"Rusko ani Venezuela nejsou provincie USA!", vzkázala Zacharovová Američanům - Czech Free Press\nČeské nezávislé zpravodajství » Ze světa » Rusko » "Rusko ani Venezuela nejsou provincie USA!", vzkázala Zacharovová Američanům\n"Rusko ani Venezuela nejsou provincie USA!", vzkázala Zacharovová Američanům\n31. březen 2019 |\nMluvčí ministerstva zahraničí Ruské federace, Maria Zacharovova, v reakci na výzvu USA, ať Rusko vojensky nespolupracuje s Venezuelou, Americe vzkázala, že "Rusko ani Venezuela nejsou provinciemi USA!". V komentářích pod zprávou sklidila aplaus.\nSpoluprací s Venezuelou Rusko neporušuje mezinárodní právo, ani se nevměšuje do jejích vnitřních věcí ani nikoho neohrožuje, a přiletivší ruští vojenští specialisté zůstanou ve Venezuele podle platných kontraktů jak to bude potřeba, uvedla dále ruská první diplomatka.\nStejně tak mluvčí prezidentského úřadu Ruska, Dimitrij Peskov, USA vzkázal, ať se nestarají o bilaterální vztahy jiných suverénních zemí, že Americe také nikdo nenakazuje, jakou má dělat zahraniční politiku, a Rusko očekává od USA v rámci vzájemného respektu totéž.\nPodobně i mluvčí čínského ministerstva zahraničí, Geng Shuang, USA vlepil, že Latinská Amerika není ničího vlastnictvím.\nTento čtvrtek byl nakonec ze svého úřadu předsedy parlamentu odvolán za korupci i proamerický proponent Juan Guaidó, kterého USA a některé další země uznaly za mezitímního venezuelského prezidenta.\nA za koho USA mají mezinárodní veřejnost, bylo tento týden vidět i na uznání Amerikou izraelské anexe Golanských výšin, zatímco obdobnou ruskou anexi Krymu USA sankcionují.


WHO má problém nejen s Trumpem, ale prohrává i boj o roušky, píše slovenský deník SME | Plus\nFoto projekt Roušky seniorům\nČeši a Slováci vyhráli nad Světovou zdravotnickou organizací (WHO) doslova ideologický spor. Koronavirovou krizi z perspektivy obou národů a autority v oblasti globálního zdravotnictví komentuje pro slovenský deník SME Peter Schutz.\nZ pandemie sotva vyjde někdo jako vítěz. Světová zdravotnická organizace má ale nakročeno k tomu, aby zapsala největší porážku. Na Slovensku je podle SME památný především skeptický názor na roušky.\nČesko a Slovensko zavedly jejich povinné nošení na veřejnosti a organizace následně vydala opravné stanovisko, po kterém opatření přijaly i další státy. Triumf v ideologickém sporu je vyznamenáním pro česko-slovenské krizové štáby a naznačuje, že organizace, stejně jako několik jiných agentur OSN, potřebuje radikální reformu, uvádí list.\nJiný a zřejmě větší problém s WHO má americký prezident Donald Trump, který zastavil její financování. A to v situaci, kdy je zdravotnická agentura OSN bez amerických peněz v problémech. Argument prezidenta je prosazování čínských zájmů, což není vůbec mylné, právě naopak. I když se tím Trump částečně zbavuje i vlastní odpovědnosti.\nNezdravou vazbu autorit v organizaci na Peking konstatují mnohé analýzy poukazující například na ignorování poznatků v boji s koronavirem na Tchaj-wanu, který slavil se svým postupem úspěch. Docházejí až k závěrům, že WHO šíří falešnou domněnku o dynamické a energické Číně, která nejprve „vyhnala virus z vlastního domu”, aby potom „nezištně“ pomohla Evropě. USA a celý Západ tak nenápadně přenechávají Číně čím dál víc vlivu, komentuje Peter Schutz pro slovenský deník SME.\nČínská ekonomika padá\nČínská ekonomika se v prvním čtvrtletí snížila poprvé od roku 1976. Píše o tom deník South China Morning Post. Pokles úřady zaznamenaly u průmyslové výroby, maloobchodního prodeje a investic do fixních aktiv především kvůli pandemii koronaviru.\nBěhem prvních tří měsíců roku čelila druhá největší ekonomika na světě rozsáhlému odstavení. Nová data zveřejněná Národním statistickým úřadem potvrdila propad, který byl horší než předpovídaných 6 %. Výhled v minulosti zveřejnili například analytici společnosti Bloomberg.\nTaké ve Spojených státech vykázaly maloobchodní tržby a průmyslová produkce v březnu rekordní pokles, zatímco klíčové ekonomiky eurozóny, jako jsou Německo a Francie, už se nacházejí v recesi. Ve zprávě z tohoto týdne Mezinárodní měnový fond uvedl, že planeta čelí nejhoršímu poklesu od Velké hospodářské krize ve 30. letech minulého století.\nGlobální ekonomický růst se podle odhadů v roce 2020 sníží o 3 %. Samotná čínská ekonomika bude mezitím růst o 1,2 %, tedy výrazně pod lednovou prognózou Mezinárodního měnového fondu. Pokud se tak stane, Peking zmešká svůj dlouhodobý cíl zdvojnásobit ekonomiku z úrovně roku 2010, což je pro vedení komunistické strany klíčové, informuje South China Morning Post.\nNa koronavirus častěji umírají muži\nTrendu, který se opakuje ve všech zemích, nemohou zatím vědci přijít na kloub. Téma pro britský The Guardian. Bylo jasně zdokumentováno, že nemoc covid-19 víc postihuje starší a jinak nemocné lidi. Vypadá to, že lidi „diskriminuje“ i podle pohlaví. Nejnovější údaje Spojeného království z Národního statistického úřadu přibližují data, podle kterých muži umírají téměř dvakrát častěji než ženy.\nTento trend byl poprvé zaznamenán v Číně a následně i ve Francii, Německu, Íránu, Itálii, Jižní Koreji a už i ve Velké Británii. Na Apeninském poloostrově tvoří muži 71 % všech úmrtí. Ve Španělsku údaje zveřejněné ve čtvrtek naznačují, že zahynulo dvakrát víc mužů než žen.\nJako možné vysvětlení se nabízí kouření cigaret. V Číně kouří téměř 50 % mužů, ale pouze 2 % žen, a proto se předpokládá, že základní rozdíly ve zdraví plic přispívají mužům trpícím horšími příznaky a následky. Hypotézu podpořila i zpráva publikovaná minulý měsíc, která zjistila, že kuřáci tvoří asi 12 % pacientů, kteří mají méně závažné příznaky, ale zároveň 26 % z těch, kteří skončili na jednotce intenzivní péče nebo zemřeli.\nUSA a czar\nO míře opatření v souvislosti s koronavirem budou v USA znovu rozhodovat guvernéři jednotlivých států. Americký prezident Donald Trump jim pravomoc vrátil a nabídl případný poradní hlas. Informuje o tom Politico.\nNěkolik dnů poté, co vyhlásil svou „úplnou autoritu“, prezident otočil a odpovědnost znovu přenechal šéfům jednotlivých států. Zároveň představil obecné pokyny pro postupné nastartování ekonomiky. Výzvu označil Trump jako Znovuotevření Ameriky, tedy parafrází na své volební heslo Make America Great Again.\nV souvislosti s nastartováním ekonomiky chtějí někteří pracovníci ve Washingtonu, aby prezident jmenoval takzvaného czara, tedy osobu zodpovědnou za konkrétní řešení, v tomto případě hospodářský růst nebo snížení nezaměstnanosti. Citovaný vyšší úředník Bílého domu ale řekl, že je to nepravděpodobné, „protože prezident Trump se považuje za jediného czara, kterého země potřebuje,” uzavírá Politico.


Rozhovor s Adamem Honzírkem, prvním kontrabasistou České filharmonie a nyní laureátem Ceny města Boskovic za kulturu. Adam je z Mladkova, v Boskovicích studoval základní uměleckou školu a krátce gymnázium, z něhož odešel na konzervatoř Jana Deyla do Prahy. Jeho profesor kontrabasu v magazínu Opera plus řekl: „V osobě Adama Honzírka se sešly všechny aspekty potřebné k tomu, aby z něj byl nejlepší kontrabasista současnosti, tzn. neobyčejný talent provázený nevšední pílí podpořený velkou inteligencí.“ S Adamem jsme mluvili o jeho úspěších, ale třeba i jeho pohledu na boskovickou kulturu.\nAdam Honzírek na koncertě v boskovickém zámeckém skleníku foto: Monika Šindelková\nV současnosti jsi profesionální muzikant, filharmonik a první kontrabasista právě v České filharmonii. Vždy si chtěl hrát na kontrabas ve velkém orchestru, věnovat se takovým způsobem vážné hudbě a živit se tím?\nTak to mě nejdřív vůbec nenapadlo. Ani jsem z počátku neviděl takovou možnost. Nějaké hrubé obrysy toho, co chci dělat, se začaly objevovat až za mého současného profesora Pavla Klečky, ale na začátku mé cesty jsem ani filharmonik být nechtěl.\nJak ses dostal ke kontrabasu a ke klasické hře na kontrabas?\nZpočátku jsem ani nechtěl hrát klasiku na kontrabas. Na ZUŠ v Boskovicích jsem hrál s Petrem Vymazalem různé „walking bass“ učebnice. Později za mnou na gymplu přišel profesor Nerud, který mě oslovil, jestli bych doprovodil sbor na koncertě, kde měli hrát vánoční mši. Měsíc před první zkouškou jsem se to tenkrát drtil. Neuměl jsem číst v basovém klíči a na kontrabas jsem v tu dobu hrál taky chvíli. Tehdy jsem si poprvé uvědomil, že bych se chtěl ubírat směrem klasické hry na kontrabas a že mě to asi baví víc než třeba jazz.\nJací učitelé a muzikanti tě na tvé cestě nejvíce ovlivnili?\nUrčitě právě Martin Nerud vyslal jeden z počátečních stimulů, ale jinak to byli hlavně Martin Krajíček, Petr Vymazal a v současnosti Pavel Klečka. Díky tomu, že jsem potkal právě tyto lidi, tak se to celé tak nějak vyvrbilo. Jinak z těch světově známých kontrabasistů mě oslovil zejména bývalý první kontrabasista London Symphonic Orchestra Rinat Ibragimov. On je jeden z lidí, kterým bych se chtěl přiblížit a hrát jako oni. Většina hraje na kontrabas jako na kontrabas, ale on ho používá jako plnohodnotný krásný sólový nástroj. Jinak ve filharmonii se setkávám a pracuji s lidmi světových formátů, kteří mě samozřejmě taky ovlivňují. Ať je to například náš šéfdirigent Semjon Byčkov, nebo hornista Radek Baborák a další spousty kolegů, kteří mě motivují k tomu, abych se jim vyrovnal a byl na stejné úrovni jako oni. Je inspirativní sledovat mé kolegy, třeba například při současných benefičních koncertech, které vysílá ČT Art.\nNedávno ti doběhla roční zkušební doba a od ledna jsi vedoucím kontrabasové skupiny české filharmonie. Pro mnoho klasických orchestrálních hudebníků je to vrchol kariéry. Cítíš se ty osobně na vrcholu a jde vůbec v Česku jít výš?\nJá jsem vůbec netušil, že se mi podaří něčeho takového takto brzy dosáhnout, a pokud jsem si něco takového plánoval, tak určitě jsem si myslel, že to snažení potrvá delší dobu. Teď jsem na pozici prvního kontrabasisty a je to pro mě hodně nové. Spousta práce a do toho ještě spousta školy, takže se teď nesnažím nic plánovat a chci dokončit práci tam, kde zatím jsem. Pokusím se s tím vším asi nějak sžít a pak uvidím, kam mě to potáhne. Jestli budu chtít zůstat v Praze, nebo jít do zahraničí. Jinak v rámci klasické orchestrální hry v naši zemi tuhle pozici v rámci mého nástroje můžeme považovat za jakýsi vrchol. Prostě vždy se to tak říkalo, že Česká filharmonie je nejlepší český orchestr, takže už jenom tam hrát je jakýsi vrchol.\nCo třeba sólové hraní? Nedá se právě to považovat za další milník v hudební kariéře?\nV současnosti mi sólové hraní nepřijde relevantní a netoužím po něm, ale je pravda že se občas něco vyskytne. Třeba teď mě oslovil pražský skladatel Ondřej Štochl, který se účastní projektu, kdy každou první středu v měsíci hraje nějaké komornější těleso hudbu k siréně. On by si představoval něco se sólovým kontrabasem, ale to všechno má zatím hrubé obrysy.\nCo obnáší tvá pozice prvního kontrabasisty v České filharmonii? Máte například dělené zkoušky kontrabasové skupiny?\nAno, k tomu mám pravomoc, ale ještě jsme jako skupina dělené zkoušky pod mým vedením nepotřebovali. Jinak je to samozřejmě těžké, říkat svým starším a zkušeným kolegům, jak mají co hrát. Někteří jsou ve filharmonii třeba přes čtyřicet let a na tu starou dobu přirozeně vzpomínají. Nereálnost představy, že se na můj popud bude něco měnit, když jsou třeba před důchodem, je pak z tohoto pohledu mnohem více pochopitelná. V praxi to znamená, že například smyky u nějaké skladby se budou hrát takto, protože tak to vždycky bylo, a tak to vždycky hráli.\nPůsobíš v nějakých dalších tělesech, například komorních?\nMáme takový malý soubor v rámci filharmonie. Jinak občas si nárazově zahraju v nějakém dalším malém tělese, hlavně v rámci filharmonie, ale to všechno jsou jen příležitostné akce. Je to také dané kontrabasem, který v rámci komorní hudby může hrát hlavně třeba ve smyčcových kvintetech, které nejsou tak časté.\nTy tento rok absolvuješ konzervatoř s tím, že jsi bohužel kvůli pandemii nestihl odehrát absolventský koncert, který se ti přesouvá zatím na dobu neurčitou. Budeš chtít studovat dál? Kde?\nTeď si dávám rok pauzu, protože si musím vše ještě v klidu rozmyslet. Jinak vážně přemýšlím o Akademii múzických umění v Praze.\nA třeba nějaké další masterclassy neplánuješ? V minulosti jsi absolvoval mnoho takových dílen, například s Ödönem Ráczem, Igorem Elisejevem nebo Volkanem Orhonem…\nMomentálně nic takového neplánuji. Vždy, když jsem se něčeho takového účastnil, tak to bylo tady v Praze, takže až bude zase nějaká taková příležitost, tak možná, ale zatím to nepovažuji za důležité.\nČeho chceš teda vlastně ve svém oboru dosáhnout?\nProstě se snažím hrát hezky a být lepší, než jsem byl minule. Nic většího, nebo lepšího být asi ani nemůže.\nAdam Honzírek na koncertě v boskovickém zámeckém skleníku foto: Vladimír Friš\nNedávno jsi od města Boskovice dostal cenu za přínos pro kulturu. Jak takové věci vnímáš a myslíš si, že má smysl oceňovat takto lidi za kulturu na malém městě?\nMně to udělalo velkou radost a přijde mi, že je fajn, že se takové věci dějí.\nŽiješ kvůli své práci dlouhodobě v Praze, a tak můžeš mít určitý odstup a vidět určité rezervy tady v Boskovicích. Jak si stojí kultura v Boskovicích v kontextu se zbytkem republiky a co by se tady mělo dělat jinak?\nNemůžu říct, že bych kulturní scénu v Boskovicích nějak důkladně sledoval, ale určitě cením například iniciativu boskovického symfonického orchestru. Jinak podle mého v Boskovicích hraje spoustu zajímavých kapel, o kterých bych si nedokázal představit, že by hrály na tak malém městě, a to je super. Obecně bych řekl, že v Boskovicích je mnoho lidí, kteří se zasazují o to, aby kulturní nabídka ve městě byla kvalitní, a že je to mnohem lepší než ve spoustě jiných podobně velkých měst.\nA máš tedy nějaký podnět či výtku k boskovické kulturní scéně?\nTohle mi nepřísluší hodnotit.\nVětšinovou měrou se o kulturu ve městě zasluhuje městské kulturní středisko. Má podle tebe KZMB pořádat i komerční akce, nebo jen ty, které by nemohly bez finanční injekce vůbec vzniknout?\nMyslím si, že pořádání „komerčních akcí“je obhajitelné z finančních důvodů. Takový koncert Michala Davida může zadotovat spoustu jiných koncertů, které by se třeba nemusely vyplatit. Navíc je evidentní, že spousta lidí z Boskovic chce slyšet takovou hudbu a myslím si, že služba, jako je KZMB, by měla reagovat na poptávku lidí ve městě. Takže kroky k pořádání takových koncertů chápu.\nJak tě ovlivnila boskovická Základní umělecká škola a myslíš si, že by se měl tento typ školství reformovat? Vzhledem k tomu, že reforma základního školství je teď velké téma.\nZUŠ mě ovlivnila určitě hodně. Je to jednoznačně hlavně práce učitelů a my máme v českých zuškách určitě mnoho učitelů, kteří mají co říct. I když nemůžeš očekávat, že vždy natrefíš na toho dobrého. Jako velkou výhodu bych bral dostupnost, která je pro mě dost podstatná.\nCo si myslíš současné krizi boskovické zušky, která se týkala zejména ředitelky a skončila jejím odvoláním?\nJá jsem v Boskovicích nebyl v době, kdy se začínala situace vyostřovat, ale já jsem před tím chodil k Martinovi Krajíčkovi, který byl úžasnej a s paní Matuškovou jsem neměl nikdy osobně žádný problém a měl jsem z ní vždy dobrý pocit. Každopádně Martina Krajíčka znám, mám ho rád a věřím, že ke krokům, které podnikl, měl pádný důvod.\nKdyž jsme u toho školství. Chtěl bys někdy třeba učit kontrabas?\nKdyby se nějaká příležitost naskytla, tak bych do toho určitě šel. Třeba v rámci orchestrální akademie v České filharmonii jsem začal učit akademiky orchestrální party, které pak hrají s orchestrem. Jinak když mě někdo požádá o pomoc, tak to neodmítnu.\nNelituješ někdy toho, že sis zvolil právě basu?\nČasto je samozřejmě úporné se s tím neustále někam vláčet. Ten kontrabas je prostě obrovský a špatně přenosný. Někdy si třeba říkám, jestli by nebylo třeba jednodušší hrát na violu.\nChtěl by ses věnovat nějakému dalšímu nástroji, nebo si třeba vystudovat nějaký další hudební obor?\nNa další hudební nástroj to úplně nevidím. Na konzervatoři jsem třeba povinné hodiny klavíru protrpěl jako všichni, co mají klavír ke svému oboru. Nicméně dneska mi přišel francouzský smyčec na kontrabas, tak se těším, až si s ním zahraju.\nV současnosti je kultura dosti omezena kvůli pandemii. Jak ty to vnímáš a jak velký to problém pro kulturu je? Jak dlouho je taková situace udržitelná?\nAsi nejvíc to zasáhne hudebníky na volné noze, kteří jsou v podstatě v současnosti bez příjmu. Mě to moc zatím nezasáhlo. Samozřejmě filharmonie ruší koncerty, nepojedeme na nějaké zájezdy, které byly naplánované, ale zatím bychom to měli s filharmonií zvládnout. Do největších problémů se jednoznačně dostali ti umělci, kteří byli na volné noze.\nMyslíš si že vážná hudba je podfinancovaná, nebo si myslíš, že vydělává přesně tolik, kolik si zaslouží?\nJe to těžké. Co se týká symfonických orchestrů a divadel, tak si prostě na sebe vydělat prodejem lístků nemůžou, takže určitá oblast umění se musí určitě dotovat. Například v Německu to funguje tak, že lidi, co hrají v kterémkoliv orchestru, mají solidní životní úroveň a nemusí se nějak zvlášť starat. U nás v mimopražských orchestrech z menších měst bohužel muzikanti tolik nevydělávají a často musí mít ještě nějakou další práci bokem, „normální civilní zaměstnání“.\nČasto je filharmonie považována za rodinné stříbro, která má přirozeně náležitý respekt. Cítíte se tak? Jaká je v současnosti nálada u vás ve filharmonii?\nJá si myslím, že to tak asi je. V každém orchestru je někdo, kdo je na něj až příliš pyšnej. Každopádně se to tak říká, jsou tam výborní muzikanti a zároveň ti nejlepší z Česka. Takže asi ano.\nCo si poslechneš za hudbu, když třeba řídíš? Já vím že máš rád Janáčka, ale zkus říct něco jiného.\nTak někdy jindy?\nHudbu si pouštím hlavně doma, nebo když jedu za rodiči do Mladkova. Poslechnu si většinou toho Janáčka nebo Mozarta. Toho mám strašně rád. Pak taky občas poslouchám Jana Dismase Zelenku nebo Stravinského. Také občas sáhnu po úplně moderní hudbě, kde třeba tónová výška nehraje žádnou roli. Jsou mně vlastně do určité míry velice blízké moderní experimenty 20. století jako třeba Karlheinz Stockhausen a podobně.\nCo tě láká si zahrát? A chceš se věnovat jenom klasice, nebo i nějakému žánru nonartificiální hudby?\nArtificiální hudba je to, co mě zajímá. Upřímně se ničemu jinému věnovat nechci. A pak toho, co bych si chtěl zahrát, je spousta. Například kvintet Pstruh od Franze Schuberta.\nTicho, nebo hudba?\nvyšlo 18. 5. 2020\n„Tchaj-wan má světu co nabídnout. Vystrčilova návštěva rezonovala celou společností.“\nRozhovor s Ondřejem Dostálem, který žil na Tchaj-wanu, zná tamní poměry a sledoval ohlasy na návštěvu předsedy českého Senátu Miloše Vystrčila.\n„Diplomacie je velice delikátní, takže musí být založena na osobních jednáních.“


Itálie: Nisporto, ostrov Elba | Itálie na Světadílech\nNa severní straně ostrova Elba se ve výšce 400 metrů nad mořem tyčí horské městečko Nisporto. Pod svahy horského hřebene se rozkládají zelené zálivy s krásnými plážemi. Tento hřeben rozděluje ostrov na západní a východní část a je z něj nádherný výhled na členité ostrovní pobřeží. Tato lokalita zatím není mezi turisty příliš známá, proto bezpečně uspokojí všechny, kdo touží po klidné dovolené uprostřed jedinečné přírodní scenérie. Středověké centrum města jistě potěší milovníky historie, velmi zajímavé je rovněž malé mineralogické muzeum.\nPláže jsou zde převážně menší a oblázkové, nabízí však možnost relaxace u průzračného moře. Na své si zde přijdou jak rodiny s dětmi, tak starší generace. Navíc jsou zde také ideální podmínky pro potápění, stejně jako i v jiných letoviscích ostrova. Proto zde téměř všude narazíte na potápěčské základny, kde si můžete doplnit kyslíkové lahve nebo půjčit potápěčské vybavení. Pokud vás potápění láká, ale ještě s ním nemáte žádné zkušenosti, můžete se přihlásit do některého z kurzů, které probíhají ve zdejších potápěčských školách.\nVyzkoušet můžete i celou řadu dalších vodních sportů, jako je například windsurfing, paragliding, jízda na vodních lyžích, skútrech nebo šlapadlech.


Pánské tričko s lebkou bílé | manSTYLE.cz\nPánské tričko s lebkou bílé\nKód produktu: rx2117\nPánské tričko s lebkou bílé se stane nepostradatelným kouskem ve vaší skříni, který využijete během celého roku. Získáte s ním totiž stylovu a zároveň praktickou část outfitu, ve které můžete vyrazit do práce i za zábavou. Moderní a stylové pánské triko by nemělo chybět v žádném šatníku. Ukážete jím totiž, že víte, jak se dobře obléknout ve všední den i při významnější příležitosti, která snese takový svršek. Při správné kombinaci s pánskou mikinou nebo svetrem pak můžete s méně formální outfitem obrazit nejrůznější akce, které nevyžadují oblek. Případně se nechte inspirovat naší nabídkou dalších pánských triček.


Bývalé hliniště u Častrova má majitele, úřad ho prodal v elektronické aukci - Pelhřimovský deník\nBývalé hliniště u Častrova má majitele, úřad ho prodal v elektronické aukci\nBývalé hliniště nedaleko Ctiboře u Častrova se podařilo pelhřimovskému Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových na druhý pokus prodat.\nPozemek bývalého hliniště se podařilo úředníkům prodat v elektronické aukci. | Foto: archiv pelhřimovskému Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových\nPozemek hliniště o výměře necelých devět tisíc metrů čtverečních, vedený v katastru nemovitostí jako manipulační plocha, prodal úřad v elektronické aukci.\nV prvním kole aukce se žádný zájemce nepřihlásil, a proto bylo vyhlášeno druhé kolo. „V tomto případě již byla nabídka úspěšná. Do aukce se přihlásil jeden zájemce, který nabídl minimální kupní cenu ve výši 176 tisíc korun,“ informoval ředitel pelhřimovského Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových Václav Slabý.\nVánoční trhy Humpolečtí zrušili, lákají ale na vánoční procházky a zimní kino\nVe zmíněné lokalitě se v minulosti nacházelo hliniště, tedy lokalita pro povrchovou těžbu hlíny na výrobu cihel a výjimečně keramiky. Hliniště již před mnoha desetiletími zaniklo. Na pozemku jsou však dodnes patrné rozpadlé zbytky staveb, které k provozu hliniště sloužily a z nichž do dnešních dnů zbyly pouze základy, popřípadě malé části zdiva. „V současné době na pozemku najdeme vzrostlé dřeviny, a to javory, břízy a smrky. Část pozemku je zarostlá neudržovaným porostem trav a plevelů,“ doplnil Václav Slabý.


Kurz reflexní masáže: 20. 1. 2018\nKurz je věnován velmi účinné reflexní masáži chodidel. Ta je vynikající preventivní a léčebnou metodou dostupnou všem – může ji provádět nejen odborník v rámci terapie, ale i členové rodiny sobě navzájem nebo i člověk sám sobě. Tento kurz je koncipován tak, abyste po jeho absolvování byli schopni provést terapii sobě nebo někomu jinému.\nReflexologie nohy je nesmírně účinnou formou terapeutické práce zaměřenou na chodidla našich nohou. Její princip je založen na principu ZRCADLA, tzn. že naše chodidla jsou přesným odrazem celého těla. Každou jeho nedokonalost a nerovnost, každé místo, které se na našem těle nachází v nerovnováze, chodidla zobrazí. Prací s jednotlivými reflexními zónami a ploškami vytváříme základní předpoklady k prevenci a léčbě mnoha chronických onemocnění. Zároveň můžeme odhalit oslabené orgány ještě dříve, než by mohlo dojít k jejich fyzickému onemocnění. Stlačováním a hlazením příslušných bodů lze nejen vyvažovat energetickou rovnováhu vnitřních orgánů, ale i ulevit od bolesti, nahromaděného napětí, rozproudit tok energie v těle a celkově tak navodit pocit uvolnění. Touto šetrnou a účinnou technikou tedy přispíváme k obnovení tělesné i duševní rovnováhy a přivádíme tělo k jeho přirozené harmonii.\nJe vhodné ji provádět i několikrát denně, může pomoci i při dlouhodobých chronických onemocněních, kdy klasická léčba nezabírá. Může okamžitě ulevit od akutní bolesti nebo potíže.Je vhodná i tam, kde organismus je přetížen dlouhodobým užíváním léků (alergie, dlouhodobá hormonální léčba), nebo když podávat léky nemůžeme, např. u malých dětí, těhotných žen nebo když organismus léky nesnáší. Lze ji použít pro všechny věkové kategorie, u kojenců i u lidí velmi pokročilého věku, v případě běžných i těžkých onemocnění, u tělesně postižených i u lidí dlouhodobě upoutaných na lůžko.\nVýhodou této masáže je možnost automasáže, tedy možnost masírovat sami sebe a pomoci si tak od únavy nebo bolesti.\nI když je však tato metoda jednoduchá, bez konkrétních znalostí a bez dodržování určitých zákonitostí nebude tak účinná, jak by mohla být.\nHlavním motivem je tedy předat účastníkům všechny potřebné informace, aby pomocí této metody dokázali pomáhat sami sobě nebo svým blízkým.\nzákladní principy techniky masážní terapie\norientace na chodidle (mapa reflexních bodů)\nzákladní strategie léčení a důležitá upozornění\nKurz bude kombinací teoretických základů a praktického nácviku a je určen široké veřejnosti, i těm, kteří nemají vůbec žádnou zkušenost s masáží.\nSami si jednotlivé techniky vyzkoušíte a společně probereme, co případně vylepšit.\nVšechny techniky, které se naučíte, jsou přizpůsobeny pro použití v domácím prostředí. Budou to tedy techniky, které můžete použít i bez speciálního masážního lehátka, ale třeba na matraci na zemi.\nAby se vám lépe začínalo, dostanete s sebou na závěr strušný materiál s popisem technik a lahvičku masážního oleje.\nNa kurz budete potřebovat karimatku, velký a malý ručník, prostěradlo, pohodlné oblečení a dobrou náladu :o)\nCAREZZA - Masážní studio Drahomíry Šmídové\nPavlovská 12, 623 00 Brno\nChci se přihlásit...


běžte do řiti holomci, když nevíte co chcete, tak seďte doma na zadku a neorganizujte veřejný soutěže, nechal bych vás každýho uhradit náklady, blbci.\nTo si někdo dělá srandu. V tom bych hledal všechno možné, jen né Jošta.\nmne zas rozesmal ten kun Jeste, ze to tam nepostavi. Uplne staci ta jedna priserna socha nedaleko - pred Bilym domem.. nechapu, jak to tam mohl nekdo dopustit\nže to tam nebude stát. Vypadá to jako hromada hoven. Asi nejsem holt moderní...\nbrněnští radní by měli\nprolistovat učebice dějepisu. Třeba by si uvědomili, že Jošt byl vrah, násilník. Jeho zásluhy o město jsou nezjistitelné.\nRe: brněnští radní by měli\nvzhledem k nastupujici zatim mensine je uctivani vraha a nasilnika takovou ulitbickou\ntrochu zalistovat v dějnách a zjistit jaký násilník byl Jošt. Co přinesl pro město a zem.\nby to jistil hlavně něco bez chuti a zápachu.\n..si nechám od 4letého děcka něco uplácat z plastelíny a pak to draze prodám jako návrh moderní sochy..\nMně se líbilo, že architekt Hrůša, který v té komisi také seděl, našel odvahu a přiznal, že členové komise moc dobře věděli, že se jedná o práci Štěpána Kotrby, ačkoli ta soutěž měla být anonymní. A protože je veřejným tajemstvím, že Š.Kotrba je velkým oblíbencem primátora Onderky, tak jediným možným vysvětlením faktu, že i členové komise, kteří se v sochařství opravdu vyznají, hlasovali pro ten odporný zmetek Š.Kotrby, je to, že celá "anonymní" soutěž byla jen ukázkou servility vůči Onderkovi (který v té komisi též seděl).\nKterej vůl pro to zvedl ruku, nechť si ji nechá useknout. Protože jen vůl, a to korunovanej, může do tohoto prostoru něco tak ohavného nechat umístit.\nRe: Kterej vůl?


Archiv článků :: Mateřská škola Luštěnice\nV měsíci červnu začala příprava na plánovanou přestavbu mateřské školy, která bude probíhat až do konce prosince 2019. Děkujeme všem rodičům za jejich vstřícnost a shovívavost. Jste nám dobrými partnery a my jsme rádi, že spolu vycházíme a vždy se dokážeme společně domluvit. Děkujeme vám a těšíme se na další spolupráci s vámi v příštím školním roce.\nTým pedagogů a zaměstnanců mateřské školy\nV době od května 2019 do ledna 2020 bude probíhat přestavba pavilonu II. mateřské školy. V této době bude omezen provoz mateřské školy zpočátku do tří tříd, později do jedné třídy a od září 2019 opět do tří tříd. Z tohoto důvodu bude také snížena kapacita mateřské školy do skončení přestavby na 84 míst.\nPo uvedení pavilonu II. znovu do provozu bude kapacita mateřské školy navýšena o minimálně 24 míst proti původním 96.\nDůležitá schůzka pro rodiče s vedením a zřizovatelem MŠ se koná ve čtvrtek 21.2. od 17.00 v ZELENÉ TŘÍDĚ.\nBude zde vyjasněna situace mateřské školy v době přestavby, tedy v době od května do prosince 2019.\nÚčast jednoho zástupce dítěte je nutná! Děkujeme\nLetos nás o Adventu navštívily neštovice. Zatím se zabydlely v Modré a Červené třídě. Tyto dvě třídy budou od pondělí 11.12. do pátku 14.12. spojeny v Modré třídě.\nMilí rodičové, v letošním školním roce jsme se rozhodli, že budeme pracovat a pracovat a pracovat. Téma letošního roku je "Povolání plní přání". Dozvíme se, kdo co dělá, abychom..... se mohli učit nebo mohli bydlet nebo se mohli bavit a podobně. Samozřejmě se budeme snažit naší práci něčím okořenit a proto sledujte naši nástěnku třídy, kde se dozvíte další aktuální akce. Těšíme se na vás všechny. Mirka a Drahu\nČervená třída se bude věnovat zkoumání lidského těla a hlavně cvičit a cvičit a cvičit. Provázet nás bude příběh o Josífkovi a laskavý dohled bude mít andělka Pily.\nMilí rodičové, 8.11. přijede pan fotograf zvěčnit vaše dítka na oblíbené Vánoční sady. (Cena pravděpodobně zůstává stejná - 250,-)\nNahlašte ve třídách, pokud o fotky nestojíte. Děkujeme


Stůl OFFICINA 90x90x75 cm - ALAX.cz\nMAGISStůl OFFICINA 90x90x75 cm\n38 851 CZK\namerický ořech+13 527 CZK\nElegantní stůl Officina\nMinimalistický stůl Officina na čtyřech nožkách je naprostou klasikou mezi stoly. Podmaní si vás svým jednoduchým designem a zaručeně se bude vyjímat v každém interiéru a ocelová provedení i v exteriéru. Officina má také celou škálu využití - jídelní, venkovní či pracovní. Podnož stolu je vyrobena z nejkvalitnějšího tepaného železa s galvanizovanou nebo lakovanou povrchovou úpravou v antracitové barvě. Deska stolu je z elektro-galvanizované oceli s černě lakovanou povrchovou úpravou nebo ze dřeva - v provedení ořech. Upozorňujeme, že deska z ořechu není vhodná pro venkovní použití.\nObjem balení (m3) 0.055\nofficina gueridon round 42x56 h.dwg\nofficina gueridon round 42x56 h.dxf\nofficina low table 120x45.3ds\nofficina low table 90x45.dwg\nofficina low table 90x45.3ds\nofficina gueridon round 42x56 h.3ds\nofficina low table 120x45.dwg\nofficina low table 90x45.dxf\nofficina low table 120x45.dxf


AGI (Agnes z Falenky - PBGV) - O PBGV\nÚvod » O PBGV\nV České republice jsme málopočetné plemeno, chované od roku 1992. JÁ jsem teprve 309-tá registrovaná "vousatka" v Čechách i na Moravě.\nCharakteristika našeho plemene\nJsem středně velcí psi s jakoby neudržovanou, ledabyle vypadající hrubou až drátovitou srstí, knírkem, vousem a zarostlým obočím. Srst máme složenou ze dvou vrstev - vnitřní hebká, sloužící k tepelné izolaci a vnější hrubá , mě chrání při pohybu v hustém křoví při lovu zvěře. Naše základní barva je bílá v následujících barevných variacích: černá s bílou (černobílý strakoš), černá s plavými odznaky (černočervený), černá s pískovými odznaky, plavá s bílou (bílooranžový strakoš), plavá s černým pláštěm a bílou (tricolor), plavá s černou, písková s černou a bílou strakou, písková s černou. Správně rostlý PBGV je přibližně o 50% delší než je jeho výška. Ohon se ke konci zužuje a nosíme jej hrdě a vzpřímeně. Oči máme velké a tmavé s inteligentním výrazem. Máme svalnaté zadní končetiny, přední končetiny jsou dobře stavěné a silné. Tenké, dlouhé, oválné a ochlupené uši mají správně dosahovat špičky nosu. Záda máme rovná s mírným zakřivením v zadní části.\nJsme veselí, přátelsky naladění, vždy něčím zaměstnaní psi. Jsme velmi inteligentní a nezávislí. Jsme odvážní a živí. Potřebujeme společnost a co největší kontakt s lidmi, pokud se nám toho to nedostává, vždy si najdeme způsob jak na sebe upozornit. Jsme v podstatě smečkoví psi, což se také odráží v našem chování. Naše ležérní vzezření a chování však neznamená, že nejsme ve střehu. Dokážeme být tvrdohlaví, ale zároveň okouzlující. Jsme sebevědomí a odvážní.\nIdeální je pro nás dům se zahradou, ale stejně dobře se cítíme i v panelové garsonce, pokud je nám dopřán dostatek pohybu. Nejsme bezdůvodně uštěkaní. Náš výběh však musí být dobře zajištěný, neboť jsme výborní "zlatokopové", "skokani", a "hadí muži". S ostatními psy vycházíme dobře, pozor si však musíte dát při našem kontaktu s ostatními zástupci zvířecí říše (zakrslí králíci, myši, křečci, pískomílové, andulky a jiná havěť).\nŘíká se, že jsme hůře cvičitelní, to však není pravda. Jsme inteligentní psi, kteří můžou být cvičeni pro různé účely. Problémem chovatele je to, že jsme tak chytří, že často míváme vlastní oblasti zájmu, které ne vždy korespondují se zájmy páníčka.\nVelice dobře vycházíme i s dětmi a tolerujeme i jejich občasné překročení hranic únosnosti společných her. Při naši bystrosti, ostražitosti a bdělosti upozorníme na vše, co se v našem teritoriu děje. Pouze však upozorníme, protože bezmezně milujeme lidi a při své přátelské povaze nikomu neublížíme. Kdo by chtěl psa na hlídání, musí si pořídit psa hlídacího. My jsme spíše psi "vítací", protože stejně nadšeně vítáme jakoukoliv návštěvu, ať přichází s dobrými či nedobrými úmysly.\nZnudění a opuštění si vždy najdeme vlastní zábavu, proto nám raději poskytněte dostatek hraček a "věcí" ke žvýkání, aby jste eliminovali naše destruktivní choutky. Problém může vyřešit také příležitostné použití ohrádky, která zvýší naši bezpečnost a dokonce se často stává našim vyhrazeným územím, kde se uchylujeme když něco vyvedeme a vy se na nás zlobíte.\nJsme obecně zdravé a odolné plemeno. Občas se u nás vyskytují dědičné oční vady, které však nemají vliv na kvalitu zraku. Vyskytlo se již několik případů zeleného zákalu, který obvykle končí slepotou. Někteří nedospělí jedinci mohou trpět aseptickou meningitidou, která je charakteristická letargií, horečkou a bolestmi krku a zad. Tento syndrom, známý jako PBGV syndrom bolesti, se liší stupněm úpornosti u postižených zvířat a ve vyjímečných případech může končit smrtí jedince. Displasie kyčelního kloubu, displazie ramenního kloubu a luxace čéšky se vyskytují zřídkakdy. Občas se u nás objevují rovněž potravinové a kožní alergie a hypothyoridism.\nBudeme prospívat i v panelákovém bytě pokud nám zabezpečíte dostatek každodenního pohybu. V přírodě jsme velice aktivní psi a daří se nám ve většině druhů klimatu, i když preferujeme chladnější podnebí. Náležíme mezi ty druhy plemen, která by nikdy neměla být pouštěna z vodítka. Důvodem je náš velice silně vyvinutý lovecký pud. Stačí jen náznak pachové stopy divoké zvěře a mizíme v nedohlednu a vydáváme se na hon. Pokud přebýváme na zahradě u rodinného domku, je dobré čas od času provést kontrolu oplocení a náznaků našich aktivit v blízkosti plotu, neboť pokud něco zanedbáte je jen otázkou času, kdy někde podlezeme, nebo něco přeskočíme. Vyžadujeme denní procházky! Hlavně pokud nemáme k dispozici zahradu.\nDožíváme se 14 i více let.\nObvyklé množství štěňat ve vrhu je 4-6. Vyšší počet však není vyjímkou.\nSvé původní skvělé lovecké vlastnosti prokazuje dodnes ve světě řada vendéenů. Pro náš vrozený vášnivý zájem o stopu zvěře, přirozenou hlasitost na stopě, vynikající nos, vytrvalost, obratnost a pohyblivost jsme v současné lovecké praxi využíváni především pro práci při stopování zvěře a pro nahánění v hustých, nepřehledných porostech. V Čechách je však tato naše vlastnost nedoceněna z důvodů zatím velmi malého rozšíření našeho plemene, i z konzervativního přístupu mysliveckých kynologů, kteří preferují tradiční lovecká plemena, se kterými mají dostatek zkušeností.\nAvšak „vendéeni“, vedle těchto vrozených loveckých vloh, mají i další vynikající společenské vlastnosti pro které si získáváme stále více příznivců jako ideální domácí mazlíčci. Počáteční výcvik je třeba zaměřit na vytvoření vzájemného kontaktu, který je hlavní podmínkou poslušnosti. Důležité je nám poskytnout dostatek náhradní činnosti při hře, turistice a různých jiných pohybových aktivitách. V zahraničí se velmi dobře uplatňujeme i v soutěžích agility.\nJsme lovečtí psi francouzského původu se starobylou historií. Region Vendée, patřil k lokalitám s hojným výskytem zvěře, kde lovu a chovu vhodných psů byla vždy věnována zvláštní pozornost. Menší smečky těchto houževnatých a odolných psů hledaly ve zdejším těžkém terénu - v houštinách a porostech ostružin - králíky, zajíce a lišky a naháněly je lovcům. V průběhu času zde vznikla řada plemen loveckých psů, s příznačnými rysy povahy jako jsou – hlasitost na stopě, vytrvalost a vrozený instinkt a cit pro práci s pachy.\nZ vendéeských hrubosrstých psů se dodnes zachovaly čtyři plemenné varianty: malý hrubosrstý vendéeský baset (Petit Basset Griffon Vendéen), velký hrubosrstý vendéeský baset (Grand Basset Griffon Vendéen), hrubosrstý vendéeský honič (Briquet Griffon Vendéen) a velký vendéeský griffon (Grand Griffon Vendéen). Honiči z této části Francie patří k nejstarším loveckým psům. Používali je již Galové a pocházejí přímo od blíže nespecifikovaných bílých psů z jihu. V případě vendéeských griffonů se uvádí, že první zmínka o jejich původu je datována kolem roku 1200. Týká se zprávy o smečce otterhoundů, kterou vlastnil král Ludvík I. Tato zvířata pocházela pravděpodobně ze smeček francouzských hrubosrstých psů z Bretagne, Vendée a Nivernais. K předkům vendéeských griffonů patří legendární „Kings White“– bílí královští velcí griffoni krále Ludvíka IX, šedí griffoni sv.Ludvíka z Bresse, bretaňští plaví honiči, černočervení psi sv. Huberta z Arden a bílotřísloví italští honiči.\nNovější zprávy jsou z konce 19. století a popisují nás již v takové podobě v jaké jsme známí dnes. V roce 1890 se ve Francii zmiňuje pan Le Couteulx de Canteleu o chovu pozoruhodných basetů v departementu Vendée. Vyskytovali se v malém množství, byli střední velikosti, s hrubou srstí bílého zbarvení se žlutými a šedými skvrnami, silné stavby těla, ne příliš dlouzí a velmi vytrvalí. V této formě je znali chovatelé-lovci již v 50.letech 19.století a oblíbili si je zejména pro jejich vytrvalost. Vendéeští baset-griffoni nebyli v té době ještě exteriérově ustáleným plemenem, byli variabilní s hlediska velikosti, typu i osrstění. Dnešní dělení na dva typy – malý a velký hrubosrstý vendéeský baset však neexistovalo, byli jsme v minulosti chováni často společně a společné používání v chovu nebylo nijak omezeno. K vytvoření dvou plemen, tak jak je známe dnes došlo až po II.světové válce. V roce 1950 vytvořil pan Abel Dezamy vlastní plemenný standard pro malé hrubosrsté vendéeny.\n© 2022 eStránky.cz Tvorba www stránek | Závadný obsah? | Zpracování dat | Aktualizováno: 7. 6. 2022


Lofoty - říše tresek - 4. den\n01:30 Konečně jsme v Moskenes. Jedeme do Å. Našli jsme recepci. Ačkoli je rozsvícena, je zavřena a musím volat na číslo na dveřích. Za chvíli přichází starší pán, který byl velmi vstřícný a hlavně k našim jazykovým schopnostem trpělivý. Ve 2:15 již sedíme v pěkném rorbu velmi dobře vybaveném.\nNa palubním počítači v autě je zobrazeno 2702 km - vzdálenost od mého výjezdu v pátek v 10:45 z domova.\n6:40 Probouzí mě zvonění telefonu, který jsem zapomněl vypnout. Volá pan Kubálek z Kosteleckých uzenin, ale jsem příliš unaven, než abych byl schopen ho zvednout. Proto ho vypínám a spím dál.\n8:50 Vstal jsem, pořešil jsem pár pracovních problému. Pokecal na internetu (MSN Messenger). Uklidil drobnosti do ledničky a uvařil čaj.\n11:30 Po snídani jdeme na obhlídku okolí a hlavně zjistit podmínky půjčení lodě. Špatné počasí a velké vlny nám neumožňují vyjet. Tak se aspoň projdeme po okolí.\n13:00 Vracíme se do našeho rorbu a všichni si dáváme polévku - nudlovou kuřecí speciál.\n14:00 Jedeme na obhlídku do okolních vesnic. Trochu se to protáhlo. Dojeli jsme až do Leknes. Cestou se Marcel ptal v každé vesnici, zda by nás nevzali na moře. Většinou byla odpověď negativní, nebo že v daném místě nic nechytneme\n19:30 Vrátili jsme se a sledujeme rybářskou loďku, která se vrátila do našeho přístaviště. Byla to loď, která od rána nebyla v přístavišti. Přijeli s ní 3 Němci. Vytáhli přepravku, ve které byla nějaká ryba (možná více - moc jsme do ní neviděli). Hlavně bylo vidět, že je tam několik vypitých plechovek od piva\nTento den byl z rybářského pohledu zcela neúspěšný, ale viděli jsme plno zajímavých míst, kam bychom se jinak nepodívali. Zajímavá byla rybářská vesnička Nusfjord, která v tuto neturistickou sezonu byla vylidněná a byli v ní pouze profesionální rybáři. Bylo zjevné, že toto místo je pouze turistickou atrakcí.


🚗 Autopůjčovna v Uzbekistán | pronájem vozu z 0 CZK / 0 týdně\nPůjčovna Aut Uzbekistán\nLevné autopůjčovna Uzbekistán\nVšechna místa pro Uzbekistán\nLetiště Južnyj [TAS]\nAutopůjčovny v České republice Uzbekistán\nUžitečné odkazy pro Uzbekistán Půjčovna aut\nUzbekistán cestování a auto najmout průvodce\nUzbecká republika je vnitrozemský stát ležící ve střední Asii. Uzbekistán pokrývá přibližně 450 000 kilometrů na druhou a je sazby ad 56 největší stát po celém světě. Uzbekistán je pouze dvakrát vnitrozemský stát v Asii a tvoří jediný tažení tyto státy na světě. Uzbekistán se může pochlubit jednou z největších zlato vklady ve vesmíru a miny minimálně 80 zlatých tónů každý rok. Uzbecký městem je Taškent.\nJak se dostat do Uzbekistánu\nK získání přístupu do Uzbekistánu, jsou povinni mít vízum. To osvobozuje státních příslušníků zemí SNS. Můžete požádat o vízum on-line. Jakmile jste v Uzbekistánu, jsou povinni zaregistrovat své místo bydliště u imigrační úřady v rámci prvních tří dnů. Před vstupem do Uzbekistánu existují procesy zdlouhavé přistěhovalectví. Budete muset prohlásit, kolik jste přišel v s a co opustíte zemi s při odjezdu.\nHlavní vstupní bod do Uzbekistánu je mezinárodní letiště Taškent. To je moderní letiště a nabízí moderní služby a zařízení. Musíte mít alespoň dvě hodiny pro prochází vlastní kontroly.\nDoprava a pronájem aut v Uzbekistánu\nUzbekistán je jediným státem střední Asie s dopravního systému metra. Tam jsou autobusy a tramvaje, které jsou provozovány vládou Uzbekistánu. Tam jedl taxi služby v dost; registrované a neregistrované. Je vhodné sjednat sazby před nástupem jako nelze spustit v taxi metrů. Jsou vlaky, které spojují různé části Uzbekistánu.\nExistují různé autopůjčovnách v Uzbekistánu, jehož prostřednictvím lze získat pronájem auta. Aby si pronajmout auto v Uzbekistánu, budete potřebovat mezinárodní řidičský průkaz a nad věkem 17. Při jízdě aut v Uzbekistánu, nezapomeňte, že je rychlostní limit je striktně mezi 60km/h a 80km/h v městských oblastech a 90 HRK/h na dálnicích.\nŘízení aut v Uzbekistánu může být zábava, protože existuje několik silnic v Uzbekistánu, které se připravuje s dvěma jízdními pruhy. Když si půjčíte auto v Uzbekistánu, oceníte pohodlí a mobilitu jako není nutné čekat na autobusy, tramvaje a vlaky na nádraží.\nUbytovací zařízení v Uzbekistánu\nExistují četné místa pobytu v Uzbekistánu. Můžete zůstat v hotelích, které se liší od drahé na levnějších hotelů. Existují jurty pobyty, kde se dostanete k pobytu v jurtě táborech. Nemůže chybět místo k pobytu v městech, Uzbekistán.\nPokud jste v Uzbekistánu pro zábavu, jsou zajištěny noční život je něco, co stojí za pokus. Existuje několik nočních klubů v kapitálu, stejně jako velmi dobrých restaurací. V této noční kluby můžete očekávat, že do klubu hop době malej hodin ráno, kdy většina z nich zavřít.\nExistuje několik nočních restaurací v Uzbekistánu, kde si můžete dopřát chutné uzbecký kuchyně, která je nejvíce ovlivněn Uzbekistán zemědělství. Uzbecký kuchyně je charakterizována nudle a skopové. Musíte ochutnat tradiční palov jídlo. Tento pokrm je vyroben s rýže smíchané s malými kousky masa a různé zeleniny. Pronájem auta můžete disk na různých místech atrakcí, jak zastavují v restauracích, kde ochutnat uzbecké kuchyně, které se zamilovat se.\nPopulární hotely v oblasti Uzbekistán, pronájem aut a pronájem automobilů\nUzbekistán Letiště Autopůjčovna\nViz níže 5 recenzí zákazníků. Naši zákazníci hodnotili Uzbekistán pronájem automobilů v průměru 0.00 na základě hodnocení 0.


Úroveň jednáníOvěřenoDo ověřených hodnocení se počítají pouze zakázky uskutečněné přes portál NejŘemeslníci.Ostatní hodnocení se také několika různými způsoby kontrolují, ale do ověřených se nepočítají.Líbí se vám práce této firmy? Oslovte přímo ji.Zadat poptávku této firmě Popis zakázkyReference vznikla z poptávky: Dobrý den, potřebuji vymalovat 1 pokoj ( 28 m2 ). Je potřeba oškrábat stěny i strop a následně vymalovat. Termín dle dohody. Děkuji předem za vaše nabídky.Celkové hodnoceníDíky tomuto portálu jsem naśla kvalitního řemeslníka.Původně jsem chtěla pouze vymalovat 1 pokoj.Po vynikajících recenzích od spokojených klientů a osobním jednání,jsem se rozhodla,že vyměníme i podlahu.Cenovä kalkulace i termín byl dodržen.Veškeré práce byly provedeny kvalitně a precizně,nebylo co vytknout.Po novém štukování,vyrovnání křivÿch nosných pilíů a stěn,odstranění prasklin ve stropě,odstranění starých parket,vyrovnáni podlahy a pokládce nové vinylové podlahy,máme pocit,že jsme v jiném bytě.Pan Oleksander poradil i s odstínem výmalby pokoje,my chtěli původně tmavší odstín,naštěstí jsme poslechli radu odborníka.Líbil se mi celkový přístup,jednání a neměl problém s naší smlouvou o díle.Záloha převedena z našeho účtu na jeho účet,byla využita k zakoupení materiálu anyní mu zasíláme doplatek za odvedenou práci.Určitě využijeme jeho služeb i příště a již nyní ho doporučuji kamarádce,která chce novou podlahu. A vždy se snažil po sobě uklidit. ČermákoviVíce...Zobrazit méně\nUživatel_97588, 15.11.2014 (Praha 5 - Radotín)2014-11-04_10.59.04+20Cena43 000 KčMísto realizacePraha 5 - RadotínDodavatelPlus106hodnocení\nČeský KutilTradiční i současné symboly VelikonocNáš BlogPlánujete doma nějaké vylepšení? Zkuste nové poptávky!Potřebujete poradit?info@nejremeslnici.czod 9:00 do 17:30poptávkySilvie Kovářová778 765 797poptávkyAndrea Trávníčková602 364 192fakturacePetra Průdková778 468 024Kam dál:Kontakty provozovatelePodmínky použitíBlogReklamaPro zákazníky:Jak to funguje?RegistracePřidat hodnoceníOvěřit firmuČerná listinaPro firmy:Informace pro firmyPřidat svou firmuNaši partneři:© TrustYard s.r.o. 2009 - 2017|FacebookTento web používá k poskytování služeb, personalizaci reklam a analýze návštěvnosti soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte.V pořádkuDalší informace


O2 XDA Trion - HTC Hermes se 400Mhz procesorem !\nDomů » Články » O2 XDA Trion – HTC Hermes se 400Mhz procesorem !\nO2 XDA Trion – HTC Hermes se 400Mhz procesorem !\nJiří Hrma 23. 5. 2006\tČlánky 19 komentářů 1 minuta čtení\nNa internetových stránkách německého operátora O2 se dnes objevil XDA Trion, upravená verze všem dobře známého HTC Hermese. I když je u něho stále napsáno “Coming Soon“, je to jistě dobrá zpráva.\nHardwarové specifikace jsou téměř totožné jako u Varia 2, které se chystá nabídnout jako první německý T-Mobile, avšak Trion od O2 bude nabízet 400Mhz procesor od Samsungu. Vario 2 od T-Mobilu má pouze 300Mhz procesor. Trion má ještě navíc další dvě softKeys u ovládacího joysticku – první tlačítko slouží v vyvolání nabídky Start, druhé jako potvrzovací tlačítko Ok případně jako Křížek. Zejména přítomnost potvrzovacího tlačítka kvituji s povděkem, dokáže ušetřit spoustu tapnutí stylusem a ovládání pomocí tlačítek díky tomu bude zase o něco snadnější.\nCena za Triona se bude u tohoto operátora pohybovat mezi 700-800 euro (bez smlouvy), což je částka hodně vysoká. Na trh se jej německý operátor O2 chystá uvést během července letošního roku.\nTip: Přečtěte si naše preview na MDA Vario 2. Na serveru PocketPCthoughts.com se dnes objevila informace o PDA od společnosti PosData, které svou konstrukcí celkem připomíná HTC Hermese, avšak běží na operačním systému Windows CE 5.0.\nWindows Phone\t2006-05-23\n23. 5. 2006 v 20:00\nPekna hracka, ale 800 eur je na mna moc. To si nemozem dovolit. Tych 500 by som este dal… Inak pekne – slint, slint…\n23. 5. 2006 v 20:55\nJa jsem mel (mozna jeste mam) pro Hermese slabost, ale presne jak pisete, to uz se vyplati priplatit a koupit Universala. Ta cena mi prijde u O2 za nedotovany telefon opravdu dost premrstena :-/\n24. 5. 2006 v 7:49\nTak s tim tvrzenim o Qteku 9000 nemate ani nahodou pravdu. Ja jsem sice Hermese v ruce nemel, ale co se tyka kontrastu displeje u 9000 tak jsem s nim nadmiru spokojen a VGA rozliseni je hlavne naprosto o necem jinem nez QVGA (zvlaste pak s ozVGA modem). Výkon u Qteka 9000 není v základu nic moc, ale pomocí několika úprav v registrech, které se dají udělat pomocí cab souborů (šup s nima do ext_romky) se běh zařízení několikanásobně urychlí a vůbec si teď nemyslím, že je Universal pomalý, a ostatně vinu na tom nesou i WM5 a jejich způsob práce s pamětí, který bude mít Hermes zcela totožný… Stačí si s Universalem trochu pohrát a jede jako blesk.\nDale k te konstrukci – Ja si myslim, ze prave ta konstrukce pridava Universalovi na jeho hi-tech designu a rozhodne je hodne ojedinela a propracovana. I uzivatele kteri Universala pouzivaji jiz treba 3/4roku rikaji, ze kloub je hodne pevny a rozhodne neni achylovou patou celeho zarizeni jak by si nekteri mohli myslet.\nWi-Fi pouze 802.11b ? Ano, opet ale v zakladu a pomoci jednoduche upravy v registrech neni problem aby se pak Universal dokazal pripojit i pres gckovy standard (tedy ke Gckovym APckum). Starsi standard bluetooth snesu, i kdyz podpora USB 1.0 mi trochu vadi… ale na druhou stranu jak je stary Universal a jak Hermes ? Universal za chvili oslavi rok od zahajeni sveho prodeje a Hermes jeste na trhu oficialne neni, a je jasne ze u novejsich PPCcek se bude davat lepsi technicke vybaveni, aby sli s dobou a i pres tento naskok Hermese si nemyslim, ze by Qtek 9000 nejak zaostaval. A dale cena – ta mi u Triona prijde opravdu „nechutne“ vysoka. Pravda, Universal je jeste o nekolik tisicovek vys (i kdyz pred nekolika dny jej Qtek opet zlevnil), ale ja si myslim, ze se vyplati priplatit – a zalezi take, na co budete sve PPC pouzivat. Tolik muj nazor spokojeneho uzivatele Qteka 9000.\n24. 5. 2006 v 11:29\n24. 5. 2006 v 12:27\nano, to mate pravdu ze Hermese jsem v ruce nemel a mozna bych mluvil jinak, ale i tak jsem svym predchozim komentarem chtel obhajit velmi dobre kvality Universala. Kazdemu sedne neco jineho, uznavam ze Universal neni zrovna nejmensi a nejlehci komunikator, ale ja jsem s nim spokojeny a proto ho pochopitelne hajim\n24. 5. 2006 v 13:10\nI'm sorry, ale tohle mi neda napissat. Je faktem, ze Hermese jsem v ruce narozdil od ostatnich MDAcek nemel, ale ze by Universal mel nejaky doslova vysisovany displej a neverne barvy – to je fakt dosti silne tvrzeni… Ostatne pisete, ze se muze srovnavat trebas s Variem – tak tyhle dve zarizeni srovnat muzu velmi dobre – ty jsem mel parkrat pekne vedle sebe a muzu rict – displej Varia teda rozhodne lepsi neni.. (a to uplne pomijim QVGA vs. VGA). Je jasne, ze Universal je cilen na jinou skupinu uzivatelu, ale jak se pise o standardech WiFi ap. taky nejde o rychlost, ale jenom pripojeni ap. Stejne jako tady jiz padlo – doba uvedeni je nekde trosku jinde.. Jak zde take bylo receno, ze Universal sice nema HSDPA – to je sice pravda, ale ma aspon UMTS, ktere nema pro zmenu Vario vubec (i kdyz ma zase EDGE). A to ze ho ma HERMES – jasne – jak rikam – bylo by smutne, kdyby ho nemel – vzdyt je to vyvoj\nBtw. je to jenom otazka priorit – co kdo preferuje – ja bych zase ozelil jine veci na ukor VGA, dalsi by chtel radsi GPS a nekdo jinej aby to melo ve standardu co nejvice vyzvaeni\nDalsi vec je to, co se tyce flashovani a ruznych uprav – nezlobte se na me, ale v tom nemuzu souhlasit ani omylem – ano – zarizeni ma slouzit po vybaleni z krabice, ALE…. ono taky slouzi, ale mohlo by slouzit daleko lepe. Neznam v historii jedine MDAcko, jemuz by vyrazne nepomohl upgrade na nejakou novejsi ROMku + ruzne tweaky. A muzu vas ujistit, ze v pripade Hermese tomu bude naprosto stejne. A ze jsou lidi, kteri to neudelaji?! Ano – ale to uz je jenom jejich „problem“ (a skoda). Ostatne jak pise jerry – flashnu si tam novou romku jednou, tweaky si dam do extrom a mam to vyreseno. Zadne neustale upravy. Ostatne jestli neverite, tak by vam jerry Universala mozna ukazal, jak vypada po HR\nMno a kdo ma problemy s flashovanim a ruznyma upravama – tak at mi to sem polozi na stul a za hodinu to ma kompletne hotove a vystarano zase na douhou dobu/resp. na vzdy. A to mi teda rozhodne nepripada jako neustale upravy.\nA vubec – jsme vsichni fftopic:\nTakze zpet k tomuhle Hermesovi 2 ala Trionovi – pripomina mi to uplne extremne moc O2 XDA IIi – aneb „natunene“ XDA II – lepsi fotak, vic ramky, rychlejsi procesor, wifi, novejsi OS…. Ovsem diky cene se to jaksi moc „neujalo“.\nAle jinak je to moc pekny pocin a i designove se mi libi jeste vic Jedine, co mu chybi k dokonalosti je opravdu ten VGA displej a nevahal bych ani minutku a rozbijim prasatko…\n24. 5. 2006 v 15:52\nno pekne se to tady cte Koukam, ze vsichni maji docela pristup k roznym pristrojum a je mozne je srovnavat. Super. Zajimal by me totiz rozdil mezi displayem u Varia a u Hermese. IMHO jsou stejne… je to tak?\n24. 5. 2006 v 16:34\nja si myslim ze jsou stejne, tedy aktivni TFT s 65k barevnymi odstiny a klasika QVGA 240x320px… docela rad bych ale videl treba srovnavaci fotky ve tme obou zarizeni pri max. podsvetleni\nJinak temer kazdy displej ve tme sviti jinak, alespon z vlastni zkusenosti tohle tvrdim. Mel jsem vedle sebe 5 Moto MPx200 a ve tme kazda svitila o neco jinak nez jeji sestricky… to same s MDA 2 (ty jsem mel vedle sebe 4)\n24. 5. 2006 v 18:17\nJeste minuly tyden jsem mel provizorne Alcatela OT Max, ktery je jeste starsi nez 303ka Byly to tezke tri tydny bez Windows Mobile a pouze s 2radkovym displejem\n24. 5. 2006 v 18:20\nJo a s tim nasim Tmobilem a Hermesem bych si zatim moc sanci nedaval. U Tmobilu se dobre prodava Vario 1 (hodne moc dobre) a vzhledem k tomu, ze Tmob jeste ani nespustil tu pravou UMTS sit (az leden 2007) tak si myslim, ze by se mu v dohledne dobe zarazeni Varia 2 vubec nevyplatilo… ops:\n24. 5. 2006 v 19:22\nno uvidime, ale fakt bych na to vypusteni Varia 2 u naseho tmobilu moc nesazel (v dohledne dobe), ale zase aby si me potom nekamenoval\n25. 5. 2006 v 11:55\nJa si zase osobne myslim, ze se k nam Hermes dostane – sice se zpozdenim, ale dostane… Aneb jako vzdycky – prvne ho sem natahnou normalni eshopy, pak si myslim, ze se vyznamena Eurotel a to nakonec prinuti i TMO, aby ho nabidnul… Ovsem v tom pripade pujde o dve veci 1. cenu (jestli to sem nedotahne TMO, tak to bude dost zly) a za 2. s tim samym jsem pocital i u Universala a jak to vypada\n25. 5. 2006 v 11:58\nJo a to ze se sem driv jak za rok neco obdobneho s VGA nedostane – bohuzel to tak opravdu vypada\nOvsem ja uz v te dobe nebudu mit pozadavky minimalne VGA displej, ale minimalne SVGA displej (800×600) coz je dost velka krize – doufam, ze kdyz se k tomu nema HTC, tak prekvapi nejaci jini vyrobci – Quanta, Eten, Mitac… Nebo trebas Dell – kdyz tak hlasi, ze ukonci vyrobu PDA a budou delat komunikatory… Uz at konecne nauci toho Axima X51v volat..\n25. 5. 2006 v 15:48\nVzdyt od zacatku tvrdim, ze je to otazka preferenci… A ze bych byl zaslepen svym Universalem? To asi nehrozi, protoze ho jednoduse nemam\nA z pohledu, ze je PDA na praci a nejde o rozliseni by teda mel stacit nejaky stary Palm s cernobilym displejem a rozlisenim 160×160. Bohuzel ja prave kvuli praci pozaduji minimalne to VGA – ono zobrazovani Excelovskych dokumentu, pripojeni ke vzdalene plose nebo i jenom cteni obycejne knizky je na VGA radove pouzitelnejsi.\nP.S. Zrovna na to video udajne bohate staci QVGA a i majitele zarizeni s VGA displejama se divaji na filmy nejcasteji v rozliseni QVGA (pricemz teda ja se na video nedivam na PDA vubec, protoze ten displej je na muj vkus proste strasne malinkatej)\nNo nic – jak jsem rikal uz davno – zalezi na preferencich – aneb nekdo rad vdolky, jiny radsi holky… A ja to chci oboji zaraz\n25. 5. 2006 v 16:59\nPresne tak, nekdo vyzaduje to a jiny ono. Vga displej rozhodne neni na koukani filmu, ale jak psal Kato, je to idealni (zvlaste s ozVGA) na prohlizeni dokumentu a nebo browseni po netu…).\nA rozhodne nejsem svym pristrojem nikterak zaslepen, poridil jsem si to co mi vyhovuje a je to snad moje vec zda budu po kapsat tahat 120 nebo 300gramu – je to kazdeho rozhodnuti…\n25. 5. 2006 v 21:03\nJirko, ty to vazne nosis vo vrecku? Ja som mal vo vrecku Vario iba raz a odvtedy vzdy kozenny Krusell…\n25. 5. 2006 v 21:22\njj, nosim ho normalne v kapse, kdyz mam tesnejsi kalhoty tak v batohu… pouzdro se teprve chystam koupit, je to nutnost\n17. 6. 2006 v 17:57\na nejlepsi na tom je,ze se resilo zda bude mit hermes HSDPA nebo nebude a po x ruznych dohadech ho nakonec opravdu mit bude\n19. 6. 2006 v 22:48\nsamozrejme ze ma


FOTO Ostrý řez ostrovem připomene oběti vraha Breivika - Aktuálně.cz\nFOTO Ostrý řez ostrovem připomene oběti vraha Breivika\n7. 3. 2014 13:09\nAutorem landartového projektu v Oslu a na ostrově Utøya je Jonas Dahlberg. Hotový bude 22. července 2015.\nFotogalerie - Řádění maniakálního vraha Anderse Behringa Breivika z 22. července 2011 připomenou tři land artové památníky od švédského umělce Jonase Dahlberga.\nTen navrhl na norském ostrově Utøya čistý, tři a půl metru široký řez poloostrovem Sørbråten. Sedmasedmdesát obětí šíleného vraha připomenou i dvě další části projektu v Oslu.\nDahlberg mluví o svém díle jako o vizualizované "jizvě v paměti", obrazném traumatu, které rozdělí zemi na dvě poloviny, obrazu ztráty, něčeho trvale odňatého krajině, stejně jako zmizeli lidé, které zavraždil Breivik.\nVšechna jména zavražděných budou vyryta do kamene, na který diváci jasně uvidí, ale nebudou se k nim moci přiblížit přes trhlinu, k níž před tím dojdou po stezce lesem.\nMateriál vytěžený v trhlině bude využit ve druhé části památníku ve vládní čtvrti v Oslu. Bude to až tisíc krychlových metrů kamene, stromy i rostliny. Z nich Dahlberg navrhl udělat stezku, na níž se lidé budou zamýšlet nad plynutím času i pamětí. Propojení mezi Utøyou a Oslem dotvoří amfiteátr v hlavním městě.\n"Je to nejdůležitější věc, na které jsem kdy pracoval," říká Dahlberg, který jednomyslně vyhrál výběrové řízení, do nějž se přihlásilo tři sta návrhů, jedním z autorů byl i vítěz Turnerovy ceny Jeremy Deller.\nPamátník bude hotový 22. července 2015, bude stát 27 milionů norských korun 90 milionů českých korun).\nBreivik byl loni za masakr, který spáchal v roce 2011 v centru Osla a na ostrově Utøya, poslán na 21 let do vězení.\nTrest, který může být prodlužován, si odpykává ve věznici Ila s přísnou ostrahou na předměstí Osla.\nStatečná srdce se Breivikem nenechají zastrašit\nBreivikův byt je na prodej za 12 milionů, nahlédněte\numění kultura Magazín.Aktuálně.cz Obrazem Anders Behring Breivik Utoya Oslo Land art Norsko Evropa zahraničí


Fair Trade ochutnávka: hořká čokoláda, instantní káva, marmeláda, palmový cukr a guarana | Cuketka\nFair Trade ochutnávka: hořká čokoláda, instantní káva, marmeláda, palmový cukr a guarana\nNejnovější buzzword, který se momentálně vkrádá do vaší slovní zásoby je spojení Fair Trade. Projekt Fair Trade nebo-li spravedlivý obchod, má za cíl zajistit producentům z rozvojových zemí spravedlivé výkupní ceny a umožnit jim další rozvoj (podrobnější definice). Zákazník pak tuto férovost rozpozná jako vyšší koncovou cenu pro něj, výměnou pak dostává dobrý pocit z podpory potřebných a někdy také nemalou dávku spotřebního dobrodružství při ochutnávání exotických produktů.\nPojďte se mnou ochutnat několik fair trade produktů z nabídky internetového obchodu Fairově.cz. Opravdu stojí za to, si připlatit? Není Fair Trade jenom další marketingový trik na vaše peněženky?\nMaracujová marmeláda (též Passion Fruit)\nJako první půjde na „holení“ maracujová marmeláda původem z Laosu. Maracuja je asi to nejlepší ovoce, které znám. Kdo jej ochutnal čerstvé, rozkrojené jen tak napůl, se lžičkou na vyjídání, k tomu třeba sladky třtinový sirup – dá mi zapravdu. Ne nadarmo tomu amíci říkají Passion Fruit (ovoce vášně)!\nTato marmeláda pochází od německé fairtradeové firmy Gepa (tj. osvědčeno na němekém trhu = plus body). Povedené balení obsahuje 275g marmelády bez barviv a konzervačních prostředků. Obsah ovoce je 30g/100g. Ihned vám prozradím, že na začátek jsem vybral asi ten nejslabší vzorek, protože marmeláda byla pro mně velkým zklamáním.\nI když na fotkách vypadá „děsně k sežrání“, bohužel se žádná jiskřivá maracujovitost nekoná. Marmeláda připomíná chutí obyčejnou mdlejší meruňkovou variantu. Kdybyste mně z toho sundali nálepku asi bych maracuju ani nepoznal. Vzhledem k ceně 91,- Kč, tak máte jen jediný zážitek a sice ten z dobročinnosti :) Slabotka na čtyři cuketky.\nPřírodní Guarana – kofeinový zabiják!\nGuarana je taková zajímavá rostlinka z Jižní Ameriky, jejíž semínka obsahují guaranin a kofein (stimulanty). V současné době je hodně provařená mezi výrobci energy drinků, kde to bez guarana téměř nejde. Guaranin je chemicky identitický s kofeinem, jenom je mírně odlišně uspořádán. Tvrdí se o něm, že má prodloužené účinky. Je to něco podobného jako tein v čaji.\nMnou testovaná guarana v prášku (balení 100g za 274,- Kč), je pouze čistý ničím nedochucovaný prášek. Ten můžete využít při přípravě jakýchkoliv nápojů, kde se hravě ztratí – prášek je totiž téměř bez chuti. Maximální doporučená dávka je cca 4g na den (cca jedna celá čajová lžička).\nJá doporučuji být s dávkováním guarana opatrný, opravdu je to celkem dost síla a je dobré, když si pomaličku najdete svou optimální dávku. V ůčinku (alespoň na pana Cuketku) bych to přirovnal k rychlosti nástupu kávy, ale s délkou účinku jako u zeleného čaje. Já osobně holduju kofeinu nejlépe v podobě kávy a tak mně guarana nechává docela chladnou.\nPřesto určitě lepší než s chemií hraničící energy drinky – máte totiž vše pod kontrolou. Pokud tedy potřebujete „něco dodělat“ nebo se „něco konečně naučit“, je guarana určena pro vás. Slušných šest cuketek z desíti!\nBio & Fair Trade Hořká čokoláda 85% a 70%\nOpět dva výrobky německé firmy Gepa. Obě hořké čokolády jsou v biokvalitě a faitrade, plus bez obsahu GMO. První čokoláda (70%, na snímcích vlevo, 80g za 33,- Kč) mě doslova očarila. Pro výrobu bylo použito kakaou z Ghany :) a z Kamerunu, k tomu třtinový cukr z Kostariky. Navzdory docela vysokému obsahu kakaa si zachovává úžasnou lehkost/vláčnost a sametovou chuť s nádechy kokosu. Sedm a půl (skoro osm) cuketky!\nDruhý vzorek hořké čokolády (85%, 80g za 53,- Kč) už nebyl tak přítulný. U čokolád s vysokým podílem kakaové hmoty jde hodně poznat kvalita použitého surového kakaa. V tomto případě podbarvovaly typickou (a příjemnou) hořkokyselou chuť čokolády dřevnaté a trpké podtóny. Škoda! Pět cuketek.\nInstantní káva Africafe z Tanzánie\nTo nejlepší nakonec :) Instantní kávu nepiju, ale teď v létě a sezóně frapíček ji občas použiju. Tohle na první pohled „dárkové“ plechovkové balení instantní kávy je velice sympatické. Obsahuje 100g jemně granulované kávy (směs arabika robusty) za cenu 140,- Kč.\nBezpečnostní nálepka s nezbytnými údaji. Tentokrát pochází výrobek opět z německého trhu, konkrétně od firmy El Puente. Dole další neprůstřelný obal :)\nV porovnání s klasicky ponožkovitou Nescafé je to příjemná změna. Na klasickou kávu tento výrobek nikdy nedosáhne, ale např. do ledové kávy je ideální. Stejně tak na ranní rychlé polomrtvení s dostatkem mléka a cukru. Měl jsem možnost před touto kávou ochutnat dukonce i obdobně balenou izraelskou košer kávu a Africafé rozhodně vítězí! Sedm cuketek (asi nejvíc cuketek, co zde může instantní káva dostat!)\nPalmový cukr z Indonésie\nTento palmový cukr pochází z palmy Arenga, která patří do skupiny tzv. cukrových palem. Palmový cukr vzniká vysušením šťávy z palem, obsahuje cukry, tuky dokonce i proteiny (vitamíny, stopové prvky atd.). Je typický zejména pro thajskou kuchyni do jídel, nebo v Indonésii používaný jako běžné sladidlo\nJak vidíte konzistence se hodně podobá cukru třtinovému nebo rapaduře. Chuťově je ale trošku jinde – je více komplexnější, karamelovější a „příjemně hřejivě sladká“ (lépší termín opravdu nemám). Palmový cukr je podle mne ideální sladidlo do kávy (pokud sladíte) se smetanou. Zapadá tam do těch chutí a vůně úplně nenápadně avšak naprosto nekompromisně. Samozřejmě, že jsem palmový cukr ihned nacpal i do Mojita a výsledek byl …!!! (na samostatný článek snad i s videem)\nPalmový cukr mě z těchto vzorků dostal asi nejvíce, celkem tedy na závratných osm a půl cuketek. Sbíráte-li rádi sladké chutě anebo pokud ve jménu „zdravé“ výživy upřednostňujete „alternativní“ sladidla, palmový cukr čeká na vás! Navíc cena 57,- Kč za 250g je na stejné hladině s konvenčním „neférovým“ třtinovým cukrem.\nDoufám, že jste se promlsali až sem na konec. V příští ochutnávce Fair Trade výrobků se budeme zabývat vzorky kávy a kakaa. Už dopředu musím prozradit, že všechny kávy byly obrovský zážitek a padalo hodně cuketek! Úplně nakonec téhle „férové série“ si napíšeme něco o smyslu a budoucnosti „vlny férovosti“.\nVzorky zdarma k ochutnání poskytla firma Ing. Martin Kobera – Fairově.cz, prodejce fair trade a bio výrobků z celého světa. Pokud si chcete toto zboží koupit nebo chcete zjistit další informace o fair trade produktech, navštivte stránky firmy: http://www.fairove.cz\npan Cuketka 20. července 2006\n1. GurmetKlub.cz 21. července ʼ06\nJak si to tak ctu…nevim, co si o tom vsem myslet. Asi bych musel videt nejake grafy.. konkretni cisla.. Kolik toho ten a ten vyprodukoval a kolik z toho mel. Kolik z „plechovky“ se dostane zpet k producentovi.\nTim chci rict, kdo na tom vsechno vydelava? Neverim tomu, ze koncovy prodej je zalozen na dobrocinne „nulove marzi“. Me to prijde jako bezny vyrobek navyseny o urcitou „podporu tretimu svetu“ se kterym se stadardne obchoduje a marketingove manipuluje.\nNavic z dostupnych informaci to vypada, ze dochazi pouze k vykupu prvotnich surovin. Dalsi zpracovani probiha v klasicke rezii.. typ vyrobku, nazev, obal, reklama, distribuce… apod.. To je muj nazor. Mozna se pletu.. mozna ne.. Myslenka je to moc krasna, ale me to zase malinkato „smrdi“ :-(\n2. pan Cuketka 21. července ʼ06\nTak Ondřeji trošku tě zastavím, jdi si to ještě pořádně načíst. jdi si najít grafy a konkrétní čísla. Všechno je dispozici, zdrojů je spousta (např. tohle je docela dobrý na začátek: http://www.ifat.org/downloads/marketing/FairTradeinEurope2005.pdf)\nKde si našel nějakou nulovou marži? Základem Fair Trade je garantovaná výkupní cena, kterou firmy, které produkty od jednotlivých zemědělců odebírají uvádějí a dokonce docela přesně (např. u kávy není problem dohledat cenu pro zemědělce v dolarech/žok). Označení jako Fair Trade spotřebiteli indikuje, že součástí ceny (většinou vyšší) je ona garantovaná základní cena pro první článek řetězu.\nCelý systém je založen na neanonymitě. Každý producent/dodavatel + celá jeho story je většinou známá. Doporučuji web firmy El Puente, kde je u každého výrobku uvedeno detailně o jaký typ projektu se jedná a o co tam konkrétně jde.\nVýrobky samozřejmě vstupujou do obchodní sítě jako každé jiné, marketujou se, marže jsou naprosto běžné (a proč by měl být jiné?).\nFor the record: já Fair Trade neobhajuji, mám k němu určité (docela silné) výhrady a jsou i altarnetivní dle mého mnohem účinnější postupy. O tomto bude celý článek, kde to vyložím na problematice kávy.\nJenom prosím, trošku se o tom informujte lidičky. Vlna fair trade je už několik let stará a v civilizovaném světě mezi obchodníky i konzumenty poběhla s úspěchem. Doporučuji navštívit např. nově otevřený FT&bio market v St.Gallenu (Švýcarsko) o rozloze nějakých 300-500m2, podívat se na ceny, podívat se na množství zákazníků atd. – je to zajímavý zážitek. Ostatně již to, že konzervativní Švýcaři jsou mezi největšími spotřebiteli FT v Evropě dává plus body konceptu FT.\nMně jediné, co vadí je ta podvědomá česká nedůvěřivost, která a priori za vším vidí nějakou levárnu… (Pravda, být vycvičen v českém prostředí, tak si nevěřím ani nos mezi očima :)\nNo, ehm sem se rozkecal, je to na opravdu dlouhou debatu a je to velice nosné téma – jak je ten fair trade vlastně férový?. Článků zde bude více. Něco málo už tu bylo: http://www.cuketka.cz/?p=81\n3. GurmetKlub.cz 21. července ʼ06\nTomu rikam „zavaleni“ fakty:) Diky.. asi jsem se nechal trosicku unest, clanek jsem si precetl „grafy a cisla“ nehledal. Takze zarazuji zpatecku :-)\n4. Dasa 21. července ʼ06\nNa čokoládu jsi mě navnadil, a možná i na ten palmový cukr.\n+ poznámky mimo:-)):\nJinak jsem s nadšením ochutnala a použila do vaření červený palmový olej a ten je na mě drsný, bolí mě po něm žaludek. Máte s ním někdo zkušenost?\nA neodpustím si, rapadura je na mě příliš melasovitá, výrazně ochucuje, do mojita už ji nepoužiju:-) Místo ní dávám „přírodní třtinový cukr“ a zdá se mi to mnohem víc osvěžující.\n5. Katy 21. července ʼ06\nTak tu hořkou čokoládu budu muset taky ochutnat. Zatím jsem zkusila bílou, to je úplně něco jinýho než obyčejná bílá (to je proti tehle fair-tradeove uplny hnus).\n6. pan Cuketka 22. července ʼ06\nDoporučuji: jděte do černých!\nPokud jste navyklí na mléčné čokošky, doporučuji postupovat pomaličku a nepřesáhnout ze začátku 75% podíl čokoládové hmoty. Jakmile vtoto vstřebáte, vrhněte se směle klidně až třeba k 90% :)\n7. pan Cuketka 22. července ʼ06\ngurmetklub.cz: v pohodě :) já mám prostě rád maximální informační saturaci….\n8. Krysař 23. července ʼ06\nTakže já osobně jdu do guarany, čokolády, cukru i kávičky… a až budu mít obzvláště sebevražednou náladu, tak to všechno smíchám. Mňam :-)\nJenom poznámka: „passion fruit“ není passion jako vášeň, ale passion jako pašije – čili umučení Krista. Je to totiž plod mučenky (passiflora edulis), pojmenované tak podle toho, že náboženští fanatici v květech mučenky viděli symbol ukřižování (72 vnitřních lístků jako 72 trnů Kristovy koruny, 10 vnějších lístků jako deset věrných apoštolů, pět prašníků jako pět ran a tři blizny jako tři hřeby). Fantasie je vděčná, spokojí se s málem. :-)\n9. pan Cuketka 30. července ʼ06\nděkuji moc za perfektní vysvětlení passion fruitu, tohle jsem opravdu netušil!!!!! :o) je to pravda je to mučenka, český název znám, dokonce i tu rostlinku, jen mi to nedocvaklo (docela častý jev u mně)\nu mně pravda zafungoval překlad nikoliv mozkem, ale omámenými chuťovými centry, které byly vždy po požití lžičky semínek v rozblemcané dužince, vášnivě naladěny…\n10. Jirka z beskyd 31. července ʼ06\nTodle jsou opravdu úžasné články, úžasné počtení. Nevíte zda-li se to dá nějak objednat na dálku ? Tady v té končině kde bydlím je jenom Jednota ….\n11. pan Cuketka 31. července ʼ06\nJirko, zdravím Beskydy – máme tam chajdu :)\nMáš štěstí protože zrovna všechny tyhle produkty jsou z internetového obchodu http://www.fairove.cz, kde si je můžeš objednat poštou.\n12. CUKETKA.CZ » Ozvěny LFŠ: filmy Darwinova noční můra a Černé zlato + Spotřebitelská etika | Úžasně voňavý, šťavnatý a křupavý zápisník pana Cuketky - Recenze, recepty a objevy 1. srpna ʼ06\n[...] Film je skrz na skrz protkaný exaktními daty (cenami). Bohužel já to všechno moc nestíhal a docela bych ocenil na oficiálních stránkách filmu nějaké to shrnutí pro natvrdlé :) Overall, ale za neupokojivou situaci pěstitelů kávy může momentální nastavení světového obchodu (srovnej s aktuálními zkrachovalými jednáními WTO), ustálený systém prodejního řetězce a návyky spotřebitelů. Cestou ven je změna ze strany WTO a edukace “západních” spotřebitelů směrem k etickému (uvědomělému) nákupnímu chování. Stejně jako Darwinova noční můra z vás tenhle film udělá provinilého bohatého bělocha, který v sobě najednou objeví obrovskou touhu koupit si příště už jen Fair Trade kávu :) [...]\n13. CUKETKA.CZ » A Dessert to kill? C’est facile! Mit der Birne ;) | Úžasně voňavý, šťavnatý a křupavý zápisník pana Cuketky - Recenze, recepty a objevy 28. srpna ʼ06\n[...] kopeček z palmového cukru (nebo hromádka jiného cukru) [...]


Naše řeč – Svatební list – překlad na půl cesty?\nSvatební list – překlad na půl cesty?\nV následujícím textu bude z lingvistického hlediska věnována pozornost jevu v českém prostředí poměrně novému, ve státech západní Evropy či ve Spojených státech amerických však léta známému, tzv. svatebním listům. Jedná se o seznam svatebních darů, který si sestavují sami snoubenci. Svatebčané, pozvaní hosté, jednoduše všichni ti, kteří chtějí snoubence obdarovat, pak vybírají z tohoto seznamu. Prakticky vše probíhá tak, že je určena jedna osoba (jeden ze snoubenců či nějaká osoba třetí), jež má distribuci darů na starosti a sleduje, které dary jsou již někým z potenciálních dárců vyhlédnuty a které jsou ještě k dispozici.\nSvatební list je také možné sestavit přímo v některém obchodě či firmě, které tuto službu poskytují; zde však mohou být snoubenci omezeni nabízeným sortimentem vybraného obchodu (firmy). Dárci pak onen obchod navštíví, u příslušného zaměstnance zjistí, které dary jsou ještě „volné“ a pro některý z nich se rozhodnou.\nPro ilustraci ještě citujme část z reklamního textu jedné z firem, které svatební listy nabízejí: Chystáte svatbu? Máte svou představu o svatebních dárcích, které byste chtěli dostat, ale nevíte, jak si o ně říct? Slyšeli jste již spoustu historek svých známých o obrazech s jelenem, hodinách s kukačkou, několika stejných sadách příborů nebo soupravách z karlovarského porcelánu do bytu zařízeného ve stylu IKEA a chcete se tomu vyhnout? Pořiďte si svatební list! Svatební list tyto situace vyřeší za Vás a potěší jistě i Vaše známé, kteří si nebudou muset lámat hlavu s dárkem pro Vás a bát se, jestli se trefili do Vašeho vkusu. Doporučujeme Vám do listu zařadit svatební dárky různých cenových kategorií, aby si z ní vybral opravdu každý a spokojenost byla oboustranná. Tak neváhejte — svatební list je tu pro Vás!\nO stoupající oblibě svatebních listů u nás jistě svědčí i počty výskytů analyzovaného pojmenování na internetu: svatební list (v jednotném čísle) — (zhruba) 56 000 výskytů, svatební listy (v množném čísle) — 182 000 výskytů; anglický ekvivalent wedding list dosahuje téměř 20 000 000 výskytů.\nJak už bylo naznačeno, slovo list nabývá v sousloví svatební list významu seznam, což však v češtině není nijak běžné. Při zkoumání dosud existujících významových naplnění výrazu list zjišťujeme, že se jedná o záležitost vlastně dosti komplikovanou.\nNejprve vezměme anglický výraz list. Tento výraz v angličtině existuje jednak jako podstatné jméno, jednak jako sloveso (pro potřeby tohoto textu je postačující pouze ve funkci podstatného jména). Velký anglicko-český slovník uvádí u hesla list 1. seznam, katalog, index, přehled, pořadí, žebříček (passenger l. — seznam cestujících, the disc jumped to the top of the hit l. — deska skočila na vedoucí místo v žebříčku hitů), 2. soupis, inventář, 3. kursovní list, lístek na burze, 4. l. price — ceníková cena. Z dalších spojení uvedených u anglického výrazu list zmiňme ještě civil l. — civilní lista, neboť právě výraz lista bude hrát v dalším výkladu důležitou roli.\nEtymologie (anglického) výrazu list nás vede k jazykům románským a germánským; internetový etymologický slovník angličtiny k jeho původu poznamenává: list (n.) catalogue consisting of names in a row or series, 1602, from M. E. liste — border, edging, stripe (c. 1280), from O. Fr. liste — border, band, row, group, also strip of paper, or from O. It. lista — border, strip of paper, list, both from a Gmc. source (cf. O. H. G. lista — strip, border, list, O. N. lista — border, selvage, O. E. — liste, border), from P. Gmc. *liston, from PIE *leizd- border, band. The sense of enumeration is from strips of paper used as a sort of catalogue. The O. E. word survives in archaic lists — place of combat, at the boundary of fields.\nStručně můžeme shrnout, že anglický výraz list souvisí s románskými či germánskými slovy lista a liste.\nNahlédněme nyní do několika překladových slovníků. Německo-český slovník u hesla Liste uvádí: seznam, soupis, listina (die schwarze L. — černá listina, eine L. führen/einstellen — vést/sestavit seznam).\nSlovník italsko-český u hesla lista uvádí: Lista 1. pruh, proužek (striscia, listello, nastro), 2. listina (prezenční), seznam, katalog, přehled, pořadí, žebříček (elenco, catalogo, nota, conto, listino, formazione elettorale, elenco dei candidati), 3. menu. Z ustálených slovních spojení, která slovník nabízí, zde uveďme ještě lista di nozze — seznam darů, který si přejí budoucí novomanželé, neboť toto sousloví je zjevně italským ekvivalentem anglického sousloví wedding list a českého svatební list.\nZe slovníku česko-francouzského uveďme: Liste — seznam, listina, l. annuelle — (jur.) roční seznam porotců, liste civile — (polit.) civilní lista, l. électorale — seznam voličů.\nV právě uvedených slovníkových heslech narážíme v českých překladech opakovaně na slovo lista, v současné češtině prakticky neužívané. Již PSJČ u něj má poznámku, že jde o slovo archaické. Pro náš výklad je podstatné, že se v češtině užívalo ve významu ‚seznam, výkaz‘; ve výkladu hesla v PSJČ čteme doklad z K. H. Borovského: lista kandidátů naší strany jest hotova a dále se dozvídáme, že se v poštovnictví výrazu užívalo ve spojení lista poukazovací, tedy ‚seznam, do něhož se zapisují peněžní zásilky poukázkové do některých cizích zemí‘.\nVe výše uvedených údajích z překladových slovníků jsme dále viděli, že při překladech do češtiny často nacházíme slovo listina. Listina je — upozorněme že na rozdíl od výrazu list — v současné češtině v řadě kontextů užívána ve významu ‚seznam‘; např. listina prezenční či kandidátní, ze sportovní oblasti pak listina startovní nebo výsledková; SSJČ uvádí ještě čestnou l. vítězů, černou l. válečných zločinců, l. sběrací, tažební a výplatní. Ve všech případech se jedná o ‚seznam, o soupis nějakých položek‘.\nDle Machka souvisí listina s německým výrazem Liste (viz výše). Listina (coby dokument či seznam) tedy etymologicky nesouvisí s (českým) výrazem list (u nějž nás etymologie vede k ostatním slovanským jazykům a k litevštině, viz dále). Jen na okraj zmiňme ještě Machkovo upozornění, že u Palackého se vyskytuje výraz listina ve významu ‚list (stromu či rostliny)‘, takže „Palackého listina“ pochopitelně s oním (českým) listem etymologicky naopak souvisí. V diachronním pohledu se tedy listina stává příkladem lexikální homonymie.\nPotom, co jsme věnovali pozornost výrazům lista a listina, jimž je společné jednak to, že jsou (stejně jako anglický výraz list) odvozeny z téhož základu, jednak to, že se v češtině užívaly či užívají ve významu ‚seznam‘, analyzujme nyní, jak je to s českým slovem list ve významu ‚seznam‘.\nNejprve učiňme poznámku etymologickou a citujme opět Machkův Etymologický slovník jazyka českého: Jedná se o slovo všeslovanské, málo jasné. Litevsky zní laĩškas. Snad bylo u Slovanů obecně rozšířeno kolektivum listva nebo listvьje, což by se dalo s laĩškas spojit, a to jako *lisk-tvьje. Listъ by pak byl zpětný útvar z toho kolektiva.\nHeslo list je velmi obsáhle zpracováno již v Jungmannově Slovníku česko-německém, zde je představíme jen velmi stručně. V prvním významu jde o ‚list rostliny či stromu‘ (Listy u bylin a zelin dohromady nať slowau), další významy označuje Jungmann jako metaforické. Nacházíme mezi nimi ‚list papíru‘ (v němčině Blatt Papiers, s doklady list w knize, list karetnj atd.), dále list ve významu ‚dopis‘ (přesněji s ekvivalenty psanj, Brief, epistola, litterae, nacházíme zde např. větu Listy aby skrze Benátky do Prahy dodáni byli) a konečně velké množství příkladů nejrůznějších listů úředních, přesněji s Jungmanem: zwláště auřednj a weřegná psanj listowé slowau. Z nich vyberme alespoň cechownj l., l. dlužnj, l. klecj, l. obrannj, l. obselacj, l. mocný, l. památný, l. pohořelný, l. prosebný. 1. ponjžený, l. rodnj, l. zapuzenj neb propuštěnj manželky atd. Mezi „úředními listy“ je též uveden týhodnj list, tedy ‚týdeník‘, kterým se výraz list dostává do významu dalšího, totiž list coby ‚tiskovina, noviny, periodikum‘. Konečně se listem rozumí také to, co svým tvarem list připomíná, co se listu podobá, jako příklad je zde uveden hrdelní čípek.\nZa pozornost jistě stojí, že v samém úvodu hesla list Jungmann doporučuje srovnání (tedy je vepsána zkratka cf.) s českým heslem les a s německým heslem Leiste, jež souvisí se (středo)latinským výrazem lista. A ještě dodejme, že u hesla lista je výklad ‚poznamenánj‘ a německý ekvivalent die Liste.\nSSJČ zpracovává heslo list velmi obdobně. V prvním významu se listem rozumí ‚jeden ze základních orgánů rostlin, zpravidla do plochy rozšířený (…)‘, dále je uveden list jako nářeční výraz pro listí. Další význam je, stejně jako u Jungmanna, již přenesený: ‚kus papíru čtyřúhelníkového tvaru, zpravidla určený k psaní, tisku apod.‘, následuje význam ‚dopis, psaní‘, označený jako knižní a zastaralý, dále význam ‚úřední listina o něčem svědčící, k něčemu opravňující‘ (např. l. rodný, domovský, oddací, výuční, zástavní a další), následuje list ve významu ‚noviny, časopis‘. Konečně se uvádí ještě list jako ‚součást strojů, nástrojů, která je plochá, tenká‘, tedy listu podobná a užití výrazu v biologii: listy zárodečné.\nPrávě zmíněné dva slovníky, resp. jejich způsob zpracování hesla list, považujme v tuto chvíli za dostatečně přesvědčivé, reprezentativní a opravňující ke konstatování, že výraz list se v češtině ve významu seznam dosud nevyskytoval.\nVraťme se k listu svatebnímu. Je pravděpodobné, že svatební list se skutečně stává průkopníkem v tom smyslu, že dodává výrazu list další významové odstínění, totiž list coby seznam. Vysoký počet výskytů sousloví svatební list na internetu (viz výše) nás přesvědčuje, že v jistých oblastech komunikace, v jistých textech mluvených či psaných, které snad můžeme označit jako svatební diskurz, se dnes již používá zcela běžně. Patrně nevadí, že se svatbou významně souvisí ještě jeden list, totiž list oddací (jenž pochopitelně není žádným seznamem, ale úředním dokumentem, viz výše uvedené slovníkové heslo list v SSJČ), k jejich záměně v komunikaci nedochází. Jisté ovšem je, že pokud slyšíme nebo čteme označení svatební list poprvé a vytržené z kontextu, stěží mu porozumíme. Sotva nás napadne, že adjektivum svatební odkazuje právě ke svatebním darům. Mohlo by se pochopitelně vztahovat i k nějakým jiným entitám, které se svatbou souvisejí.\nJeště se znova dotkněme slova listina. Někteří poskytovatelé svatebních listů jakožto služby snoubencům jako by si byli vědomi, že s listem coby seznamem možná přece jen není něco v pořádku. Např. jistý obchod elektrospotřebiči nenabízí svatební list, ale svatební listinu. Můžeme se pouze dohadovat, zda někdo z vedení tohoto obchodu vzal v potaz významová naplnění výrazu listina v češtině, zda mu prostě slovo listina znělo lépe (slavnostněji) než list či zda byl důvod zvolení výrazu listina úplně jiný.\nNa úplný závěr se zmiňme o mezijazykové (česko-anglické) homonymii. Výraz list — ač s různými významy — se vyskytuje v obou jazycích. Snad je možné předpokládat obeznámenost českých mluvčích s anglickým výrazem list, a bylo tedy možné přeložit jen první část anglického sousloví (wedding — ‚svatební‘) a část druhou ponechat v původní podobě. Vyjmenujeme-li některé cizojazyčné ekvivalenty svatebního listu — v textu byl již zmíněn wedding list (anglicky) a liste de nozze (italsky), v dalších jazycích pak nacházíme Hochzeitsliste (německy), liste de mariage (francouzsky), lista de boda (španělsky) — vidíme, že inspirací pro české pojmenování byla skutečně angličtina. Právě v ní jako jediné je možné využít zmíněné mezijazykové homonymie a zastavit se v překládání „na půl cesty“.\n Svatební list si „zahrál“ např. v americké komedii Čtyři svatby a jeden pohřeb z roku 1993 v hlavních rolích s A. MacDowellovou a H. Grantem.\n Uvedené počty výskytů byly získány pomocí vyhledávače Google (www.google.com). S odstupem několika dní či týdnů (při opětovném zadání) se však značně lišily, řádově o tisíce výskytů. To je zřejmě způsobeno tím, že některé internetové stránky nemusejí být přístupny v době, kdy jsou právě aktualizovány (kdy na nich právě někdo provádí změny).\n K. Hais — B. Hodek, Velký anglicko-český slovník, Academia, Praha 1984. V druhém významu je list: 1. kraj, proužek, lem, obruba, zábradlí, 2. pruh, proužek, pás, pásek (tkaniny), krajnice, odkorek dřeva, lišta.\n Internetový etymologický slovník angličtiny se nachází na adrese www.etymonline.com. Vysvětlení zkratek z tohoto slovníku užitých v textu: M. E. — Middle English, O. Fr. — Old French, O. It. — Old Italian, O. H. G. — Old High German, O. E. — Old English, Gmc. — Germanic, O. N. — Old Norse, P. Gmc. — Proto-Germanic, PIE — Proto-Indo-European.\n Německo-český slovník, A—L, SPN, Praha 1970.\n Finder Dizionario Italiano-ceco, italsko-český, 1. vyd., Fin Publishing, Olomouc 2001. Z dalších (ustálených) spojení pak slovník uvádí: l. dei cibi — jídelní lístek, l. delle estrazioni — tažební listina, l. delle presente — prezenční listina, l. dei prezzi — ceník, l. elettorale — volební seznam, essere sulla lista nera — být na černé listině, být proskribován, fare l. di qc — vytvořit seznam čeho, l. di quida — stroj. vodicí lišta, pravítko, l. di inventario — inventurní seznam, výkaz.\n Velký francouzsko-český slovník, 2. díl, Academia, Praha 1992.\n PSJČ (Příruční slovník jazyka českého, Praha 1935—1957) ještě uvádí spojení civilní lista s výkladem ‚panovníkův důchod od státu‘, s jehož cizojazyčnými ekvivalenty liste civile a civil list jsme se setkali výše. Heslo lista mají velmi obdobně zpracovány také SSJČ a Nový akademický slovník cizích slov, Academia, Praha 2005, které mimo jiné shodně uvádějí, že výraz lista pochází z italštiny. Prakticky týž výklad sousloví civilní lista jako ve všech ostatních slovnících zmiňovaných v této poznámce — pouze s rozdílem, že výraz lista pochází z latiny — nacházíme také v Slovníku cizích slov (L. Rejman, SPN, Praha 1966).\n SSJČ (Slovník spisovného jazyka českého, Nakladatelství ČSAV, Praha 1960—1971) a SSČ (Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost, Academia, Praha 2003) shodně uvádějí, že listina se v češtině užívá ve dvou významech, jednak ve významu ‚úřední dokument nebo písemnost, většinou důležitého obsahu‘, jednak ve významu ‚písemnost obsahující seznam‘. O druhém významu je řeč v tomto textu.\n V. Machek, Etymologický slovník jazyka českého, Lidové noviny, Praha 1997.\n J. Jungmann, Slovník česko-německý 2, Academia, Praha 1990.\n Právě avizované průkopnictví však lze hned zpochybnit. Mnohem déle a také běžněji než svatební list se v češtině užívá slovní spojení kurzovní lístek. Jedná se o pravidelně aktualizovaný seznam převodů měn, vydávaný Českou národní bankou. Deminutivum lístek tedy již významu ‚seznam‘ nabylo, a to v právě zmíněném sousloví.\n Děkuji recenzentkám J. Hlavsové a B. Poštolkové za řadu připomínek, z nichž některé významně ovlivnily výslednou podobu této drobnosti.\nNaše řeč, ročník 90 (2007), číslo 2, s. 107-111\nPředchozí Milada Homolková: Jak zní (a jak se píše) šesté přikázání?


Drážkovací fréza tvaru V; 8 mm, D 12,7 mm, L 10 mm, G 44,5 mm, 90° - 3165140802161 BOSCH\nZámek visací stavební 60mm Popis Velikost: 60mm Počet klíčů: 4 Kvalitní visací zámek velký 60mm... zjistit více >>\nLišta na řetěz, délka 380mm, 325, kompatibilní s pilou Husqvarna 05864, GEKO délka: 380mm, 325 počet řetězových článků: 64 vhodné pro pily značky HUSQVARNA s kódem 05864 Praktická lišta na řetěz o délce 380 mm a s počtem řetězových článků 64. Vyrobeno z velmi tvrd�.. zjistit více >>\nSIXTOL KEG5-1066-253-3050 Autopotahy\nAutopotahy Tričko BAVLA na přední sedadla - zelená Univerzální potahy na přední sedadla – sedadlo řidiče a spolujezdce 100% bavlna, materiál je příjemný na dotek a účinně saje pot. Vhodné pro drtivou většinu automobilů na trhu. Potahy pokrývají celou využitelnou část se.. zjistit více >>\nOsvěžovač vzduchu FRESH BAG - Vanilla Víceúčelový osvěžovač vzduchu, určený nejen do auta, je vkusný i jako doplněk do ložnice nebo šatníku. Decentní sáček obsahuje vonné kuličky (20 gramů) napuštěné francouzským parfémem, který je postupně uvolňován. Kvalitní osvě�.. zjistit více >>


Vědecký park VIDA! za dva roky navštívilo téměř půl milionu lidí\nBrno, 8. prosince 2016 - 460 tisíc návštěvníků, 2700 programů pro školy, 2500 představení se zábavnými pokusy, 140 externích akcí, 130 programů pro rodiny, 26 příměstských táborů, 21 nových exponátů, 13 večerních party mezi exponáty, 9 dočasných výstav, nespočet hodin vylepšování interaktivních exponátů – to jsou dva roky fungování zábavního vědeckého parku VIDA!\n„Naše science centrum se stalo důležitou součástí života v regionu. Jsme nejnavštěvovanější institucí zaměřenou na vzdělávání v celém kraji. Návštěvníci – jednotlivci, rodiny i školy, jsou u nás spokojení a rádi se k nám vracejí. Potvrdilo se, že zbudování našeho centra bylo strategickým rozhodnutím,“ říká Lukáš Richter, ředitel příspěvkové organizace, která VIDA! provozuje.\nCyklón, lavina, lednička na lidský pohon, balónková pumpa nebo kuličková dráha – to jsou ukázky z devatenácti exponátů, které díky účelové dotaci Jihomoravského kraje do VIDA! přibyly na jaře letošního roku. Celkem je tedy aktuálně v expozici přes 170 exponátů, se kterými si mohou návštěvníci hrát a objevovat tak svět kolem nás.\n„I v příštím roce bychom rádi návštěvníkům přinesli něco nového. Kromě obměny programů pro školy a akcí pro rodiny to budou nové dočasné výstavy a především plánovaná venkovní expozice. Chystáme také nákup licence nového 3D filmu. Po úspěšných Pidiobrech bychom měli uvádět film Divoká Afrika,“ dodává Richter.


Kniha: STŘÍPKOBRANÍ – Petr Ing.arch. Brandejský | Knihy.ABZ.cz\nKniha: STŘÍPKOBRANÍ – Petr Ing.arch. Brandejský\nAutor: Petr Ing.arch. Brandejský\nKniha drobných příběhů, úvah, zamyšlení a filozofických postřehů se špetkou lásky, ironie i vážnosti.\nVaše cena s DPH: 259 Kč 130 Kč\nNakladatelství: » Reprocentrum\nVazba: křídový papír\nHodnocení: 218. nejlépe hodnocená kniha\nNakladatelské údaje: Brno, Petr Brandejský, 2009\nV dobách rozsáhlých výpravných thrillerů a rodinných ság, komplikovaných srdcervoucích příběhů s krkolomnou zápletkou, válečných hrůz a masakrů v tučných svazcích v nekonečných pokračováních jsem se pokusil nalézt recept na drobounké, srozumitelné a prosté pohlazení. Recept: Vezmi trošku vzpomínek, s dětskou naivitou i nostalgií, jejíž množství určíš srdcem. Přidej trošku vlídnosti, hravosti, shovívavosti i pokory. Hodí se i špetka bláznovství, nadsázky, fikce, sebeironie i ironie, smíchu i radosti. Vše dovaž nedílnou troškou smutku i bolesti. Na závěr obligátně protřepej, ale nemíchej, aby žádná ingredience nesplynula s ostatními a neztratila svoji jedinečnost. No a je to. Tedy doufám v to, že je to. Teď už mi nezbývá než držet palce sobě a vlastně i Vám. Pokud se mi podaří Vás rozesmát, potěšit nebo rozesmutnět či rozněžnit, ale hlavně zahřát na duši, potom tenhle recept nebyl od věci.\nKatalog nakladatelství > R > Reprocentrum\nAutor svým popisem milé knížečky vystihl plně mé pocity po jejím přečtení.\nSnad jen doporučení:\nkaždou povídku užívat jako "medicínu" nebo snad odměnu za správně a s empatiemi prožitý den vůči blízkým, kamarádům, přátelům, ...\nVždy každý večer jen jednu povídku. Nespěchat s četbou. Zamyslet se nad povídkou a snažit se souznít s autorem.\nJe potěšitelné, jak v takto milých drobných povídkách dokáže autor vytvořit napětí a dramatičnost a závěr vyústí v uklidňující rozuzlení. Například v povídce: Boj o život.\nVelice jemné a vtipné ilustrace korespondují plně s textem a výstižně jej doplňují. Klidně bych si nějakou jejich zvětšeninu dovedl představit jako dekoraci našeho interiéru.\nDěkuji autorovi za vtipné, klidné a milé večerní počtení.\nDoporučuji Petra 2010-02-04\nÚžasná kniha, všem doporučuji. Myslím, že si v ní najde každý své...


Výkup autovraků a vozidel Chevrolet\nVýkup autovraků euJaká auta vykupujemeChevrolet\nJsme prověřeným výkupcem autovraků, starých a havarovaných vozidel značky Chevrolet určených k jejich vyřazení z užívání, z provozu. Výkup autovraků provádíme za účelem ekologické likvidace. U vybraných vozidel je při stanovení výkupní ceny přihlíženo také k následné využitelnosti náhradních dílů z konkrétního vozidla.\nVýkup vozidel značky Chevrolet za MAXIMÁLNÍ reálné ceny\nEkologická likvidace vozidel Chevrolet\nSlužby certifikovaného zpracovatele autovraků výrobce Chevrolet\nGarantovaný výkup autovraků Chevrolet a jejich ekologická likvidace\nKontaktujte nás pro řešení Vašeho problému se starým vozidlem Chevrolet\nJaká auta Chevrolet vykupujeme?\nVykupujeme všechny modely a typy vozidel značky Chevrolet\nChevrolet a další.


I tec i tec usb 3 0 metal hub 4 port levně | Mobilmania zboží\ni tec i tec usb 3 0 metal hub 4 port  •  i tec usb 3 0 4 porty metal  •  i tec usb 3 0 4 1 port metal  •  i tec usb 3 0 hub 7 port metal  •  i tec usb 3 0 hub 4 port  •  i tec usb c metal 4 portovy hub 4x usb 3 0  •  i tec i tec usb 3 0 hub 4 port passive  •  i tec usb 3 0 metal charging hub 4 port  •  i tec usb 3 0 metal hub 4 port pasivni  •  i tec usb 3 0 metal hub 4 port s napajecem  •\ni-tec USB 2.0 SLIM HUB 4 Port passive - Black (U2HUB404) najdte na Digiboss.cz. i-tec USB 2.0 SLIM HUB 4 Port passive - Black (U2HUB404) nabízíme i na splátky. Jste kvůli nedostatku USB portů nucení neustále připojovat a odpojovat svá oblíbená USB zařízení? S tímto hubem získáte 4 standardní USB 2.0 porty. Připojte si externí klávesnici a myš, přenášejte data z USB flash disku nebo nabíjejte svá mobilní zařízení. Hub nevyžaduje instalaci ovladačů, pouze jej pomocí USB kabelu připojíte a můžete jej ihned začít využívat. Hub má vestavěnou přepěťovou ochranu vašeho počítače pro případ zkratu na periferních zařízeních. Samozřejmostí je kompatibilita s USB 3.0. Díky kompaktním rozměrům a nízké...\ni-tec USB 3.0 Metal HUB na první pohled zaujme svým elegantním kovovým designem. Je ideálním doplňkem pro každého, kdo má ve svém notebooku, ultrabooku nebo PC nedostatek USB portů a je nucen neustále připojovat a odpojovat svá oblíbená USB zařízení, jako jsou flash disky, mobilní telefony, tablety, digitální fotoaparáty, MP3 přehrávače, tiskárny, apod. Tento HUB nabízí čtyři USB 3.0 porty s funkcí Plug & Play. Výhodou je, že díky jejich rozmístění máte dostatek prostoru i pro zapojení větších ...\ni-tec 4-portový USB 3.0 HUB Metal / Bez napájecího zdroje / šedá (U3HUBMETAL403)\ni tec usb 3 0 metal hub 4 port s napajecem  •  i tec usb 3 0 metal charging hub 4 1 port  •  i tec usb 3 0 metal hub 4 port passive  •  i tec usb 3 0 metal hub 4 port u3hub448  •  i tec usb 3 0 metal hub 4 port s napajaca  •  i tec usb 3 0 metal pasivni 4 portovy hub  •  usb hub i tec<b> usb 3 0 4port metal  •  i tec usb 3 0 metalic hub  •  i tec itec usb 3 0 hub 4 port  •  i tec usb c 3 1 metal hub 3 port  •  i tec usb 2 0 hub 4 port  •  i tec usb c metal 3 portovy hub  •  i tec usb 3 0 hub 4 port u3hub401  •  i tec usb 3 0 hub 4 port se zdrojem  •  i tec usb 3 0 hub 4 port mini  •  i tec usb 3 0 hub 7 port metal u3hubmetal7  •  i tec usb 3 0 metal charging hub 10 port  •  i tec usb 3 0 metal hub 7 port u3hub778  •  i tec usb 3 0 metal charging hub 7 port  •  i tec usb 3 0 metal hub 7 port s napajecem i tec usb 3 0 metal hub 7 port s napajaca  •


ŽENA-IN - V Milovicích mají první letošní divoké hříbě. Klisna Fanny už jej musela bránit\nV Milovicích mají první letošní divoké hříbě. Klisna Fanny už jej musela bránit\nNa pastvině v Milovicích se divokým koním včera narodilo první letošní a první v Česku počaté hříbě. „Je to také první narozený hřebec a první potomek milovického hřebce Northcroft Firestartera,“ vysvětluje etoložka Martina Komárková z Výzkumného ústavu živočišné výroby a Univerzity Karlovy, která jeho příchod na svět viděla na vlastní oči.\nHříbě přišlo na svět přesně v 10:55. Klisna Fanny je porodila pod starým bezem. Matka ho po přibližně jedenácti minutách poprvé olízla. „První chvíle po porodu jsou pro matku a potomka klíčové pro navázání vzájemného pevného vztahu,“ podotýká Martina Komárková. V 11:31 se hříbě postavilo poprvé na nohy.\nSituaci krátce na to zklidnil hřebec Northcroft Firestarter, který ve 14:43 poprvé přiběhl ke klisně s hříbětem, doprovázený klisničkou narozenou loni v říjnu. „Oba byli stejně zvědaví. Zatímco hřebec respektoval sklopené uši klisny, a zkoumal svého syna zpovzdálí, klisnička zkoušela vyzývat novorozence ke hře. Zatím neúspěšně,“ popisuje Martina Komárková.\nZdroj foto: Česká krajina\nStejne jsou ta zvirata uzasna, par minut po porodu a bezi za mamou. Kam se na ne hrabeme .\nTo jsou ti koně takhle ostře sledovaní - na minuty? To asi nemá moc společného s tím, že to mají být divocí koně, a zachováno původní společenství a biodiverzita... není to teda jenom zoo s trochu větším výběhem?\nkousek ode me