nespořím do 1 000, ,- až 2 000, ,- až 3 000,- více než 3 000,- 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Výše měsíční odkládané částky má stoupající tendenci se vzrůstajícím vzděláním respondentů. Zatímco lidé se základním vzděláním a vyučení nespoří vůbec, nebo spoří spíše nižší částky do 2 000,-, tak u lidí s vyšším vzděláním převažuje spoření od 2 001,- a výše. Jako zajímavý výsledek z výzkumu je odkládání vyšší částky než 3 000,- měsíčně u vysokoškolsky vzdělaných lidí. Podle odpovědí v dotazníku se tato částka pohybuje v rozmezí 3 000,- až ,- měsíčně. 55\n56 Graf 21 Nejvíce vyhovující doba spoření 60% 50% 40% 30% 20% < 1 rok 1-3 roky 3-5 let > 5 let 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Obecně je patrné, že nejvíce vyhovuje klientům horizont spoření 3 5 let, a to bez rozdílu dosaženého vzdělání. Následuje horizont o něco kratší a není výjimkou ani doba delší než 5 let. Nelze jednoznačně říci, že vzdělání jednotlivce má vliv na vyhovující dobu spoření. Jedná se spíše o individuální záležitost. 56\n57 Graf 22 Očekávaná výše zhodnocení 60% 50% 40% 30% 20% < 1% 1% - 2% 2% - 5% 5% - 8% > 8% 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Stejně jako u předchozího grafu kdy dosažené vzdělání nehrálo vliv na rozhodování, ani v tomto případě tomu není jinak. Nejvíce očekávaná výše zhodnocení se pohybuje u všech skupin v podobné výši. Obecně respondenti očekávají spíše vyšší zhodnocení. 57\n58 Graf 23 Cíl spoření 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% bydlení důchod vlastní potřeba rezervy 20% 10% 0% základní vyučen střední s mat. vyšší odborné vysokoškolské Jako cíl spoření převažuje u všech skupin tvorba rezerv. Je opět pomíjena první skupina se základním vzděláním, kdy lze očekávat, že studenti nemají dostatek prostředků na tvoření rezerv a upřednostňují spíše vlastní aktuální spotřebu. Spoření na bydlení je v celku vyrovnané, až na vysokoškolsky vzdělané lidi, kde je poměrně znatelný pokles. Podobně je tomu tak u spoření na důchod, kde je pokles znatelný již u lidí s vyšším odborným vzděláním. Je tedy možné předpokládat, že vysokoškolsky vzdělaní lidé, mají buď bydlení již vyřešené, nebo nemají potřebu se na tuto situaci připravovat dopředu. 58\n59 5.2.2 Postoj typu podle zdroje příjmu V rozdělení na typy dle zdroje příjmu zastupují největší skupinu respondentů podnikatelé s převažující duševní činností. Následují zaměstnanci s převažující duševní činností a zaměstnanci s převažující manuální činností. Nejméně respondentů tvoří skupiny rentiérů a studentů s brigádami. Graf 24 - Poměr využití spořicích produktů oproti držení peněz v hotovosti 120% 100% 80% 60% 40% 20% 0% využívá spoř. Prod. má peníze doma Z grafu je patrné, že zdroj příjmu nemá ve většině případů vliv upřednostňování využití bankovních produktů před držbou peněz v hotovosti. Výjimku tvoří pouze studenti, kteří nevyužívají spořicí produkty tak často jako lidé s pravidelným příjmem. Ve většině případů jasně převažuje využívání spořicích produktů před držením peněz v hotovosti. 59\n60 Graf 25 Využití spořicích produktů 120% 100% 80% 60% 40% 20% 0% žádné běžný účet spořicí účet termín. Účet stavební spoření penzijní připojištění investiční ŽP podílové fondy ostatní Stejně jako v posouzení typů dle nejvyššího dosaženého vzdělání i v tomto případě převažuje využívání běžných účtů, stavebního spoření a penzijního připojištění. Překvapivě i studenti s nepravidelným příjmem využívají produkt stavebního spoření. Nejlépe diverzifikované portfolio mají podnikatelé s převažující duševní činností. Podle údajů z dotazníku se může zdát, že nejhůře využívají produkty klienti s pasivními zdroji příjmů, nebo rentou. Do této skupiny se zařadili pouze tři respondenti, proto není možné brát výsledek za zcela směrodatný. 60\n61 Graf 26 Preference faktorů 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% výnos bezpečnost likvidita Kategorie výnosu a bezpečnosti jsou opět velmi vyrovnané. V několika případech se zcela rovnají a celkově převyšují likviditu. Autor se domnívá, že nelze zcela přesně určit, zda některý typ upřednostňuje výrazně více výnosnost před bezpečností, nebo naopak. Pouze u skupiny, které mají omezené zdroje příjmu ze státních příspěvků, jako jsou důchody, nebo mateřská, preferují bezpečnost a likviditu před výnosy. 61\n62 Graf 27 Shledávání důležitosti pojištění vkladů 120% 100% 80% 60% 40% 20% 0% ano, je zásadní je důležité nevím, že existuje Z výsledků v grafu je překvapující nevědomost o pojištění vkladů. V předchozím případě shledávání důležitosti pojištění vkladů dle typů podle dosaženého vzdělání se mohlo zdát, že se jedná především o studenty. To potvrzuje i tento graf. Ovšem nemalou část tvoří také zaměstnanci, a to v obou kategoriích. Naopak, pro podnikatele a rentiéry se jedná převážně o důležitou, nebo dokonce zásadní záležitost. 62\n63 Graf 28 Ochota podstoupení vyššího rizika pro možnost vyššího zisku 120% 100% 80% 60% 40% 20% 0% ano ne Ochotu podstupovat vyšší riziko mají spíše rentiéři a podnikatelé s převažující duševní činností. Podnikatelé s převažující manuální činností, zaměstnanci a brigádníci upřednostňují nižší zisk za vyšší bezpečnost. Skupina, jejíž příjmy tvoří státní příspěvky, potvrzuje svůj konzervativní charakter a není vůbec ochotna podstoupit vyšší riziko za možnost vyššího zisku. 63\n64 Graf 29 Zkušenost s finančními trhy 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Investuji aktivně Investuji prostřednictvím banky nebo poradce rozumím tomu, ale neinvestuji nerozumím této oblastní, ale chtěl bych nerozumím a nezajímá mě to Nejvíce zkušeností s finančními trhy mají rentiéři. Tyto výsledky se úplně neztotožňují s odpověďmi zobrazenými v grafu 27, kde většina odpověděla, že je pro ně pojištění vkladů zásadní. Autor se domnívá, že zde dochází k rozdílnému pohledu na skupiny spořicích produktů a investičních produktů z pohledů zkušených investorů. Dále se aktivní investoři nachází mezi podnikateli. Téměř vůbec neprojevili zájem o investování zaměstnanci, brigádníci, úplně minimálně též skupina, která má příjem ze státní podpory. 64\n65 Graf 30 Výše měsíční odkládané částky 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% nespořím do 1 000, ,- až 2 000, ,- až 3 000,- více než 3 000,- Nejvyšší částky odkládají rentiéři, což lze předpokládat vzhledem k charakteru jejich investování a se zkušenostmi s aktivním investováním na finančních trzích. Následují podnikatelé s převažující duševní činností. 65\n66 Graf 31 Nejvíce vyhovující doba spoření 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% < 1 rok 1-3 roky 3-5 let > 5 let Vzhledem k typům dle zdroje příjmu nevyplývá z grafu žádná bližší spojitost s nejvíce vyhovující dobou spoření. Obecně je nejvíce vyhovující období 3 5 let, což potvrzuje i výsledky získané z grafu 21, kde tento horizont vyhovoval také nejvíce skupinám. 66\n67 Graf 32 Očekávaná výše zhodnocení 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% < 1% 1% - 2% 2% - 5% 5% - 8% > 8% Nejvyšší zhodnocení očekávají rentiéři a osoby s pasivními příjmy, což opět odpovídá charakteru jejich investování a znalosti finančních trhů. Nejvíce očekávané zhodnocení je v rozmezí dvou skupin a to 2 8%. Brigádníci jako jediný typ jsou ochotni akceptovat i zhodnocení pod 1 %. 67\n68 Graf 33 Cíl spoření 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% bydlení důchod vlastní potřeba rezervy Také v případě typů dle zdroje příjmu převažuje u většiny tvorba rezerv. Především podnikatelé a rentiéři nebo aktivní investoři tvoří nejvíce rezervy. V minulém rozdělení na typy dle vzdělání bylo předpokládáno, že většinu skupiny se základním vzděláním tvoří studenti. V tomto rozdělení se to pouze potvrzuje, kde většina brigádníků spoří především pro vlastní potřebu, stejně jako v grafu\n69 Závěr Práce zobrazuje základní specifikaci bankovních produktů. Zabývá se psychologickými a sociologickými aspekty, které mohou ovlivňovat výběr produktu. Na základě dotazníku byl proveden průzkum a byly určeny typy klientů podle dosaženého vzdělání a podle zdroje příjmu. Na základě těchto dvou skupin byl proveden výzkum a následná bližší specifikace postoje klientů k bankovním produktům. Klienti s nižším vzděláním častěji upřednostňují nižší riziko a spíše konzervativní produkty. Poměrně málo také využívají možnosti investování na kapitálových trzích a obchodování na forexu nebo s nemovitostmi či uměním a investičním zlatem. Pro tento typ klientů jsou tedy bankovní produkty nejvhodnější volbou. Lze jim také jednoznačně doporučit produkty jako je stavební spoření nebo penzijní připojištění. Naopak se vzrůstajícím vzděláním se již zvyšuje povědomí i o jiných možnostech zhodnocování úspor než pouze přes bankovní produkty. Klienti se středoškolským vzděláním s maturitou a vyšším již častěji využívají i jiné než bankovní produkty a odkládají také vyšší částky. Pro tento typ klientů je tedy vhodné doporučit rozložení finančních prostředků více směry, a to jak prostřednictvím bankovních produktů, stavebního spoření, tak i investicí do podílových fondů, spořením do zlata, nebo třeba obchodováním na forexu. Záleží vždy individuálně na přijatelné míře rizika a očekávané výnosnosti. Další typy, rozdělené podle zdroje příjmů, vyjadřují postoj sedmi skupin respondentů vůči spořicím produktům. Skupiny zaměstnanců se projevili více jako konzervativní. V porovnání s ostatními, zaměstnanci více drží peníze doma v hotovosti a méně využívají investiční produkty. Zaměřují se spíše na bezpečnost a nejsou tolik ochotni podstoupit riziko pro možnost vyšších výnosů. To ostatně koresponduje i s povahou zdroje příjmu, kterou je zaměstnání. Tyto typy lidí upřednostňují jistoty a pravidelnost. Pro zaměstnance jsou tedy především vhodné bankovní produkty, stavební spoření a penzijní připojištění. Druhou velkou část v rozdělení dle zdroje příjmu tvořili podnikatelé. Ti naopak téměř výhradně využívají spořicí produkty a dávají přednost bankovním produktům před držením peněz v hotovosti. Podnikatelé také mají nejlépe rozložené finanční prostředky a využívají nejširšího portfolia nabízených produktů. Jsou také odvážnější při investování svých peněz. Využívají častěji podílové fondy nebo i jiné spořicí či investiční produkty. Není výjimkou 69\n70 spoření do zlata, investování do akcií a obchodování na forexu. Vzhledem k převažující tvorbě rezerv právě u podnikatelů se autor domnívá, že je ideální v případě podnikatelů zvolit rozložení finančních prostředků jak do bankovních spořicích produktů, tak i do nebankovních rizikovějších produktů s možností vyššího výnosu. Na závěr nezbývá než dodat, že z provedené analýzy a informací získaných z uvedených zdrojů vyplývá, že se spektrum využívaných spořicích produktů rozšiřuje. Většina lidí se snaží alespoň nějakým způsobem odkládat pravidelně určitou částku a tvořit rezervy, ať již pro neočekávané životní situace, jako jsou ztráta příjmu, nebo za účelem pořízení nového bydlení anebo jako zajištění na důchod. 70\n71 Seznam použité literatury Bibliografie 1) ARIELY, Dan. Jak drahé je zdarma: proč chytří lidé přijímají špatná rozhodnutí : iracionální faktory v ekonomice i v životě. Vyd. 1. Praha: Práh, 2009, 215 s. ISBN ) JANDOUREK, Jan. Úvod do sociologie. Vyd. 2. Praha: Portál, 2009, 231 s. ISBN ) KALABIS, Zbyněk. Základy bankovnictví: bankovní obchody, služby, operace a rizika. 1. vyd. Brno: BizBooks, 2012, 168 s. ISBN ) KIYOSAKI, Robert T. Nefér výhoda: co vás ve školách nikdy nenaučí : síla finančního vzdělání. Hodkovičky [Praha]: Pragma, c2011, 286 s. ISBN ) Kolektiv autorů. Bankovnictví. 6. vyd. Praha: Bankovní institut vysoká škola, 2006, 280 s. ISBN ) NAKONEČNÝ, Milan. Psychologie osobnosti. Vyd. 2., dotisk. Praha: Academia, 1998, 336 s. ISBN ) STUCHLÍKOVÁ, Iva. Základy psychologie emocí. Vyd. 2. Praha: Portál, 2007, 227 s. ISBN ) ÚZ. ÚZ 1023 Důchodové a penzijní spoření ) VALACH, Josef. Investiční rozhodování a dlouhodobé financování. 3. přeprac. a rozš. vyd. Praha: Ekopress, 2010, 513 s. ISBN Elektronické zdroje 1) AČSS. Kdo má nárok na státní podporu. ACSS. Asociace českých stavebních spořitelen. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 71\n72 2) AČSS. Podzim Archiv úvodních slov - Novináři a odborníci - AČS. Asociace českých stavebních spořitelen. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 3) Aktualne.cz. Družstevní záložna - Kampelička - Aktuálně.cz. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 4) Česká mincovna. Historie zlata. [Online] [cca 2011]. [Citace: ]. Dostupné z: https://www.cm-aurum.cz/historie-zlata-1259/ 5) ČNB. ARAD - Systém časových řad - Česká národní banka. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: s=50&p_sestuid=13620&p_uka=1%2c2%2c3%2c4%2c5%2c6%2c7%2c8%2c9% 2C10%2C11%2C12&p_strid=AABCAD&p_od=199301&p_do=201504&p_lang=CS &p_format=0&p_decsep=%2c#dump 6) ČNB. Základní seznamy subjektů (výsledné sestavy). [Online] [Citace: ]. Dostupné z: https://apl.cnb.cz/apljerrsdad/jerrs.web15.basic_listings_response_3?p_l ang=cz&p_datum= &p_hie=hi&p_rec_per_page=25&p_ses_idx=16 7) ČP Invest. Co je podílový fond. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 8) ČP Invest. Fond farmacie a biotechnologie ČP Invest. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 9) ČP Invest. Konzervativní fond ČP Invest. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 72\n73 10) ČR, Asociace penzijních společností. Asociace penzijních společností ČR. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 11) ČSOB. ČSOB - Sazebník pro fyzické osoby - občany. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 12) ČSÚ. Český statistický úřad. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: https://www.czso.cz/csu/czso/inflace-v-cr-je-srovnatelna-s-prumerem-eu. 13) ČT 24. Česká televize. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 14) ČTK. Penzijní fondy připsaly klientům výnosy od 1,35 do 1,7%. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 15) Dittrich, PhDr. Pavel. Barevná typologie klientů. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 16) Finance.cz. Srovnání penzijních fondů: nejlepší penzijní fondy penzijního připojištění. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 17) Finance.cz. Výše státního příspěvku v penzijním spoření. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 73\n74 18) Finanční Vzdělávání.cz. Finanční vzdělání - úvod do problematiky investování. [Online] [b.r.]. [Citace: ]. Dostupné z: 19) FPV. Otázky a odpovědi/fond pojištění vkladů. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 20) Hovorka, Jiří. Andrej Zaťko, J&T Banka: Musíme být nejlepší, abychom přilákali klienty. měšec.cz. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 21) IKS-KB. Investiční kapitálová společnost KB - Profil společnosti. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 22) IKS-KB. Investiční kapitálová společnost KB - detail fondu. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: kb.cz/web/detail_fondu.html?fond=iks_balancovany_- _konzervativni&fundid= ) IKS-KB. Investiční kapitálová společnost KB - detail fondu. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: kb.cz/web/detail_fondu.html?fond=iks_balancovany_- _dynamicky&fundid= ) J&T, Banka. jtbank. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 25) KB. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: sazebnik-1-obcane.pdf? ) KITCO. Gold, USD, Price gold, Silver, US Dollar, Oil, Platinum - Kitco KGX. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 74\n75 27) Měšec.cz. Jak se vyhnout běžným psychologickým nástrahám při investování? [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 28) Moniová, Eva. Nové banky ukusují čím dál větší kus koláče, mají už 1,6 milionu klientů. ekonomika.idnes.cz. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: /ekonomika.aspx?c=a150115_ _ekonomika_nio 29) Penize.cz. Běžné účty - peníze.cz. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 30) Penize.cz. Běžné účty pro fyzické osoby, porovnání úroků, poplatky, platební karty. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 31) Peníze.cz. Investiční životní pojištění. [Online] [Citace: investicni-zivotni-pojisteni-pravidla-pro-danove-ulevy-od-roku-2015-zprisnuji 06-02]. Dostupné z: Penize.cz. Investiční životní pojištění: Pravidla pro daňové úlevy od roku 2015 zpřísňují. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 33) Penize.cz. Pět věcí, které byste měli vědět o spořicích účtech. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 34) Peníze.cz. Spořicí účty, spoření. penize.cz. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 35) Penize.cz. Stavební spoření, porovnání. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 75\n76 36) Penize.cz. Termínované vklady, úroky bank. penize.cz. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 37) Wikipedia. Doplňkové penzijní spoření. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: %99en%C3%AD 38) Wikipedia. Forex - Wikipedia. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 39) Wikipedia. Sociologie - Wikipedie. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: 40) Wikipedie. Finanční pákový efekt - Wikipedia. [Online] [Citace: ]. Dostupné z: ekt 41) Zákonyprolidi.cz. Zákon o penzijním připojištění se státním příspěvkem - č. 42/1994 Sb. [Online] . [Citace: ]. Dostupné z: 76\n77 Seznam zkratek AKAT ČR Asociace pro kapitálový trh České republiky ČMSS ČNB ČS ČSOB IKS KB IŽP J&T KB LTV MPSS RB RSTS SSČS UCB WSM WSS Českomoravská stavební spořitelna Česká národní banka Česká spořitelna Československá obchodní banka Investiční kapitálová společnost KB Investiční životní pojištění J&T Banka Komerční banka Loan To Value Modrá pyramida stavební spořitelna Raiffeisen Bank Raiffeisen stavební spořitelna Stavební spořitelna České spořitelny UniCredit Banka World System Markets IMC Wüstenrot stavební spořitelna 77\n78 Seznam tabulek Tabulka 2-1 Běžné účty Tabulka 2-2 Spořicí účty Tabulka 2-3 Termínované účty Tabulka 2-4 Stavební spořitelny Tabulka 2-5 Výše státního příspěvku Tabulka 2-6 Penzijní společnosti Tabulka 2-7 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ Tabulka 2-8 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ Tabulka 2-9 Porovnání dynamické strategie Tabulka 2-10 Porovnání konzervativní strategie Tabulka 2-11 Družstevní záložny\n79 Seznam grafů Graf 1 Vklady na běžných účtech v ČR Graf 2 Vklady na termínovaných účtech v ČR Graf 3 Vklady na účtech stavebního spoření v ČR Graf 4 IKS BALANCOVANÝ - KONZERVATIVNÍ Graf 5 IKS BALANCOVANÝ - DYNAMICKÝ Graf 6 Vývoj hodnoty zlata Graf 7 Podíl mužů a žen Graf 8 Podíl dle věku Graf 9 Podíl dle stavu Graf 10 Podíl podle nejvyššího dosaženého vzdělání Graf 11 Podíl podle zdroje příjmu Graf 12 Podíl podle výše příjmu Graf 13 Vnímaná důležitost pojištění vkladů Graf 14 Poměr využití spořicích produktů oproti držení peněz v hotovosti Graf 15 Využití spořicích produktů Graf 16 Preference faktorů dle dosaženého vzdělání Graf 17 Shledávání důležitosti pojištění vkladů Graf 18 Ochota podstoupení vyššího rizika pro možnost vyššího zisku Graf 19 Zkušenost s finančními trhy Graf 20 Výše měsíční odkládané částky Graf 21 Nejvíce vyhovující doba spoření Graf 22 Očekávaná výše zhodnocení Graf 23 Cíl spoření Graf 24 - Poměr využití spořicích produktů oproti držení peněz v hotovosti Graf 25 Využití spořicích produktů Graf 26 Preference faktorů Graf 27 Shledávání důležitosti pojištění vkladů Graf 28 Ochota podstoupení vyššího rizika pro možnost vyššího zisku Graf 29 Zkušenost s finančními trhy Graf 30 Výše měsíční odkládané částky Graf 31 Nejvíce vyhovující doba spoření\n80 Graf 32 Očekávaná výše zhodnocení Graf 33 Cíl spoření\n81 Seznam obrázků Obrázek 1 Magický trojúhelník\n82 Seznam příloh Příloha 1 Seznam bank v ČR Příloha 2 Seznam účastníků pojištění pohledávek z vkladů u Fondu pojištění vkladů Příloha 3 Investiční dotazník Příloha 4 Protokol o jednání se zákazníkem Příloha 5 Dotazník 82\n83 Příloha 1 Seznam bank v ČR Air Bank, a.s. Bank Gutmann Aktiengesellschaft, pobočka Česká republika Bank of Tokyo-Mitsubishi UFJ (Holland) N.V. Prague Branch, organizační složka BNP Paribas Fortis SA/NV, pobočka Česká republika BNP Paribas Pesonal Finance SA, odštěpný závod Citibank Europe plc, organizační složka COMMERZBANK Aktiengesellschaft, pobočka Praha Česká exportní banka, a. s. Česká spořitelna, a. s. Českomoravská stavební spořitelna, a. s. Českomoravská záruční a rozvojová banka, a. s. Československá obchodní banka, a. s. Deutsche Bank Aktiengesellschaft Filiale Prag, organizační složka Equa bank, a.s. Evropsko-ruská banka, a.s. Expobank CZ a.s. Fio banka, a.s. GE Money Bank, a. s. HSBC Bank plc - pobočka Praha Hypoteční banka, a. s. ING Bank N. V. J&T BANKA, a. s. Komerční banka, a. s. mbank S.A., organizační složka MEINL BANK Aktiengesellschaft, pobočka Praha Modrá pyramida stavební spořitelna, a. s. Oberbank AG pobočka Česká republika Poštová banka, a.s., pobočka Česká republika PPF banka a. s. PRIVAT BANK AG der Raiffeisenlandesbank Oberösterreich, pobočka Česká republika Raiffeisen stavební spořitelna a. s. Raiffeisenbank a. s. I\n84 Raiffeisenbank im Stiftland eg pobočka Cheb, odštěpný závod Saxo Bank A/S, organizační složka Sberbank CZ, a.s. Stavební spořitelna České spořitelny, a. s. Sumitomo Mitsui Banking Corporation Europe Limited, Prague Branch The Royal Bank of Scotland plc, organizační složka UniCredit Bank Czech Republic and Slovakia, a.s. Volksbank Löbau-Zittau eg, pobočka Všeobecná úverová banka, a. s., pobočka Praha Waldviertler Sparkasse Bank AG Western Union International Bank GmbH, organizační složka Wüstenrot - stavební spořitelna a. s. Wüstenrot hypoteční banka a. s. ZUNO BANK AG, organizační složka Zdroj: II\n85 Příloha 2 Seznam účastníků pojištění pohledávek z vkladů u Fondu pojištění vkladů Banky Air bank a.s. Česká exportní banka, a.s. Česká spořitelna, a.s Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. Československá obchodní banka, a. s. Equa bank a.s. (dříve Banco Popolare Česká republika a. s.) Evropsko-ruská banka, a.s. Expobank CZ a.s. Fio banka, a.s. GE Money Bank, a.s. Hypoteční banka, a.s. J & T BANKA, a.s. Komerční banka, a.s. PPF banka a.s. Raiffeisenbank a.s. UniCredit Bank Czech Republic and Slovakia, a.s. Sberbank CZ, a.s. (původně Volksbank CZ, a.s.) Wüstenrot hypoteční banka a.s. Poznámka: Vklady poboček zahraničních bank působících v ČR jsou pojištěny v systému domovské země mateřské banky. Stavební spořitelny Českomoravská stavební spořitelna, a.s. Modrá pyramida stavební spořitelna, a.s. Raiffeisen stavební spořitelna a.s. Stavební spořitelna České spořitelny, a.s. Wüstenrot stavební spořitelna a.s. Družstevní záložny AKCENTA, spořitelní a úvěrní družstvo ANO spořitelní družstvo I\n86 Artesa, spořitelní družstvo Citfin, spořitelní družstvo České spořitelní družstvo Družstevní záložna Kredit Družstevní záložna PSD Moravský Peněžní Ústav spořitelní družstvo Peněžní dům, spořitelní družstvo Podnikatelská družstevní záložna Záložna CREDITAS, spořitelní družstvo Seznam účastníků pojištění pohledávek z vkladů v ČR pojištěných v zemích EU Banky Bank Gutmann Aktiengesellschaft, pobočka Česká republika Bank of Tokyo-Mitsubishi UFJ (Holland) N.V. Prague Branch, organizační složka BNP Paribas Fortis SA/NV, pobočka Česká republika BNP Paribas Personal Finance SA, odštěpný závod Citibank Europe plc, organizační složka COMMERZBANK Aktiengesellschaft, pobočka Praha Deutsche Bank Aktiengesellschaft Filiale Prag, organizační složka HSBC Bank plc - pobočka Praha ING Bank N.V. mbank S.A., organizační složka MEINL BANK Aktiengesellschaft, pobočka Praha Oberbank AG pobočka Česká republika Poštová banka a. s., pobočka Česká republika PRIVAT BANK AG der Raiffeisenlandesbank Oberösterreich, pobočka Česká republika Raiffeisenbank im Stiftland eg pobočka Cheb, odštěpný závod Saxo Bank A/S, organizační složka Sumitomo Mitsui Banking Corporation Europe Limited, Prague Branch The Royal Bank of Scotland N.V. Volksbank Löbau-Zittau eg, pobočka Všeobecná úverová banka a.s., pobočka Praha Waldviertler Sparkasse von 1842 AG Western Union International Bank GmbH, organizační složka ZUNO BANK AG, organizační složka Zdroj: II\n87 Příloha 3 Investiční dotazník I\n88 Příloha 4 Protokol o jednání se zákazníkem I