NAOSTRO - ptejte se generálního ředitele Cenegy Slavomíra Pavlíčka – Doupě.cz\nNAOSTRO - ptejte se generálního ředitele Cenegy Slavomíra Pavlíčka\nPo dvou spíše novinářsky zaměřených osobností pozvání do našeho virtuálního kotle přijal člověk z nejvyšších sfér byznysu - jednatel asi největšího českého distributora her CENEGA CZECH a rovněž také do světa expandující vydavatelské společnosti CENEGA PUBLISHING. Zeptejte se na co chcete jedné z nejvlivnějších celebrit české herní scény.\nÚvod dalšího pracovního týdne je tady, a tak až se aklimatizujete v pracovním stereotypu a najdete čas na četbu vašeho oblíbeného internetového magazínu;-), neměli by vám uniknout noví Čtenáři NAOSTRO. Slavomír Pavlíček je totiž velice zajímavým hostem a věříme, že to oceníte i vy počtem dotazů, kterých se nabízí celá řada.\nZ vašich dotazů (jež můžete zadávat do diskusního fóra pod článkem) vybereme maximálně 20 až 25 nejlepších, na které osobnost odpoví. Nejde tedy v žádném případě o jednoduchý chat - vše se nese v duchu klasického rozhovoru - odpovědi jsou tedy promyšlené, věcné a delší, než na jaké jste zvyklí u běžného chatu. Interview je plně ve vaší režii a záleží jen na vás, jak bude výsledný čtenářský rozhovor vypadat!\nNyní něco k našemu dnešnímu hostovi. Slavomír Pavlíček se narodil 16. února 1965 v Pardubicích. Po střední průmyslové škole stavební pokračoval studiem na stavební fakultě ČVUT, kde úspěšně získal titul Ing. Do světa počítačových her vstoupil v roce 1985, kdy si pořídil počítač Atari 800 a s kamarády založil Atari klub. V roce 1989 se stal soukromým podnikatelem a s firmou JRC začal vyrábět a prodávat doplňky k těmto počítačům. Zlomový byl rok 1993, kdy v centru Prahy otevřel prodejnu PC Shop, která dodnes patří k největším prodejnám svého druhu u nás.\nV roce 1995 začal vydávat časopis LEVEL, který o rok později přešel pod vydavatelství Vogel Publishing, kde vychází dodnes. V roce 1999 založil společnost Bohemia Interactive s.r.o, která se zabývala distribucí počítačových her a v témže roce vznikla také firma Bohemia Interactive Studio s.r.o., která samotné hry začala vyvíjet. Nejúspěšnější hrou z produkce BIS je nepochybně Operace Flashpoint. V roce 2000 se Slavomír Pavlíček stal zakládajícím členem CENEGA Group a v roce 2002 firma Bohemia Interactive změnila obchodní jméno na CENEGA CZECH s.r.o.\nV současné době zastává funkce CEO v CENEGA N.V. a je generálním ředitelem společnosti CENEGA PUBLISHING s.r.o. Jeho největším koníčkem je lední hokej a proto také společně se zaměstnanci a přáteli založil hokejový klub HC CENEGA, kde jako útočník s číslem 36 pravidelně hraje.\nPaleta možných otázek je tak velice široká. Můžete se ptát na záležitosti spojené s distribucí výrobků v České republice, věci okolo maloobchodní sítě JRC, jíž Cenega vlastní, vzrůstající konkurenci na českém trhu nebo zabrousit do minulosti a dozvědět se něco z počátků v současnosti nejprodávanějšího herního časopisu Level. Zajímavé by mohli být i odpovědi na otázky související s nadnárodní společností Cenega N.V. či vydavatelských zkušeností, které teď otestují hned dvě české pecky se světovými ambicemi - Korea: Forgotten Conflict a UFO: Aftermath.\nSamozřejmě ale jako vždy, fantazii se meze nekladou, a tak se nebudeme bránit jakékoli (slušné!) zajímavé otázce. Na jejich tvorbu máte čas do soboty 18. října do 17:00. Odpovědí byste se pak měli dočkat ve čtvrtek třiadvacátého.\nDiskuze (30) › Další článek: WCG: Rozlosování zbylých turnajů\nTémata článku: Téma, C + +, Cenega, Generální ředitel, Slavomír Pavlíček, Generál, Ředitel, Red


Therm X2 Profil V 12 300/ 900 mm FTV120300901R1K\nKód produktu: TOP0111532 Kód výrobce: 4037486022444 Výrobce: KERMI\nTherm X2 Profil V 12 300/ 900 mm FTV120300901R1K Deskové otopné těleso s vestavěným ventilem a spodním připojením VPRAVO Základní provedení s vysokým standardem kvality Kermi. S vysokým topným výkonem – přesně to pravé pro nízkou teplotu přívodu. Jemná a zároveň dynamická regulace díky malému objemu vody. Univerzální technologie x2 spořící energii pro jakoukoli místnost a potřebu tepla. Pro všechny tepelné zdroje. Ať už jde o olejové, plynové nebo ústřední vytápění. Ať už jde o solární energii nebo běžné vytápění. Splňuje rovněž požadavky pro kondenzační kotle. Zobraz detailní popis\nTherm X2 Profil V 12 300/ 900 mm FTV120300901R1K Deskové otopné těleso s vestavěným ventilem a spodním připojením VPRAVO Základní provedení s vysokým standardem kvality Kermi. S vysokým topným výkonem – přesně to pravé pro nízkou teplotu přívodu. Jemná a zároveň dynamická regulace díky malému objemu vody. Univerzální technologie x2 spořící energii pro jakoukoli místnost a potřebu tepla. Pro všechny tepelné zdroje. Ať už jde o olejové, plynové nebo ústřední vytápění. Ať už jde o solární energii nebo běžné vytápění. Splňuje rovněž požadavky pro kondenzační kotle.


Svatomartinská vína ročníku 2021 jsou plná slunce! Můžete je ochutnat už 11. listopadu | Prima Fresh\nAutor: iStock Svatomartinská vína ročníku 2021 jsou plná slunce!\nSvatomartinská vína ročníku 2021 jsou plná slunce! Můžete je ochutnat už 11. listopadu\nPokud se těšíte na letošní mladá vína, máme pro vás dobrou zprávu! Ve čtvrtek 11. listopadu se na český trh dostane přes 2,3 milionu lahví oblíbeného svatomartinského vína. Podle expertů je díky slunečnému září na co se těšit.\nTZ, Klára Michalová , 08.11.2021\nV dvoukolovém výběru výběru splnilo náročné požadavky na kvalitu 328 vín z 80 vinařských firem. Tak jako každoročně se ve výběru objevuje nejvyšší zastoupení bílých Svatomartinských vín (Müller Thurgau, Veltlínské červené rané a Muškát moravský), kterých bude na trhu cca 50 %, následovat budou růžová (Modrý Portugal, Svatovavřinecké a Zweigeltrebe) cca 27 % a červená vína (Modrý Portugal a Svatovavřinecké) 23 %.\nAutor: iStock Svatomartinská vína jsou lehká a vždy suchá\n„Měl jsem možnost letos přechutnat již velkou část Svatomartinských vín a mohu s čistým svědomím říct, že letošní ročník bude jeden z nejlepších, co do kvality za celou svoji historii,“ prozradil první informace o kvalitě ročníku Ing. Marek Babisz, hlavní sommelier Národního vinařského centra a dodal: „Bílá vína budou vynikat výraznou aromatikou a svěžestí. Müller Thurgau bude charakteristický převážně po tropickém ovoci jako kiwi, grepfruitu, dále po bělomasé broskvi a angreštu. Veltlínské červené rané pak po medu, banánu a zahradním ovoci. Muškát moravský bude mít vůni a chuť po tropickém ovoci jako mandarinky, pomeranče a po kandovaném ovoci. U růžových vín bude charakter velmi podobný jako u bílých vín, tedy výrazná ovocnost a svěžest. Vůně a chutě budou připomínat zralé třešně a višně, maliny, jahody a granátové jablko. Červená vína budou velmi hravá se svěží kyselinkou a ve vůni a chuti budou připomínat luční květy, višně, třešně, černý rybíz a švestková povidla.“\nAutor: Vinařský fond Poprvé můžete nová vína ochutnat na svátek sv. Martina\nBílá: Müller Thurgau, Veltlínské červené rané, Muškát moravský a jejich cuvée.\nRůžová: Modrý Portugal, Svatovavřinecké a Zweigeltrebe a jejich cuvée.\nČervená: Modrý Portugal, Svatovavřinecké a jejich cuvée.\nAutor: iStock Obliba růžových vín stále roste\nPod značkou Svatomartinské lze vyrábět pouze vína suchá s odpovídajícími vlastnosti, jakými jsou právě svěžest a ovocitost. Na to dohlížejí každoročně odborné komise, které rozhodnou, zda dané víno odpovídá požadavkům a může známku Svatomartinské používat.\nZdroj: Vinařský fond, www.vinazmoravyvinazcech.cz, redakce\nSouvisející témata: Svatomartinské víno


Avanti Kir Royal 0.75l 8%\n> Šumivá vína>Avanti Kir Royal 0.75l 8%\nAvanti Kir Royal 0.75l 8% - Kir Royal je královská kombinace mezi nápojovými specialitami, která přináší náladu sladké Francie s příchutí černého rybízu.\n87 Kč / 1L\nAvanti Kir Royal 0.75l 8% - je královská kombinace mezi nápojovými specialitami, která přináší náladu sladké Francie s příchutí černého rybízu. Avanti Kir Royal nejlépe chutná dobře vychlazený podávaný v sektové nebo vinné sklence.\nProduct Name:Avanti Kir Royal 0.75l 8%\nDescription: Avanti Kir Royal 0.75l 8% - Kir Royal je královská kombinace mezi nápojovými specialitami, která přináší náladu sladké Francie s příchutí černého rybízu.\nPath: Home > Šumivá vína > Avanti Kir Royal 0.75l 8%


czela.net • Zobrazit téma - J.A. Komenského\nRe: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Re: J.A. Komenského\nod tomk » ned 26. říj 2003 11:42:59\n> > Woyto, jen dotazek: Kdyz ti to nejde uz cca 14dni, jak si dokazal stahnout za tento tyden 5GB podle monitoru?\n> > Doufam ze je nekde omyl v IP adresach :)\n> > Kazdopadne nerikam ze ti to nemuze jit blbe!\n> > příspěvek upraven: 25.10.2003 20:47:40\n> Pokud vim, tak se do monitoru zapisujou i data stazena z lokalni site (driv to tak bylo) Mam tu spustenej FTP server a soused neco stahoval. Jinak tehle tyden sem nebyl prakticky doma a disk uz je spousta dni zaplnenej 78,5GB z 80GB, takze je celkem blbost, abych stahnul 5GB. Spis jestli to neni ten upload...\nDo monitoru se pocita jen to, co jde pres router, takZe soused se tam promitnout nemuZe.\nRe: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Re: J.A. Komenského\nod vojtech.kozak » ned 26. říj 2003 13:10:00\n> > > TomK napsal(a):\n> > > Woyto, jen dotazek: Kdyz ti to nejde uz cca 14dni, jak si dokazal stahnout za tento tyden 5GB podle monitoru?\n> > > Doufam ze je nekde omyl v IP adresach :)\n> > > Kazdopadne nerikam ze ti to nemuze jit blbe!\n> > > příspěvek upraven: 25.10.2003 20:47:40\n> > Pokud vim, tak se do monitoru zapisujou i data stazena z lokalni site (driv to tak bylo) Mam tu spustenej FTP server a soused neco stahoval. Jinak tehle tyden sem nebyl prakticky doma a disk uz je spousta dni zaplnenej 78,5GB z 80GB, takze je celkem blbost, abych stahnul 5GB. Spis jestli to neni ten upload...\n> Do monitoru se pocita jen to, co jde pres router, takZe soused se tam promitnout nemuZe.\nNo tak co ja vim, stahoval pres verejnou IP adresu, ono kdyz mi bezi pocitac 24h denne, tak uz se stahnout neco da i s tim pingem co si videl, ale pro beznej provoz jako je surfovani nebo kecani na IRcku je to celkem nepouzitelny. IRCcko te vykopne a ty se musis pripojovat porad dokola. Taky me ale napadlo, ze rikal, ze stahuje uz pres tyden priblizne 1kB/s a ze se mu neotevre ani stranka, tak nevim, kde se 5 GB nabralo.\n- me se 5 GB na disk nevejde\n- lokalni FTP server (v logu toho ale moc nebylo)\n- pripojeni na DC HUB s limiterem 20kB/s (kazdejch 5min. disconnected)\n- web server (nic az na fotky tam stejne neni)\nNechci se hadat, ze ode me neprislo/neodeslo 5GB, fakt to nevim, prakticky sem tu nebyl, ale klidne se stav a ja ti ukazu, co je to nepouzitelnej internet ;)\nKazdopadne v patek to dame dohromady, takze to bude uz v pohode.\nSpis bych uvital, kdybys mi moh pucit fotak ;)\nRe: J.A. Komenského - konec debaty\nod majkl » ned 26. říj 2003 14:17:02\nHele kaslete na to, jde tu o to, ze to Vojtovi nejde ... bude se to resit, takze dalsi blaboly okolo nejsou potreba.\nRe: Re: J.A. Komenského - konec debaty FINAL\nod tomk » ned 26. říj 2003 14:37:27\nPeace kamo, ja rouZmim slovum jako "pomaly internet" nebo "to je fakt k hovnu internet". Jen sem se aktivne podival do monitoru :)\nNemam Zajem nekomu dokaZovat Ze mu to jde i kdyZ nejde. Snad prijdete na to cim to je.\nOno taknak obecne delane antenky malinko starnou. Rekl bych, Ze na antene se fakt setrit neda, protoZe ji stejne Za rok vyhodis a koupis tovarni.\nMyslim, Ze biquady jsou dobre jen na AccessPointy a ne na koncova ZariZeni v huste Zarusene oblasti. Doma ji mam taky, ale uZ bych priste koupil rovnou yagi nebo hodne slabe sito. Mam spis to stesti, Ze nemam Zarusenou oblast.\nRe: Foceni strechy\nod PetrD » ned 26. říj 2003 14:46:37\n> Potreboval bych nutne nafotit strechu kvuli instalovani novy anteny. Nenasel by se nejakej dobrak, co by mi pucil digitalni fotak na pul hodiny?\nPokud potřebuješ ten fotak tak neni problem mam i stativ.\nRe: Re: Foceni strechy\nod vojtech.kozak » ned 26. říj 2003 14:54:54\n> > Potreboval bych nutne nafotit strechu kvuli instalovani novy anteny. Nenasel by se nejakej dobrak, co by mi pucil digitalni fotak na pul hodiny?\n> Pokud potřebuješ ten fotak tak neni problem mam i stativ.\nSkvely, diky, ses moc hodnej! Zejtra, pokud budes doma, tak bych se stavil.\nod orvell » ned 26. říj 2003 14:56:29\nPokud chces mohu ti ho sehnat ma i velike zoom takze muzes i neco pritahnout je s nim nafocena ta nova serie fotek na nasi strance. Nekdy si rikam proc delam v Lidlu a nefotim pornofotky :-)))\nRe: Re: Re: Foceni strechy\nod PetrD » ned 26. říj 2003 15:42:30\n> Skvely, diky, ses moc hodnej! Zejtra, pokud budes doma, tak bych se stavil.\nJá vím :o), zítra jsem dlouho v práci, můžu až v úterý odpoledne, tak napiš čas já se u tebe stavim....\nod vojtech.kozak » sob 01. lis 2003 9:37:56\nTakze v patek sem nakonec musel do prace a antena nebyla na sklade :/ Dohodli sme se na vystavbe na pristi patek, tak snad to vyjde.\nRe: Vystavba anteny\nod thunder.m » sob 01. lis 2003 15:42:00\n> Takze v patek sem nakonec musel do prace a antena nebyla na sklade :/ Dohodli sme se na vystavbe na pristi patek, tak snad to vyjde.\nNechceš jednu 24dB Andrew? za 2000 Kč


Žena v roušce při procházce přes Karlův most v Praze. (1. dubna 2020) | foto: Michal Sváček, MAFRA\n26. října 2021 18:54 Filip Jaroševský Metro.cz\nTuristický poplatek platil při návštěvě některého z českých či zahraničních měst snad každý Pražan. Pokud se někdo naopak do naší stověžaté metropole vydá, zaplatí k ceně ubytování v hotelu za den částku 21 korun. Radní začátkem tohoto týdne rozhodli, že bude lépe zvednout tuto částku na 50 korun za den. To se ale nelíbí některým hoteliérům.\n„Zvyšování poplatků v době, kdy hotelnictví prochází největší krizí za poslední roky, nepovažuji za šťastné. V oboru panuje velká nejistota, a proto si myslím, že by bylo mnohem lepší, kdyby se relevantní osoby obecně zamýšlely spíše nad tím, jak hotelnictví pomoci než obor zatěžovat zvýšením poplatků,“ říká Gorjan Lazarov, ředitel hotelové sítě Orea Hotels & Resorts, jež má v Praze dva hotely.\nPodobného názoru je také Lukáš Pytloun, generální ředitel a majitel sítě Pytloun Hotels. „Nemyslím si, že zvýšení těchto poplatků bude mít nějaký vliv na změnu destinace Prahy za jiné město. Zvýšení poplatků je však načasováno trochu nešťastně a mělo by přijít později. S větším oživením cestovního ruchu,“ zmiňuje Pytloun, podle kterého šly pražské hotely kvůli covidu s cenami dolů. „Navíc se potýkáme s aktuálním prudkým růstem cen energií,“ doplňuje Pytloun.\nDůvodem změny výše poplatku je podle radních zvýšení příjmů města, které jsou nižší než výdaje spojené s turismem. Město proto schválilo memorandum se svou firmou Prague City Tourims a Asociací hotelů a restaurací ČR, podle kterého vznikne do března příštího roku návrh zavedení nové ceny.\nMagistrát své rozhodnutí obhajuje také tím, že poplatek hradí samotní turisté. Tento krok tak nebude mít negativní dopad na peněženky Pražanů ani na rozpočet hlavního města. „Tento poplatek je jediným nástrojem, kterým české obce dokážou přímo kompenzovat náklady spojené s cestovním ruchem a pomocí kterého se mohou podílet na jeho ekonomických přínosech. Praha s výší ubytovacího poplatku z pobytu 21 korun za noc zaostává jak v rámci Evropy, tak dokonce i za řadou českých měst,“ hájí krok radních náměstek primátora a radní pro oblast financí a rozpočtu Pavel Vyhnánek.\nZvýšit poplatek na padesátikorunu se před časem rozhodla některá další česká města. Šlo kupříkladu o Karlovy Vary, Český Krumlov, Františkovy Lázně nebo Lipno nad Vltavou. Nad úroveň 21 korun pak také poplatek zvýšila města Ústí nad Labem, Lednice, Špindlerův Mlýn nebo Luhačovice.\nPodle kritiků je ironií, že ještě loni Praha kvůli pandemii poplatky odpouštěla. Podobně jako za zahrádky restaurací. V roce 2019, než udeřila pandemie, do městské pokladny doputovalo z turistických poplatků zhruba 344 milionů korun.\nPoplatky v zahraničí\nV Barceloně činí turistický poplatek 1,1 eura, ve Vídni 2,11 eura, v Budapešti 3,2 eura. Více než šest eur zaplatí turisté v Římě, a v Kodani dokonce 19,04 eura.\nPředseda Asociace hotelů a restaurací Václav Stárek řekl, že je zvýšení poplatku správný krok. Peníze se prý investují zpět. Případného odlivu turistů se neobává.\nJak na (nejenom) epidemie? Hotely hledají pro fungování i digitální cesty\nAsociace: Obsazenost ubytovacích služeb v ČR bude letos v průměru 30 %\nPrvní „zelený“ hotel v Česku je vyladěn v novém designu\nHotely otevírají pro turisty, bojují o přežití! Málo rezervací, nízké ceny, nejistá budoucnost!\nČeši si podzimní dovolenou chtějí užít doma\nČeský Krumlov má v zimě atmosféru. Máme pro vás pár tipů, jak si město užít\nDalší články k tématu: Václav Stárek, Pavel Vyhnánek, Špindlerův Mlýn, poplatek, Hotel, Lukáš Pytloun, Asociace hotelů a restaurací České republiky, Barcelona, Budapešť, Kodaň, Řím, Vídeň, Český Krumlov, Karlovy Vary, Ústí nad Labem


od aikoN 7. 1. 2020 08:08\nVšak zjistí až potom\nod aikoN 7. 1. 2020 16:41\nJe nějaký speciální chvat na to, jak v 1.0TSI měřit hladinu oleje? Ta měrka mi přijde úplně na *****. Při zandávání se zasekává a přijde mi, že se buď při zasouvání nebo vytahování špiní, takže nejde hladinu oleje spolehlivě určit - mám ji mokrou mnohem výš, až za ten oblouček co je kousek nad min - max rozmezím.\nTakže buď se s tím nedá měřit nebo mi při výměně brutálně přelili olej.\nod Hustoles 7. 1. 2020 17:01\nNěkdy pomůže při zásunu/výsunu mírná rotace.\nod Pajjoun 7. 1. 2020 17:40\nAž bude mít málo, pípne. Když moc, shoří.\nFurt něco kontrolovat... Je to nový auto.\nod Jean ViC 7. 1. 2020 17:52\nMaty a šéf by ti to neproplatil? Ale tak nějaký litr v nějakém rychloservisu bych obětoval\nod _maty_ 7. 1. 2020 17:58\nAsi ne, ono kdyz to nikam netaha, tak to nechci resit kdyz jde v podstate jen o estetiku.. navic.. mam trochu podezreni, ze za to trosku muze i prirozeny sklon vozovky (vyspadovani) a lehke rizeni rapida, jako proste nekdy mi prijde, ze to je rovne, ale vylozene jen na cestach, v intravilanu obce kde spad jako u krajske neni.. hlavne tim chci rict, ze je to dost citlive a v jednu chvili je volant rovne a za chvili uz bokem\nTakze je otazka jak moc je to vlastnost a jak moc spatne serizena geometrie.. jinak s mym najezdem pocitam garancku na 9/2020, tzn rok a pul od pocatku jezdeni..\nod MELLO 7. 1. 2020 18:09\nPajjoun píše: Až bude mít málo, pípne. Když moc, shoří.\nod aikoN 7. 1. 2020 18:26\nTak se dívám do návodu, že by PP měl hlásit i příliš vysokou hladinu oleje. Což mi nehlásí\nAle minimálně z Citróna mám zkušenost, že nízkou hladinu to hlásí až ve chvíli, kdy měrka na olej ani nedosáhne. Tak nevím, jestli to je nějak směrodatné\nNové auto jasné, ale tak rád bych, kdyby se mi to kvůli nedbalému servisu neposralo těsně po záruce. Neví někdo, jak to tam standardně mění? Kontrolují hladinu přes měrku nebo to prostě vypustí, nalejou tam předepsaný objem a nazdar?\nod Pajjoun 7. 1. 2020 18:30\nPípne a ještě je nějaká decka nad minimem. Byl bych v klidu.\nod MELLO 7. 1. 2020 19:04\nod aikoN 8. 1. 2020 18:02\nTak jsem se byl zeptat v tom servisu, kde dělali výměnu oleje a říkali, že je stanovené množství nové náplně s ohledem na to, že všechen olej nevyteče. Takže s největší pravděpodobností nepřelili.\nTaky jsem zkusil experiment, že jsem tyčku nezasouval úplně a na stupnici se to projevilo. Co mě mátlo je, že tam je teď přesně max, takže nebyl vidět žádný přechod při úplném zasunutí. A je to blbě zkonstruované, že se ta tyčka špiní i nad stupnicí...\nod Pajjoun 25. 3. 2020 01:44\nDneska jsem dostal hlášku o slabý baterce #coronavictim\nVe čtvrtek 70 km, v sobotu 2x1km. A dneska hláška. A točilo to dýl...\n*****. Jsem myslel že když "zvýšenou spotřebou" vyřadím SS, tak to bude rvát baterku do plna. Tak jsem po dobu krize odpojil čidlem a motorkem řízenej bezdrát. Ale furt bude žrát alarm...\nMám to necelý dva roky. Čekal jsem, že baterku já řešit nebudu za 4 roky.\nod MELLO 25. 3. 2020 11:31\nJá mám původní baterku a už začíná 9 rok.\nod garážmistr 25. 3. 2020 11:33\nNa jaře už nezaseje.\nod MELLO 25. 3. 2020 11:36\nPříspěvků: 1466\t| Stránka 96 z 98 • 1 ... 93, 94, 95, 96, 97, 98


Já vím že by se správně mělo říkat Romové na pražském Hlavním nádraží. Ale takto mluví jen politici, média a samozřejmě politicky korektní občané. Problém, který vznikl s cikánským uprchlíky na pražském Hlavním nádraží je v porovnání s tím, jak jsme se dokázali vypořádat s uprchlíky z Ukrajiny v podstatě maličkost. Ovšem je to taková maličkost, jako když vám pneumatiku propíchne obyčejný, v porovnání s pneumatikou malinký hřebík. A všechno je najednou jinak.\nVčera jsem poslouchal televizní diskuzi, kde dva politici a redaktor politicky korektně hovořili o problému ukrajinských Romů, až to přizvaný hejtman jednoho kraje nevydržel, a pravil, že on nebude neustále používat politicky korektní výrazy. Pod kterým se schová skutečný problém. A ten problém je, s co s těmi lidmi.\nSouhlasím s panem hejtmanem, a proto jsem nazval tuto úvahu politicky nekorektně a použil jsem slovo Cikáni. Já chápu mladé „politicky korektní lidi“ a také chápu že samotní příslušníci tohoto etnika, zvláště ti vzdělaní, chtějí, aby se používal název Romové. Je to něco podobného, jako když před 150 lety naši buditelé a vlastenci odmítali používat pro Čechy žijící na našem území oslovení „Bémáci“ a trvali na tom, že jsme Češi.\nOno je to ovšem složitější. Navíc velká část a možná že skoro všichni „pražští“ politici a novináři, jak se říká „skutečného Cikána někde neviděli“. Natož aby s tímto etnikem měli nějaký osobní kontakt.\nKdy jsem nastoupil do fabriky jako učeň, které mu bylo 14 let a tři měsíce, najednou jsem kolem sebe měl vedle bílých „gadžů“ (jak jim říkají Romové) také nefalšované Vysočanské, Libeňské a Žižkovské Cikány a musel jsem se naučit s nimi vycházet. Hodí-li vás život přímo mezi ně, nic jiného vám nezbyde než prostě pochopit, jak s nimi spolupracovat. Brzy jsem přišel na to že komunistická píseň“ z národů, ač jsme různých, jedno přání v nás bude znít“ není pravda. Stejně tak jako představa dnešních progresivistů, že jsme všichni skoro stejní ovšem všichni barevní jsou lepší než ti bílí.\nNež kdokoliv začne mluvit o Romech, tedy v obecné mluvě o Cikánech, měl by o nich něco vědět. Neboť není Rom jako Rom, tedy Cikán jako Cikán. Mezi nimi stejně tak jako mezi Slovany nebo Germány existují zásadní rozdíly. V chování, ve způsobu kooperace a společenské a civilizační úrovni. Jen tak pro začátek: u nás a v Německu existují ponejvíce Sintové (co zbyli po holokaustu), pak Rumungři, pocházející většinou Slovenska Maďarska a Rumunska a pak cikánská šlechta zvolená Olaši. Která bývá bohatá, jejich muži jezdí často v ojetých Mercedes a muži i ženy jsou typičtí zlatými řetězy. A tloušťkou.\nJedete-li za hranice můžete se potkat s Rakouskými Kaldery, ve Španělsku pak místními „Gitanos“. Které znám třeba z Barcelony z La Rambla, kteří tam často prodávali drogy a dnes je vytlačují Arabové a afričtí černoši. Ti si žili celkem slušně, v zařízených bytech. Což byla úplně jiná kasta než Gitanos z Andalusie, kteří často žili, spolu s „hypíky“ a jinými bílými ztracenými existencemi v pískovci vykutaných jeskyních sloužících jako obydlích v okolí Granady. A to vynechávám English Gypsies, - v anglicky mluvících zemích zvaných též „Romanichal“. Název „Romanichal“ je odvozen z romského „chal“, kde chal je „kamarád, přítel či kolega.“ Ale mezi English Gypsies se počítají i místní naprosto bílí kočovníci.\nKaždá z těchto skupin má sice původní základ sociálního a společenského chování stejný, ale po více než 1000 let v Evropě jsou mezi nimi stejné rozdíly jako například mezi Čechy, Srby anebo Rusy. Tihle na Hlaváku vypadají podle mé zkušenosti (Ukrajinu neznám), jako polo kočující Cikáni z Rumunska, třída, která u nás zmizela v padesátých letech, když jim naši komunisté sebrali koně a vozy. Dobře je popisuje ve svých dílech Bohumil Hrabal, který žil v jejich těsném sousedství v Libni.\nTakže je jasné že bez kvalitních organizací zabývajících se touto problematikou, tím nemyslím „pokrokové profesionální Romy“ ale ty kteří tomu skutečně rozumí, máme našlápnuto na problém.\nOd svých 14 až do 50 let jsem prakticky ve všech zaměstnáních nějak spolupracoval s Cikány. Makal jsem s nimi chemických fabrikách, pak byli mezi učni, které jsem učil. Jako vedoucí Domovní správy mi bylo jasné, že bez Romek a jejich mužů, kopáčů, zedníků, a hlavně topičů v uhelných kotelna by nefungovalo v bytovém správě ani to, co mizerně fungovalo za normalizace.\nUž s tím oslovováním může být problém. Když jsem jednou na pracovní poradě s topiči řekl, že romští pracovníci ... atd. zvedl se mluvčí této skupiny Ján Žigo, (topiči byli tak 50 na 50 Gadžové a Cikáni) a řekl mi, abych s těmi Romy šel rovnou do prdele. Že oni jsou slušný Libenský Cikáni a já jí mám říkat tak, jak si říkají oni mezi sebou. Mimochodem, tak poučený jsem byl, že nikoho z nich nesmím oslovit“ soudruhu“.\nPři řešení problému takovéto sociální skupiny je potřeba počítat s tím, že jejich velkorodiny vedou zásadně ženy. Za staletí soužití s ostatními Evropany mají i jiný pohled na to, co je správné a co nikoliv. Je to pohled lidi, kteří žili staletí na společenském dně. Nemají tedy problém gadžům lhát a vymýšlet si neuvěřitelné historky, protože vědí, že to funguje. Také jejich výrazy obličeje, tón mluvy a někdy doslova herecké etudy mají plně zažité. Typické hrdelní výkřiky jakoby výhružné výpady se vztyčenýma rukama, dramatické kvílení a předstírání „rvaní si vlasů“ nepovažují za něco nepatřičného. A oni to prostě mají jako součást strategie přežití slabších.\nV novinách a televizi se začíná vášnivě diskutovat, zda exodus ukrajinských (maďarských?) Romů není nějak organizován. Může to tak být. Romové dokáží využít všech možností které se jim naskytnou a část z nich rozhodně nejsou žádní beránci. Jako například romské gangy, které dlouhá léta provozovaly kolem severní hranice ČR organizovanou prostituci a soupeřili s balkánskými gangy. Toto však vypadá na něco jiného.\nMnozí si jistě pamatují, jak cca před 25 lety vyrobili jeden televizní reportér šot z Kanady, kde, jak se sama nazvala „Cikánka z Čech“ vykládala, jak je to v Kanadě úžasné, jak všichni dostanou byty, jak dostanou peníze na živobytí, jak se o ně všichni postarají. Dodnes nevím, zda ten reportér byl tak pitomý anebo „navedený“. Ale zvedlo to docela velikou vlnu exodu českých a slovenských Romů do Kanady. Tam už se o ně postarali bojovníci proti „útlaku“ a hlavně bandy vedené zištnými právníky a úředníky, kteří z nich dojili peníze.\nNásledovaly podobné reportáže z Velké Británie a opět stovky a tisíce českých a slovenských Romů nasedali na letadel a odlétali do zemí kde údajně „padají pečení holubi z nebe do huby“ a každý dostane byt, který za něj zaplatí místní vláda.\nDopadlo to tak, že na našich letištích stály anglické a kanadské policejní hlídky a třídily české a slovenské cestující směřující do Kanady a Velké Británie. Kdo se jim nezdál, toho prostě do letadla nepustili. Jeden můj snědší kamarád původem ze Španělska byl takto vyhozen z Ruzyně několikrát. Mimochodem, tak jako Němci říkají že když něco neupravené a zmatené tak je to „česká vesnice“ tak v Anglii, díky mizernému stavu chrupu tohoto Česko – romského exodu existuje rčení o „českých zubech“. Což znamená, že ty zuby jsou v hrozném stavu.\nSpolečenské a národnostní skupiny, které žijí po staletí u dna společnosti dokáží využít každé možnosti k nějakému přilepšení a přiznejme si, že v tom jsou doslova mistři. Takové skupiny se nevyskytují jen v Evropě, ale prakticky po celém světě. Místo toho, abychom se nad nimi ošklíbali, musíme vyřešit, co s tímto problémem. Tím prvním problémem jsme my sami, a to s naší představou, co co je přípustné a vhodné a co nikoliv. Pohled na dítě spící na dlažbě chodby na Hlavním nádraží každým z nás otřese. Takto to přece nemůže být! Ovšem kdo viděl, jak před 60 lety žili Libenští a Vysočanští Cikáni, podíval se někdy táborů a obydlí Romů na Balkáně, třeba v Srbsku anebo Řecku, anebo navštívil některou z romských osad na Slovensku, ví, že spaní dětí na zemi nebo na nějakém odrbaném koberci není nic zvláštního. Tedy ne, že bychom to měli zavádět u nás, to ani náhodou.\nNarazili jsme tady na věc, která nás ani nenapadla, ačkoliv podobné problémy s těmito lidmi jsme měli v době rozdělení Československa. Kdy se celé velké rodiny slovenských Romů stěhovaly na Ostravsko a do severních Čech a mnozí z nich měli podivné dokumenty a značná část vůbec žádné. Takže se s nimi mimochodem svezli i někteří maďarští Romové, kteří měli kontakt na Slovensko.\nRozhodně nemíním někomu dávat knížecí rady, jako kdysi Michael Kocáb, vynikající hudebník ale naprostý mimoň, co se týká otázky Romů. Ale vláda by si mělo uvědomit, že ukrajinští Romové jsou jako ten hřebík pneumatice a pokud s nimi něco neuděláme, tou dírkou uteče vše dobré a co jsme doposud udělali. A také veškeré nadšení pro válečné uprchlíky z Ukrajiny. Pirátský primátor Hřib už vyhrožuje vládě, internet je plný nadávek a rasistických pomluv, takže není na co čekat.\nOvšem typickým postojem vlády Petra Fialy je dělat všechno co nejpomaleji, co nejsložitěji, co nejvíce byrokraticky. Už jsme zase u toho slavného výroku ruského politika Viktora Černomyrdina: · „Mysleli jsme to dobře, ale dopadlo to jako vždycky“.\nOsobně si myslím, že Maďaři udělají všechno, aby se tyto osoby nedostaly nazpátek k nim, protože by se ukázalo, jak to vypadá v praxi, když Orbán rozdává maďarské pasy kdekomu na počkání a takto by mu to spadlo nazpátek na hlavu. Takže ty telefonáty do Budapešti jsou nanic.\nCo udělají romské „matky rodu“, které toto všechno řídí, nedovedu odhadnout. Z vlastní zkušenosti vím, že jim to nikdo nedokáže nařídit. A obávám se, že když se bude na ně moc tlačit, předvedou před televizními kamerami takové divadlo, že se na ně bude dívat celý svět. A bude vykládat, co jsme my Češi za bandu necivilizovaných lotrů, když ubližuje těm nebohým uprchlíkům. Navíc „nebílým uprchlíkům “ a vůbec dětem a chudinkám jejich matkám. Už to přímo vidím.\nVáclav Vlk starší.


K. Marx: „Výzva demokratického kongresu k německému lidu“\n„Výzva demokratického kongresu k německému lidu“\nKolín 2. listopadu. Níže uvádíme výzvu "demokratického kongresu":\nDlouhá potupná léta úpěl německý lid pod jařmem vlády násilí. Krvavé činy Vídně a Berlína opravňují k naději, že se jeho svoboda a jednota stanou naráz skutkem. Ďábelské úklady prokleté reakce se postavily tomuto vývoji do cesty a pokoušejí se připravit hrdinný lid o plody jeho velkolepého povstání. Vídeň, hlavní bašta německé svobody, je v této chvíli v největším nebezpečí. Stala se obětí piklů stále ještě mocné kamarily a má být znovu spoutána okovy tyranie. Ale její šlechetné obyvatelstvo se pozvedlo jako jeden muž a postavilo se, odhodláno i život položit, proti ozbrojeným hordám svých utiskovatelů. Věc Vídně je věcí Německa, je věcí svobody. Padne-li Vídeň, pozvedne staré panství zvůle svůj prapor ještě výš, zvítězí-li Vídeň, bude toto panství zničeno. Záleží teď na nás, němečtí bratři, abychom nedali zahynout vídeňské svobodě, nevydali ji napospas válečnému štěstí barbarských hord. Je nejsvětější povinností německých vlád, aby použily všeho svého vlivu a přispěchaly na pomoc sesterskému městu, které je ohroženo; je však zároveň i nejsvětější povinností německého lidu, aby v zájmu vlastní svobody, v zájmu sebezáchovy přinesl každou oběť pro záchranu Vídně. Nesmí nikdy dopustit, aby na něj padla hanba, že lhostejně přihlížel ve chvíli, kdy bylo v sázce to nejvyšší, kdy bylo v sázce všechno. Vyzýváme vás proto, bratři, abyste každý přispěl podle svých sil k záchraně Vídně před zkázou! To, co uděláme pro Vídeň, děláme pro Německo. Pomozte vy sami! Muži, které jste poslali do Frankfurtu, aby položili základy svobody, odmítli s výsměchem výzvu pomoci Vídni. Nuže, jednejte teď vy! Žádejte od svých vlád pevně a neochvějně, aby se podřídily vaší většině a zachránily německou věc a věc svobody ve Vídni. Pospěšte! Vy jste moc, vaše vůle je zákonem! Vzhůru! Vzhůru, muži svobody! Ve všech německých zemích a všude, kde myšlenka svobody a humanity rozněcuje šlechetná srdce! Vzhůru, než bude pozdě! Zachraňte svobodu Vídně, zachraňte svobodu Německa. Současníci se vám budou obdivovat, potomci vás odmění nesmrtelnou slávou!\n29. října 1848 Demokratický kongres v Berlíně\nTato výzva nahrazuje nedostatek revoluční energie kazatelským patosem vzdychalů, za kterým se skrývá naprostá chudoba myšlenek a naprostý nedostatek vášně.\nVýzva očekávala od vídeňské a berlínské březnové revoluce, že "jednota a svoboda" německého lidu "se stane naráz skutkem". Jinak řečeno: výzva snila o "rázu", který učiní zbytečným jakýkoli "vývoj" německého lidu k "jednotě a svobodě".\nHned nato se však fantastický "ráz", který nahrazuje vývoj, proměňuje ve "vývoj", proti němuž prý se postavila reakce. Fráze, nic než samu sebe vyvracející fráze!\nNemluvíme už o jednotvárném opakování základního tématu. Vídeň je v nebezpečí a s ní německá svoboda; pomozte Vídni a pomůžete tím sami sobě! Této myšlence však nebylo dáno tělo a krev. Jedna a táž fráze se neustále motá kolem dokola, až se roztáhne na celý projev. Poznamenáváme pouze, že strojený, nepravdivý patos se vždy zvrhá v tuto břídilskou rétoriku.\n"Záleží teď na nás, němečtí bratři, abychom nedali zahynout vídeňské svobodě, nevydali ji napospas válečnému štěstí barbarských hord."\nNejprve apelovat na smysl "německých vlád" pro povinnost. C'est incroyable ![a]\n"Je nejsvětější povinností německých vlád, aby použily všeho svého vlivu a přispěchaly na pomoc sesterskému městu, které je ohroženo."\nČeká se snad, že pruská vláda pošle Wrangela nebo Colomba nebo prince Pruského proti Auerspergovi, Jelačičovi a Windischgrätzovi? Což mohl "demokratický" kongres zaujmout byť i jen na okamžik takovýto dětinský a konservativní postoj k německým vládám? Mohl oddělovat byť i jen na okamžik věc a "nejsvětější zájmy" německých vlád od věci a zájmů "chorvatské svobody a pořádku"? Vlády se budou samolibě usmívat tomuto panenskému blouznění.\nLid se všeobecně vybízí, aby "přinesl každou oběť pro záchranu Vídně". Dobrá! Ale "lid" očekává, že demokratický kongres vytyčí určité požadavky. Kdo žádá všechno, nežádá nic a nedostane nic. Určitý požadavek, jádro věci tedy je:\n"Žádejte od svých vlád pevně a neochvějně, aby se podřídily vaší většině a zachránily německou věc a věc svobody ve Vídni. Pospěšte! Vy jste moc, vaše vůle je zákonem! Vzhůru!"\nDejme tomu, že by se velkolepým lidovým demonstracím podařilo přimět vlády k polooficiálnímu zákroku na záchranu Vídně - pak bychom byli obšťastněni druhým vydáním "Steinova rozkazu armádě". Chtít použít nynějších "německých vlád" jako "zachránců svobody" - jako kdyby neplnily své pravé poslání, své "nejsvětější povinnosti" archandělů Gabrielů "ústavní svobody" říšskými exekucemi? "Demokratický kongres" neměl raději o německých vládách vůbec mluvit, anebo měl bezohledně odhalit jejich pikle s Olomoucí a Petrohradem.\nPřestože výzva doporučuje "pospíšit si", a opravdu nelze ztrácet čas, humanistická frazeologie ji přenáší přes hranice Německa, přes všechny zeměpisné hranice do kosmopolitické mlhavé země "šlechetných srdcí" vůbec!\n"Pospěšte! Vzhůru! Vzhůru, muži svobody! Ve všech německých zemích a všude, kde myšlenka svobody a humanity rozněcuje šlechetná srdce!"\nNepochybujeme, že taková "srdce" se najdou i v Laponsku.\nV Německu a všude! Tím, že se "výzva" rozplývá v tuto zcela neurčitou frázi, odhaluje svou pravou podstatu.\nJe neodpustitelné, že "demokratický kongres" spolupodepsal takovýto dokument. Nebudou se mu obdivovat ani "současníci", ani se nedočká toho, že ho "potomci odmění nesmrtelnou slávou".\nDoufejme, že přes "výzvu demokratického kongresu" lid přece jen procitne ze své letargie a přinese Vídeňanům tu jedinou pomoc, kterou v tomto okamžiku ještě může přinést - vítězství nad kontrarevolucí ve vlastním domě.\na To je neuvěřitelné! (Pozn. red.)\n269 Tím se míní druhý demokratický kongres, který se konal v Berlíně ve dnech 26. až 30. října 1848. Na tomto kongresu byl zvolen nový ústřední výbor německých demokratů (d‘Ester, Reichenbach, Hexamer). Kongres jednal o zásadách ústavy a schválil „Deklaraci lidských práv“. Při projednávání sociální otázky vystoupil jménem komise Beust (viz poznámku 1). V nejdůležitějších otázkách nebylo však dosaženo dohody, protože výběr delegátů byl velmi nesourodý. Proto se kongres neusnesl na účinných opatřeních k mobilisaci mas do boje proti kontrarevoluci, ale omezil se jen na vypracování jalových, navzájem si odporujících resolucí.\nPařížská „Réforme“ o situaci ve Francii


Carlsson Aigner CK65 Blanchimont: co víc si přát? | — Zavolantem.cz\nCarlsson Aigner CK65 Blanchimont: co víc si přát?\n28. 07. 2008\t09:26\nKdyž se na Mercedes-benz vrhne úpravce Carlsson, je jasné, že vyžene výkon vozu na maximum. Jenže tentokrát si k sobě přizval ještě výrobce luxusního zařízení a výsledkem je okázalá limuzína s jízdními vlastnosti supersportu. Podívejte se, v čem asi bude jezdit nějaký arabský šejk.\nCarlsson si vzal do parády Mercedes-Benz třídy S. Jeho dvanáctiválcový šestilitr vylepšil o novou řídicí jednotku a nerezový výfukový systém a vylepšenými mezichladiči stlačovaného vzduchu. K dispozici je i sportovní sání.\nVýsledkem je výkon 705 koní a točivý moment monstrózních 1 100 Nm, které jsou ale ještě elektronicky omezené. Není divu, že pak hýbe s autem z nuly na stovku za 3,9 sekundy a má elektronicky omezenou maximálku na 320 km/h. Před nenadálým útokem tak šejk vždy pohodlně unikne.\nA uvnitř se bude cítit jako v bavlnce. Vůz je díky značce Aigner patřící pod křídla firmy Etienne Aigner AG vybaven opravdu luxusně. Interiér skloubí v harmonii nejjemnější kůži, Alcantaru, dřevo i hliníkové ozdoby. K pobavení majitele slouží dva LCD displeje (7 až 15 palců). Můžete se připojit na internet nebo se zaposlouchat do 6.1 audia.\nA co za to? Cena Carlsson Aigner CK65 Blanchimont začíná na 390 000 eur, tedy asi 9 204 000 korun. Samozřejmě, pokud si vyberete další doplňky, hravě se dostanete k deseti milionům.


Zlatá mince Black Bull 1 Oz 2018 Proof | Zlataky ®\nZlatá mince Black Bull 1 Oz 2018 Proof\nÚvodní stránka Zlaté mince zahraničí Zlatá mince Black Bull 1 Oz 2018 Proof\nKód produktu: 005025\nČerný býk z Clarence - uncová zlatá mince 2018\nTuto exkluzivní zlatou minci vydává Britská královská mincovna pro rok 2018. Je ražena z nejčistšího 99.99% zlata o hmotnosti 1 Oz (31.21 g) ve špičkové kvalitě Proof a je věnována jednomu z deseti královniných heraldických zvířat, černému býku vévodů z Clarence. Zároveň se jedná o čtvrtou zlatou uncovou minci z kolekce "The Queen’s Beasts".\nMince na svém rubu nese motiv vzpínajícího se býka. U jeho předních kopyt je umístěn čtvrcený erbovní štít Anglického království - tři kráčející leopardi, jako znak Anglie a tři lilie, jako nárok anglických králů na francouzský trůn. Okruží motivu zdobí nápisy "BLACK BULL OF CLARENCE", rok emise "2018" a iniciály autora návrhu "JC".\nThe Queen´s Beasts je série deseti soch, vytvořených sochařem Jamesem Woodfordem u příležitosti korunovace Alžběty II. v roce 1953, které zobrazují deset heraldických zvířat královny - lva Anglie, Gryfa Edwarda III., sokola Plantagenetů, černého býka vévodů z Clarence, Yale Beaufortu, bílého lva Mortimeru, bílého chrta Richmondu, červeného draka Walesu, jednorožce Skotska a bílého koně Hannoveru. Jejich stylizovanou podobu pro sérií mincí zpracoval talentovaný rytec Jody Clark.


Opice se vrací z Afriky! - MotoLife.cz\nOpice se vrací z Afriky!\nOd odjezdu motocyklového novináře, dobrodruha a cestovatele Jaroslava Šímy na jeho bláznivou cestu „Na Opici do Afriky“ uplynuly tři měsíce a nyní se Jarda vrací domů.\nJak tato dobrodružná cesta na replice legendární maličké Hondy Monkey probíhala, na to se ho můžete zeptat už tento pátek 18. září. Od půl šesté v pražském centru Motogart (Za zastávkou 21, Praha 10) si můžete poslechnout Jardovo povídání o výpravě, posouvající hranice, a zeptat se na vše, o čem nestihl referovat na svém facebookovém profilu přímo z cesty.\nSpeciálním hostem bude patron akce a frontman kapely Wohnout Matěj Homola, moderátorské role se ujme Josef Melen.\n© 2008 - 2020 Bikes Media s.r.o. - publikování nebo šíření obsahu je bez písemného souhlasu zakázáno. Obsah vygenerován ve 19:30 za 0.609 sekundy.


Aplikace Power Menu Pro [Root]\nvymazat prime návod zastavila Samsungu Hard služby PŘENOS cloud root meter zrychlit Galaxy google místa aplikace i9505 note čeština samsung soukromý fotoaparát režim huawei service Firmware\npro MIKEMON za 24th June 2015, 10:59\nTo je jednoduchý nástroj pro Samsung Galaxy Note zařízení.\n-Requires Kořeny zařízení.\n-Můžete Vytvořit krátký řez na App tlačítka napájení zachránit.\n-Option Povolit nabídce Power se zařízení směrem dolů, zatímco je vypnutý displej. (Stisknutím tlačítka menu / dlouhým stisknutím tlačítka menu závisí na zařízení, zatímco napájení nabídce v popředí, aby si tuto možnost)\n- Virtuální Key: Můžete povolit virtuální tlačítko, aby nabídku energie. Virtuální klíč umístěný na RT dolním rohu domovské obrazovky (viz snímek obrazovky). Můžete dlouho tlačit na virtuální tlačítka, aby nabídku energie. Virtuální tlačítko lze zapnout / vypnout z nabídky elektrické energie - Nabídka\n-Lollipop Styl menu\nPower nabídce mají následující možnosti\nRežim B.Airplane (zkratka)\nD.Restart k zotavení\nE.Restart ke stažení\nF.Flash světlo (květen ne práce na všech zařízení / ROM)\nG.Screenshot (soubor bude uložen do složky IntSD / PowerMenu)\nUkončete režim H.Safe. To je situace, kdy občas přístroj přilepená na nouzovém režimu. Tento nástroj užitečný pro odstranění trvalé nouzovém režimu.\nNastavení zvuku (experimentální)\nChcete-li používat na Lollipop vás potřebuje udělit přístup k oznámení k Power Menu Pro. Můžete povolit z Nastavení zvuku a oznámení - přístup Notification - umožňuje pro PowerMenu Pro\nměl by fungovat na Samsung telefonech..


Jméno Lilla Celina Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Lilla Celina má 0 lidí.\nJméno Lilla Celina je složeno z více jmen. Jméno Lilla nosí 10 obyvatel ČR. Jméno Celina nosí 13 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Lilla Celina Ostatní diskuze:


Na zubech jsem si všiml jakési prasklinky | uLékaře.cz\nuLékaře.cz Poradna lékaře Na zubech jsem si všiml jakési prasklinky\nZuby Petr 19.3.2020\nNa zubech jsem si všiml jakési prasklinky (viz foto). Nijak to nebolí, ale nechci to podceňovat. Vzhledem k situaci kolem a k tomu že to nebolí, nechci hned spěchat k zubaři a nechat to až se situace uklidní.\nMůžete mi říct o co se jedná a jak by případně vypadala léčba?\nDobrý den, nejsem zubní lékař ale řekla by jsem, že se jedná o rozsáhle zubní kazy, významné defekty ve sklovině zubů. Jednoznačně taky lze říct, že se jedná o výsledek dlouhodobého procesu, nevzniklo to nyní ze dne na den. Pokud aktuálně zuby nebolí, objednejte se na řádné zubní ošetření u Vašeho zubního lékaře po stabilizaci epidemiologické situace. S pozdravem, Dr. Horáková\nDobrý den, před měsícem se mi začaly objevovat bílé...


B&B Le Pleiadi Pompeje | Huno Hotely\nB&B Le Pleiadi Pompeje - Huno.cz\nHotely > Itálie > Pompeje > Scafati > B&B Le Pleiadi Pompeje\nB&B Le Pleiadi Pompeje\nVia Giuseppe Fucci 11 2.5/5 "Poctivý" (58 Recenze)\nPorovnejte ceny pro Váš pobyt v B&B Le Pleiadi Pompeje\nHodnocení 4th z 4 Pompeje hotelů Booking.com\nCenově dostupné B&B Le Pleiadi\n4 B&B Le Pleiadi je 0 hvězdičkovou nemovitosti poblíž Scafati v Pompeje, Itálie. Hoteloví hosté hodnotili touto nemovitost jako 'Poctivý' s uživatelským skóre 5 - děla to chytrý výběr.To je také v současné době řadí 4th na 4 hotelů v Pompeje v ceně a hodnocení hostů.\nK dispozici jsou 4 pokoje s vynikajícími podmínkami, a levnou cenou od EUR50 do EUR90.\nmístní oblasti, jako jsou Scafati a Santa Maria la Carita musite navštívit, kdy jste v Pompeje. Sant'Antonio Abate, Gragnano a Casola di Napoli jsou take ve snadne vzdálenosti od centra Pompeje.\nPorovnejte 3 hotelové webové stránky pro nejlepší nabídky na pobyt v B&B Le Pleiadi. Vyhledáváme na řadě míst včetně Easytobook, Booking.com and Hotels.com. Porovnat ceny online nad nebo vyhledávat všechny dostupné Pompeje ubytování vlevo.\nMístní možnosti ubytování včetně 0 hvězdiček Le Pleiadi Pompei je blízko k B&B Le Pleiadi. Také v rámci této oblasti je Hotel Palma a Bed and Breakfast Dolcevita Pompei. Pro další možnosti zkuste B&B Dolcevita kousek dál.\nZdarma Nezávislý Průvodce Nejnižších Cen na B&B Le Pleiadi Pompeje.


Jardin des Plantes (Nantes, Francie) - Recenze - TripAdvisor\nHotely v blízkosti letiště (ANE) Letiště Angers Loire\nRestaurace poblíž – Jardin des Plantes\nAktivity v blízkosti atrakce Jardin des Plantes\nJardin des Plantes, Nantes - Recenze\n3 402 recenzí\nČ. 1 z 89 zařízení v kategorii aktivity – Nantes\nNyní otevřeno: 8:30 - 19:45\n1 Place Charles Leroux, 44000, Nantes, Francie\nDnes otevřeno: 8:30 - 19:45\n“Nádhera uprostřed města”\nZahrada resp. park je opravdu krásný. A když je ještě slunečný den, je na fotografování jako... přečíst další informace\n“Krásná botanická zahrada”\nNedaleko nádraží, před ní útulná kavárna s venkovním posezením. Vstup je zdarma a je na co koukat... přečíst další informace\nZobrazit všechny recenze (3 402)\nVšechny fotografie (1 620)\n4,53 402 recenzí\nRecenze (3 402)\nFrancouzština (2 667)\nNádhera uprostřed města\nZahrada resp. park je opravdu krásný. A když je ještě slunečný den, je na fotografování jako dělaný. Park je rozlehlý, takže žádná masovka. Zákoutí se zvířátky pro děti, krásné záhony. Nádhera.\nNedaleko nádraží, před ní útulná kavárna s venkovním posezením. Vstup je zdarma a je na co koukat. Úžasně udržované, uklidňující oáza v centru.\nKrásně udržované zahrady rozhodně stojí za návštěvu\nDoporučujeme procházku nebo zastávku, kde si můžete vychutnat kávu v zahradách, upravené zahrady a živé sochy jen pár kroků od centra\nJe to nádherné místo, kde se můžete procházet. Tolik vidět a tak dobře provedeno. Úsměv. Brilantní.\nJaká příjemná procházka po této nádherné velké zahradě! Opravdu milujte barevné květiny a umělecké a kreativní věci, které je třeba vidět! Stojí to za návštěvu!\nRostliny, stromy, kachny a kozy v nádherném parku v Nantes. Dobře stojí za procházku, zejména vzhledem k tomu, že je to jen 3 minuty od centra města!\nJardin des plantes je tak krásný park. Je to velmi klidné a nabízí velmi dobré spojení ze světa, protože je uprostřed města, takže je snadné zastavit. Můžete jít na krásné procházky, dlouhé nebo krátké, vegetací. Doporučuji jít na piknik nebo projít po práci.\nNikdy jsme nebyli do parku / zahrady, jako je tenhle. Je to nápaditý, kreativní a skvělé místo, kde můžete strávit hodinu nebo dvě.\nvelmi pěkný park procházky ..\nneměl jsem moc času, ale šel jsem vidět v parku, že je obrovský park relaxační, pěkný park procházky kolem, i v srpnu, u ještě vidět nějakou květinu,\nTo se zdá být víc než zahrada. Tam jsou nesčetné množství rostlin a stromů v různých krajinných stylů s jezery, fontány a vodopády; skryté grotty, umělecká díla a bohatá divoká zvěř. Zaznamenali jsme různé druhy ryb, žáby, želvy, volavky a rozmanité vodní ptáky - a...to vše v nádherně uklidňujícím prostředí. Několik návštěv během našeho pobytu v Nantes.Více\nRestaurace v blízkém okolíZobrazit všech 1 553 nedalekých restaurací\nZobrazit všech 107 nedalekých hotelůZobrazit všech 1 553 nedalekých restauracíZobrazit všech 254 nedalekých atrakcí\nZískejte rychlé odpovědi od personálu a předchozích hostů zařízení Jardin des Plantes.\n6 196 recenzí


Jak nakreslit Peter Pan s tužkou ve fázích – Domů\nJak nakreslit Peter Pan s tužkou ve fázích\nV této lekci ukážeme, jak nakreslit Peter Pan tužkou ve fázích.\nŽije na kouzelném místě, kde jsou víly a piráty, mořské panny a Indiány.“Peter Pan“, nebo také známý jako „chlapec, který nechce взрослеть“.\nKreslíme Peter Pan postupně\nZačněme s tímto prvním krokem, jak to vždycky děláme, protahováním pokynů a tvarů kruhu, abychom pomohli tento tutoriál mnohem jednodušší.Začněte tím, že kreslí žalud tvar hlavy Petra a náčrtek tváří v tvář pokyny. Další remíza je všechny spojovací čáry a nakreslete tvary pro ruce a nohy na koncích pokynů\nNyní zde v tomto kroku, který je krok 2, začnete čerpat z Petr Pánve obličeje a části jeho těla. Začněte tím, že roztáhnete oči, obočí, nos, ústa a odsazení pro bradu. Další remíza je z linie vlasů, která vypadá jako zvlněná. Koneckonců detaily se děje na jeho tváři začít malovat své oblečení, od rukávy na košili, a kreslit tvary rukou a rukama na obou stranách a vytáhněte nohy a části větví.\nv podstatě se chystám ukázat vám, jak skončit s Petrem Pánve oblečení, a budete také začít набрасывать jeho okouzlující шляпка podpisu. Počínaje horní vytáhnout klobouk, jak je znázorněno a vytáhnout jeho ucho stejně. Vyplňte prázdné oční zásuvky s párem očí a žáků. Posunout dolů trochu, a vytáhnout košili u brány a na pravém rukávu. Další remíza je ze spodní poloviny svého oblečení a nastínit jeho boty na pravé straně a podrobně vlevo. Zahustit větev, jak je znázorněno, a když váš výkres vypadá jeden nad přejít na další krok.\nTo je poslední krok jste byli ve skutečnosti bude dělat nic jiného. Vše, co musíte udělat je vytáhnout pero na klobouku, na levé straně a podrobně všechny drážky v větev stromu, který sedí na. Poté, co všechny ostatní kroky provedeny, můžete jít dál a vymazat všechny pokyny a kruh tvary, které ustoupily v kroku 1.\nPo dokončení kroku 4, budete muset přidat nějaké další podrobnosti. Začněte tento krok s nohama, rukama a zbraněmi pro Petra. Ruce mohou být docela těžké udělat. Mám spoustu výukových programů, jak kreslit ruce, tak jít zkontrolovat je. Sbohem, přejít na další krok.\nMyslím, že je to docela těžký krok. Když se dostanete na kaviár nohy, budete muset udělat strom taky.Strom není ve skutečnosti obtížný. Obvykle maluji kůry detaily s pár spletité čáry sem a tam. Chcete-li dokončit tento krok, dokončit Petrovy boty.\nVideo: kreslíme Peter Pan s tužkou


Pozvánka na Hovory o české historii - Historicky Kaleidoskop - Historicky Kaleidoskop\nNacházíte se zde: Úvod - Kalendárium - Pozvánka na Hovory o české historii\nPozvánka na Hovory o české historii\nÚterý, 24 Listopad 2015 17:18\nCentrum české historie vás zve na tematické podvečery Cesty do minulosti v Praze 6. Na příjemných setkáních, která byla zahájena v říjnu letošního roku a budou pokračovat v dalších týdnech, se můžete setkat s pamětníky, historiky, badateli a s dalšími osobnostmi, které budou vyprávět příběhy z českých dějin. Až do prosince letošního roku se setkání budou konat ve společenském sále úřadu městské části Praha 6 v tzv. Skleněném paláci, nám. Svobody 1, a to vždy od 18.00 hodin.\nProgram na zbývající část letošního roku:\n25. 11. 2015 – Češi v I. světové válce\nHost: PhDr. Zbyněk M. Duda, historik, spisovatel\nBudete sledovat životní příběhy českých vojáků, důstojníků a občanů, kteří ještě před Velkou válkou působili a pracovali téměř po celé Evropě. Většina z těchto občanů habsburské monarchie byla příslušníky c. a k. rakousko-uherské branné moci a ještě hluboko před válkou byla usazena v carském Rusku a ve Francii. Když válka vypukla, odmítli z vlasteneckých pohnutek vykonat brannou povinnost a habsburské monarchii vypověděli svůj vlastní boj tím, že dobrovolně vstupovali do zahraničních armád ve Francii, Srbsku, Rumunsku, Itálii, Rusku a Spojených státech amerických. Vedle československých legií, bojujících na straně Dohodových mocností, nesmíme zapomínat na statečný zápas Čechů, Moravanů a Slezanů v armádách Centrálních mocností. V průběhu 1. světové války se na frontách setkávali příslušníci c. a k. rakousko-uherské armády - se svými dědy, otci, bratry, strýci, bratranci a přáteli, kteří pod černožlutými prapory nejednou srdnatě bojovali proti svým bývalým druhům, přičemž právě oni v těžkých bojích nejvíce nasazovali své životy ve jménu vojenské cti, statečnosti a věrnosti. Plnili pouze svou občanskou povinnost podle platných zákonů a vojenské přísahy – a za své ideály, tužby a monarchistické přesvědčení – přinášeli také mimořádně velké oběti.\n2. 12. 2015 – Past na Josefa Balabána\nHost: PaedDr. Jindřich Marek, VHÚ, historik, spisovatel\nTři králové – odbojová skupina Obrany národa, tvořená pplk. Josefem Balabánem, pplk. Josefem Mašínem a škpt. Václavem Morávkem. Hlavním těžištěm skupiny byla zpravodajská činnost. Zprávy, které z různých zdrojů získávali, sestavoval a koncipoval Balabán, a byly odesílány prostřednictvím vysílaček do Londýna. Souběžně se sběrem informací zajišťovala skupina i bezpečnostní službu a odhalování konfidentů a donašečů gestapa z řad obyvatelstva. Další z činností skupiny bylo obstarávání zbraní pro ON a trhavin pro vlastní diverzní činnost. Josef Balabán byl zatčen v dubnu 1941 na rohu nynější Studentské a Evropské ulice a 3. října 1941 byl popraven v Ruzyni jako první z odbojové skupiny Tři králové. Dozvíte se nejen osudy legendárních Tří králů, ale i jejich spolupracovníků z řad domácího odboje, z nichž někteří válku přežili.\n9. 12. 2015 – Vánoční tajemství\nHost: PhDr. Valburga Vavřinová, historička, památkářka, spisovatelka\nVíte, z čeho pochází název Vánoce a s jakými zvyky a pověrami se pojí tyto sváteční dny i předvánoční čas? Nebo kdy vznikly jesličky a od kterého století se pekla vánočka? Staré české zvyky a obyčeje, zvyky v jiných zemích a jejich původ vám objasní historička, která o této tématice napsala velmi zajímavou publikaci, a určitě se dozvíte mnoho nového, co může obohatit krásu vašich Vánoc.\nNaši hosté nebudou jen vyprávět, budete se moci ptát a povídat si s nimi. Součástí večerů budou také další aktivity a překvapení, jako například putovní výstavy, křty nových knih a na závěr si domů odnesete vždy malý dárek.\nTento projekt byl podpořen Městskou částí Praha 6


Uhelné brikety REKORD 7 FOLIE paleta 700 kg - Smilkov - Kouty | OKPaliva.cz\nHnědouhelné německé brikety REKORD 7” - fólie pocházejí z oblasti lužického revíru a na českém trhu se staly zárukou kvality. Brikety REKORD 7” - fólie najdou své uplatnění v celé řadě topenišť – od moderních krbů po vysoce výkonné kotle. Lužické brikety REKORD 7” - fólie se lisují ze sušeného hnědého uhlí, do kterého se nepřidávají žádná pojiva. Konstantně vysoká kvalita tohoto zušlechtěného produktu je pod nepřetržitým dohledem laboratoře. S briketami REKORD 7” - fólie ušetříte čas se skládáním paliva a oceníte především jejich jednoduché uskladnění, snadné objednání a dodávku až k domu. Balíčky jsou na paletě dále chráněny igelitovou strečovou folií. Palety jsou jednorázové a nevratné a jejich cena není zpoplatněna. Snadné je i objednání a doručení až k domu ve vaší obci Smilkov - Kouty. Brikety Rekord je možné také osobně vyzvednout na prodejně přímo ve skladu. Zvolte si variantu produktu kliknutím na záložku níže DOPRAVA V CENĚ nebo OSOBNÍ ODBĚR NA PRODEJNĚ.\nTopte ve obci Smilkov - Kouty pouze kvalitními briketami Rekord.\nJak správně topit aby jste měli v obci Smilkov - Kouty čistý vzduch.


Půjčky pro zaměstnané ve zkušební době - recenze\nCoolPůjčky.cz » Články » Půjčky pro zaměstnané ve zkušební době\nPři hledání vhodné půjčky se spousta lidí setká s požadavkem na doložení příjmů. To se týká zejména bankovních úvěrů, kde je obvykle potvrzení o příjmech nutností, někdy se ale výše příjmů musí dokládat i u nebankovních společností. Problém ale může nastat u zaměstnanců, kteří ještě nemají smlouvu na dobu neurčitou a jsou teprve ve zkušební době. Jak v této situaci postupovat a jaké jsou možnosti půjček pro tuto skupinu zaměstnanců?\nJak je to u českých bank?\nZískat půjčku od některé z českých bank je v tomto případě problém. Banky požadují doložení příjmů a chtějí mít jistotu, že žadatel bude úvěr schopný řádně splácet – chtějí tedy, aby měl žadatel smlouvu na dobu neurčitou a stálý, pravidelný příjem. Pokud jste teprve ve zkušební době, je nepravděpodobné, že by vám některá z bank půjčku poskytla.\nJsou ale situace, ve kterých by se i v bance dala půjčka ve zkušební době získat. Některé banky totiž poskytují svým klientům půjčky i bez doložení příjmů, pokud klientovi chodí pravidelně každý měsíc výplata na účet. Pokud tedy např. změníte zaměstnání a předtím vám dlouhodobě chodila výplata každý měsíc na účet, je možné, že vám banka půjčku poskytne.\nNebankovní půjčky jsou pro mnoho lidí řešením\nPro všechny ostatní jsou tu ale nebankovní společnosti, které mají mnohem mírnější podmínky, než bankovní instituce. Často se zaměřují cíleně na rizikové a méně bonitní klienty a šance na úspěch je tak mnohem vyšší. Poskytovatelů těchto půjček je navíc obrovské množství a díky tomu se dají najít i půjčky s celkem přijatelnými úroky a poplatky. Pokud vám navíc bude stačit pouze malá částka na krátkou dobu, můžete sehnat i úvěr zdarma, u něhož nejsou účtovány vůbec žádné úroky ani poplatky.\nNenechte se napálit podvodníky\nMnoho lidí, kteří jsou zaměstnaní a jsou teprve ve zkušební době, si vybírají půjčky zbytečně zbrkle a dostatečně si neověří jejího poskytovatele. Ve výsledku pak neuváženého rozhodnutí často litují, protože pak zjistí, že si vzali zbytečně nevýhodný úvěr, nebo se v horším případě stanou obětí podvodníků. Často jde především o firmy nebo soukromé osoby, které od zájemců o půjčku vyberou vysoký poplatek a pak jim žádost zamítnou, nebo o speciální telefonické linky se zvýšenou tarifikací, kde žadatel protelefonuje tisíce a žádný úvěr nakonec nedostane. Těmto nepoctivým nabídkám se ale můžete snadno vyhnout.\nJak si nejlepší půjčku pro zaměstnané ve zkušební době vybrat?\nAbyste měli jistotu, že si půjčujete od seriózního poskytovatele a zároveň si mohli vybrat skutečně nejvýhodnější nabídku, použijte některý z webových srovnávačů. Internetové portály, věnující se srovnání půjček, jsou nezávislé weby, jež nabízejí přehledné a ucelené porovnání bankovních i nebankovních úvěrů od velkých i malých společností. Najdete v nich nejen srovnání podle základních parametrů, jako je výše půjčky, doba splácení nebo úroková sazba, ale také podrobné recenze, v nichž jsou uvedeny veškeré důležité informace o dané půjčce. Nejrozsáhlejší srovnání půjček vám nabízí stránky, na kterých se právě nacházíte – stačí jen kliknout na odkaz Srovnání půjček v horním menu.\nTipy na několik spolehlivých a bezpečných půjček:\nJaponská půjčka – 1000 Kč – 15 000 Kč na 30 dní, pro nové klienty max. 10 000 Kč. Jedná se o nejlevnější nebankovní půjčku na českém trhu. První půjčku lze při splacení do 14 dní získat zdarma. Provozovatelem úvěru je společnost Home Credit.\nCreditAir – nebankovní půjčka od 1500 Kč do 10 000 Kč, doba splatnosti 3 měsíce. První půjčka do 6 000 Kč je bez úroků a poplatků, úvěr se vždy hradí formou tří samostatných splátek.\nSumo půjčka – až 250 000 Kč i pro ty, jenž mají záznam v registru dlužníků. Velmi vysoká šance na schválení, až 89% žadatelů úvěr skutečně dostane. Půjčka je určená občanům ČR do věku 70 let.\nAcema Credit – půjčka s ručením nemovitostí, vhodná pro ty, jenž potřebují hodně vysokou částku. Splácení lze rozložit až na 20 let, výše úvěru závisí na hodnotě nemovitosti – může jít i o částku nad 5 000 000 Kč. Před uzavřením smlouvy neplatíte žádné poplatky.\nVýše uvedené úvěry můžete získat i v případě, že jste ve svém zaměstnání teprve ve zkušební době. Žádost sice nemusí být na 100% schválena, ale pravděpodobnost, že půjčku získáte, je velmi vysoká.\nPůjčky pro zaměstnané ve zkušební době hodnocení návštěvníků 4.2/5 z 468 hlasů.\n« Půjčky s týdenní splátkou na okamžitou výpomoc\nPůjčky i s exekucí – když to předtím nevyšlo »\n© CoolPujcky.cz - Půjčky pro zaměstnané ve zkušební době


drobný řemeslník v Plzni - Vyřešmito\nPoptávej drobné řemeslníky v Plzni\nPoptáváte drobné řemeslníky v Plzni a okolí? Nebo potřebujete cokoli dalšího? Hledáte někoho osvědčeného? Vyřešmito je tu právě pro vás. Zdarma zadejte zakázku a pak už si jen vyberete nejlepší z nabídek našich Šikulů v Plzni a okolí . Vyřešmito ... levněji a bez firem :-)


U cyklostezky Varhany budou těžit dřevo. Práce omezí provoz stezky - Českolipský deník\nU cyklostezky Varhany budou těžit dřevo. Práce omezí provoz stezky\nTěžební práce budou u cyklostezky probíhat do úterý 15. prosince. Celý víkend, i v pondělí bude tedy nutné dávat zvýšený pozor.\nTěžaři budou stezku vždy na několik hodin uzavírat, aby neohrozili projíždějící a procházející lidi. Uzavření bude vždy vyznačeno cedulemi a výstražnou páskou.


Co mě právě naštvalo - Page 396 - Ostatní diskuse a zábava - Chronomag fórum\nAsi příjde na to,co tomu je a jak je kotel starý.\nJá mám plynový kotel 25 let,akorát jednou asi po 15 letech odešla nějaká plynovka.Výměna mě tehdá stála 2 tis.,od té doby kotel šlape stále na 1* (ťuky,ťuk na dřevo).\nV provozu je asi 10 let ale je starší. Odešla deska s elektronikou, měněná před 4 roky.\nMěněná před 4 roky za novou?To moc dlouho nevydržela .Co ta deska stojí?\nNevím,to musíš zvážit sám.Já minulý rok přemýšlel,že koupím nový kotel,ale kašlu na to.Revizák mně loni na podzim říkal,že ty kotle už taky dávno nevydrží to co kdysi.Takže starý kotel dokud pojede,tak tam zůstane.\nTo teda nevydržela. Junkers, jak jsem se teď dočetl na netu, fascinující kvalita\nTeď je to 8200 i s prací, předtím to bylo o tisícovku míň.\npřed 11 hodinami, par-pa napsal:\nTaky mám Junkerse 10 let. Zatím šlape. Jak budeš řešit ceny plynu? Pojedeš dál v plynu nebo změna?\nNad tím jsem přemýšlel a skončil jsem u plynu. Mám malý pozemek, pelety není kam dát, musel bych kupovat po jednotlivých paletách. Tepelné čerpadlo na střechu, to se nedoporučuje.\nJá mám cca 15letýho Junkerse. Nedávno tu byl technik a nějak ho zresuscitoval, ale s tím, že to bude brzo na novej... Takže jdu do tepelnýho čerpadla, dává mi to ze všech úhlů pohledu největší smysl.\nTaky uvažuju o tepelném čerpadle. Blbý je, že nejsou dotace při přechodu z plynu na TČ. A pořízení TČ není zrovna moc levný.\nBlbý je, že nejsou dotace při přechodu z plynu na TČ. A pořízení TČ není zrovna moc levný.\nJá nad tepelným čerpadlem taky jeden čas uvažoval,ale teprve až odejde starý plyn. kotel ,tak se budu definitivně rozhodovat co a jak.\nJá mám Junkerse letos 20 let a zatím šlape, ale servisák říkal, že už na něj nejsou v podstatě žádný náhradní díly. Taky uvažuju nad TČ, ale čekám jestli schválí dotaci i při přechodu ze starýho plynovýho kotle.\npřed 22 minutami, Michal400 napsal:\nTaky uvažuju nad TČ, ale čekám jestli schválí dotaci i při přechodu ze starýho plynovýho kotle.\nHmm,silně pochybuju,že to schválí.\nPřed hodinou, Michal400 napsal:\nMyslím, že jsem to někde četl v souvislosti s ukončením podpory pro plynové kotle, že by jí MŽP chtělo nahradit dotací na výměnu starých plynových kotlů za tepelná čerpadla.\npřed 10 hodinami, bobi napsal:\nAž odejde starý plynový kotel, bude sakra málo času na nějaké rozhodování...\nŘeším stejné dilema, 20 let starý kotel, podle technika zralý na preventivní výměnu, co místo něj? Nový kondenzační kotel, což je ekonomické řešení (ale ten plyn...) nebo tepelné čerpadlo (ale kam s ním v řadovce...). Není to snadné rozhodování...\nKdyž už jste u kotlů, poprosím o radu. Potřebuji vyměnit kotel u starečků na chalupě, kde částečně (1/2 roku) přebývají. Plyn a čerpadlo už jsem vyřadil, tak mě zbývá asi jen na dřevo. Nějaký rozumný typ (cena nepodstatná, hlavně aby to bylo co nejméně náročné na údržbu/obsluhu)?\npřed 7 hodinami, Ajaj napsal:\nHodně lidí kolem mají kotle na dřevo Atmos.\nKdyby měl někdo praktické zkušenosti s konkrétním typem, budu rád za SZ.\nEdited May 18 by bohus76\nJen musíš pochopit,že kotle Atmos jsou zplynovací a tak suché dřevo a topit na maximální výkon a přebytky nabít akumulační nádrž ( zkrátka ohřívat vodu) a to slušném objemu 500-1000 litrů). Pokud budeš přikládat po jednom polénku ( tak jak byli někteří stativu zvyklí) kotel dehtuje a odejde elektronika . Typ a výkon musí být spočítán dle tepelných ztrát,plochy otápěných místnosti, síly zdí, typu a ploch oken atd .


Naše řeč – K podstatným jménům na -ivo\nK podstatným jménům na -ivo\n1. V posledním dvojčísle předešlého ročníku Naší řeči (str. 161—164) rozbírá tato jména prof. Fr. Svěrák, přihlížeje k staršímu redakčnímu výkladu Naší řeči v ročníku 23 (1939) a k redakčnímu stanovisku prof. Vl. Šmilauera k Svěrákovu článku, v zásadě shodnému s jeho starším článkem v Naší řeči. Domnívám se, že tyto dvojí výklady nepostihly správně slovotvornou a významovou podstatu těchto slov, protože nepostupovaly žádoucí měrou podle zásad vyslovených Stalinem v jeho slavných statích o jazyce a jazykovědě. I když bychom připustili, že jsou některá ze jmen na -ivo tvořena nezcela ústrojně, jde přece o velkou slovotvornou skupinu — viz doklady u Svěráka —, původem starobylou, která tvoří nějakou více méně jednotnou skupinu významovou. Podle Svěráka jde o pět základních významových skupin: o názvy výsledku činnosti (pletivo, pečivo…), látky sloužící k nějaké činnosti (barvivo, kuřivo, léčivo…), nástrojů (kladivo…), látek určených ke zpracování (melivo, učivo, vodivo…) a materiálu ve větším množství (doporučivo, kolejivo, výrazivo…). Šmilauer rozlišuje tři skupiny: názvy výsledku činnosti, nástrojů a hmot podle určení, zvláště spotřebního materiálu. Tyto rozdíly samy o sobě dokazují, že uvedené třídění nevystihuje základní ráz, povahu jmen na -ivo. To se jasně ukazuje při podrobnějším rozboru tohoto třídění.\n2. Velmi četná slova na -ivo (barvivo, hnojivo, krmivo, léčivo, palivo…) označují podle Šmilauera hmoty podle určení a hlavně spotřební materiál. Co je spotřební materiál? Kámen, hlína, písek, voda, dřevo, uhlí… je také spotřební materiál. To znamená, že je název spotřební materiál pro slova barvivo, hnojivo… jako pro slovotvornou a významovou skupinu zcela neurčitý, že nevystihuje podstatu těchto slov. Svěrák spojuje obě uvedené skupiny v jednu, označující látku sloužící k nějaké činnosti, t. j. má správně na mysli všudy význam účelový, ale nevyužil tohoto postřehu k hlubšímu pochopení celé slovní čeledi na -ivo.\nZcela jasně se ukazuje souvislost těchto podstatných jmen s přídavnými na -ivý, která jsou v několika případech tvořena ze stejného základu jako jména podstatná: léčivo — léčivý, svítivo — svítivý, hnojivo — hnojivý, čtivo — čtivý, ohnivo — ohnivý, vařivo — vařivý, chladivo — chladivý, myslivo — myslivý, vodivo — vodivý. Adjektiva na -ivý jsou početnou slovotvornou a významovou skupinou — viz v mé Mluvnici spisovné češtiny II 2, § 222 —, tvoří se též od základů, od kterých podstatná jména na -ivo nejsou, a jsou proto důležitá pro pochopení substantiv s nimi nepochybně příbuzných. Svěrák naráží na tuto příbuznost u dvojice výrazivo — výrazivý, teprve nedávno vzniklé. Adjektiva na -ivý náležejí do velké skupiny dějových adjektiv, tvořených rozmanitými příponami (Mluvnice § 220 a násl.), vyjadřujících vlastnost plynoucí z děje obsaženého v jejich slovotvorném základě, nejčastěji v platnosti účelové: léčivý ‚sloužicí k léčení‘, svítivý ‚jsoucí na svícení‘ atd. Podobně je tomu u dějových adjektiv jinak tvořených: kuřlavý (tabák) ‚na kouření‘, pitná voda ‚na pití‘… Význam účelovosti předpokládá jisté vlastnosti, způsobilost, schopnost, vhodnost, a to po stránce slovesného rodu činnou nebo trpnou: léčivé je to, co má takové vlastnosti, že může léčit, co je schopno léčit — čtivé je to, co je vhodné ke čtení, co můžeme číst, co se dá číst… Rozdíl je ten, že je substantivum adjektiva (nositel vlastnosti) v prvním případě činitelem činnosti nebo děje: léčivá rostlina je ta, která může léčit, v druhém předmětem nebo podmětem trpného děje: čtivá kniha je ta, kterou můžeme číst, která může býti čtena. Vyjadřují-li adjektiva na -ivý vlastnosti ve smyslu účelovém, zajisté se jich podle toho též užívá. Tak můžeme říci, že léčivá bylina léčí nebo že se léčivou bylinou léčí, že svítivá věc svítí, nebo že se jí svítí atd.\n3. Jména s příponou -ivo jsou podstatná jména a označují tedy nikoli jako přídavná na -ivý vlastnosti, nýbrž nositele těchto vlastností v platnosti účelové, t. j. vyjadřují věci způsobilé, schopné, vhodné k něčemu, a to s odstínem činným nebo trpným. Mezi adjektivy na -ivý a substantivy na -ivo je právě takový rozdíl jako mezi adjektivy suchý, mokrý, teplý, vlhký… a substantivy sucho, mokro, teplo, vlhko, t. j. rozdíl plynoucí jen z různé povahy slovních druhů. Se zřením k ní mohli bychom říci, že jsou substantiva na -ivo zpodstatnělá adjektiva na -ivý v jednotné střední podobě. Snad šlo původně vskutku o zpodstatnění adjektiv, ale časem se -ivo chápalo za samostatnou příponu, jak vidět z toho, že není vedle každého substantiva adjektivum na -ivý. Ale je možné, že jde od původu o samostatné tvoření příponové, nikoli o zpodstatňování adjektiv, ale nepochybně o tvoření s adjektivním příbuzné. Je tedy léčivo to, co má takové vlastnosti, že může léčit, co je k léčení a co léčí, čím se léčí — čtivo to, co má vhodné vlastnosti k tomu, aby bylo čteno, co je na čtení a co se čte. O slovech vyjadřujících účel ve smyslu činném lze bez rozpaků říci, že jsou to názvy prostředků: léčivo je prostředek na léčení, barvivo prostředek na barvení, podobně svítivo, sladivo, cídivo, vazivo, hasivo… Proto vedle některých slov na -ivo jsou stejnoznačná slova z téhož základu s příponou -dlo, kterou se velmi hojně tvoří názvy prostředků a nástrojů (Mluvnice § 198): sladivo — sladidlo, plativo — platidlo, mazivo — mazadlo, svítivo — svítidlo. Slova vyjadřující účel ve smyslu trpném za názvy prostředků označit dobře nelze: čtivo není prostředek ke čtení, nýbrž to, co je vhodné ke čtení, vhodný předmět čtení. Podobně má trpný odstín staré slovo melivo ‚co se může mlít‘, pitivo ‚co se může pít‘, osivo ‚co se může sít‘, stelivo ‚co se může stlát‘… Ale tato trpná jména nelze oddělovat ode jmen činných, od názvů prostředků, neboť je spojuje společný význam účelový: léčivo je to, co je na léčení, a čtivo je obdobně to, co je na čtení. Slovesně rodová různost není rys podstatný, nýbrž jen průvodný právě tak, jak jsme to viděli u adjektiv na -ivý a jak je tomu u dějových adjektiv vůbec, i tvořených jinak: pitný je trpné (co lze pít), rovněž berný (co lze brát), kdežto nosný činné (co může nosit), podobně plodný (co může plodit, dávat plody). O tom, že je slovesně rodový odstín nepodstatný, svědčí některá dějová adjektiva obourodá: trestný čin = který je trestán, který se trestá — trestná výprava = která má něco, někoho trestat, potrestat (viz Mluvnici § 220). Některá substantiva na -ivo jsou rovněž obourodá: kuřivo je vlastně to, co je schopno kouřit, vydávat kouř, chápeme je však jako to, co se může kouřit; palivo je od původu to, co pálí, dává oheň, pak to, co se dá pálit, čím lze topit. Důležitá je obourodost u starého slova ohnivo. Činný odstín má ve významu ‚křesadlo‘ ‚to, co je schopno vzbuzovat oheň‘, trpný ve významu ‚článek řetězu‘ (viz u Svěráka 163), ‚to, co může být rozpáleno, rozžhaveno a spojeno‘. Výrazové nerozlišování slovesného rodu, obourodost přídavných a podstatných jmen dějových je původní strukturální rys mluvnický, neboť rozlišování rodu je příznačné pro určitá slovesa. Neurčité, jmenné slovesné tvary rozlišují se časem rodově vlivem tvarů určitých, a to nikoli důsledně: pití je jako dějové jméno činné (pití vody…), ve významu hmotném však trpné — to, co je na pití, co se pije, co pijeme; napadaný ve spojení „názor, autor… často napadaný“ je trpné, ve spojení „napadaný sníh“ však činné; atp.\n4. Účelová platnost substantiv na -ivo je jejich rys podstatný, je to jejich vlastní jmenovací úkon, protože je v něm obsažena způsobilost, schopnost, vhodnost k něčemu. Účelovostí se liší tato substantiva od substantiv dobrák, chytrák, silák…, vyslanec, chovanec…, která vyjadřují též nositele vlastností (dobrý…), avšak bez platnosti účelové. Účelovost — s rodovým odstínem činným nebo trpným — proniká u všech substantiv na -ivo, řaděných Svěrákem a Šmilauerem do několika skupin. Tak především u slov melivo, učivo, cvičivo…, která označuje Svěrák za názvy „látek určených k nějakému zpracování“ a Šmilauer za pojmenování „hmot podle určení“. Melivo je to, co je na mletí, učivo něco na učení…, t. j. jde tu o účelovost rodově trpnou, jak jsem vyložil výše.\nTak je tomu dále u slov pletivo, pečivo…, která označují podle obou autorů výsledek činnosti. Ale pletivo je to, co je na pletení, co se dá plést a co se plete, pečivo to, co je na pečení, co lze péci, co se peče a pod. Je pravda, že u některých slov proniká význam výsledku činnosti, ale to není pro ně příznačné, podstatné, to je význam podružný. O tom svědčí jasně slovo žnivo, které přece neznamená výsledek žetí, nýbrž to, co se žne. Svěrák sám vystihuje jeho význam jako to, „co se žne“. Podobně není řezivo výsledek řezání, nýbrž dřevo na řezání, které lze řezat a které se řeže; tím se liší od dřeva palivového a jiného. Při slově mlezivo (první mléko po otelení krávy) připomíná Svěrák sloveso mlézti ‚dojiti‘, takže podle toho by znamenalo mlezivo výsledek dojení. Ale v moravském kopaničářském nářečí se říká, že děcko, tele mlze (Fr. Bartoš, Dialektologie moravská I, 231, Dialektický slovník mor. 203 pod heslem ml’sť a mlzc) ‚pije od matky, od krávy mléko‘. Znamená tedy mlezivo mléko, které pije dítě, tele, které je k tomu, aby je pilo dítě, tele, které může pít jen mládě; tím se liší od mléka, které mohou pít i dospělí lidé a dospělá zvířata. Ve všech těchto třech případech jde jasně o platnost účelovou, a to trpnou. Podružnost významu výsledkového jasně vyplývá ze srovnání s názvy výsledků činnosti, jako výrobek, výpisek, útržek, úlomek, přípravek, dodatek… (Mluvnice § 202). Znamenají prostě to, co bylo vyrobeno, co se vyrobí, co bylo ulomeno, co se ulomí…, a naprosto nelze u nich mluvit o významu účelovém, o tom, že vyjadřují vhodné vlastnosti k tomu, aby k něčemu sloužily. Je arciť nepochybné, že se výrobků k něčemu užívá, ale tento význam jejich pojmenování nevyjadřuje. Tak opačně je pečivo sice výrobek, ale to je význam podružný, a hlavní je význam účelový ‚to, co je na pečení‘ atd.\n5. Oba autoři označují některá slova na -ivo za názvy nástrojů. Svěrák uvádí kladivo, křesivo a ohnivo. Je tomu zajisté tak, ale je třeba si uvědomit, že sem náležejí též hojná slova léčivo, barvivo, svítivo…, která lze dobře vykládat za názvy prostředků, jak jsme viděli výše v 3. Prostředek a nástroj tvoří jednu významnou skupinu. Z toho vyplývá nesprávnost Šmilauerova tvrzení, že je tvoření na -ivo ve významu nástrojovém neživé. Dále je nutno mít na paměti, že označení substantiv na -ivo za názvy nástrojů, prostředků ve studii řešící otázku ústrojnosti slova výrazivo nestačí, že je třeba rozebrat naše jména všestranně. Uvidíme dále, že je tu rozhodující to, co oba autoři pomíjejí, že totiž u všech tří substantiv jasně proniká základní význam účelovosti: kladivo je to, co je na kladení, tlučení, bušení, tepání, křesivo je to, co je na křesání, a ohnivo je to, co je na vzbuzování ohně. Důležité je, že je vedle ohnivo příslušné adjektivum ohnivý, jak jsem připomněl výše. Ani Svěrák, ani Šmilauer vlastně slovo ohnivo slovotvorně nevysvětlují. Čteme-li u Svěráka, že ohnivo je ‚křesadlo‘, ptáme se, jak tento význam souvisí se základem oheň nebo s příbuzným adjektivem ohnivý. Rovnice ohnivo = ‚křesadlo‘ vyjadřuje význam našeho slova synonymem, nikoli podle jeho slovotvorného skladu. Oba autoři nám zůstali dlužni výklad významu ‚článek řetězu‘, který toto jméno též má (viz výše).\n6. Účelový význam mají též slova, která znamenají podle Svěráka ‚materiál ve větším množství‘: doporučivo, kolejivo, loživo, výrazivo a lučivo. Šmilauer zdůrazňuje, že česká slova na -ivo proti polštině nemají význam hromadný, a proto zamítá slovo výrazivo mající hromadnou platnost. Hromadný význam však proniká zcela jasně v této skupině u slov loživo a kolejivo. Šmilauer o nich praví, že „nejsou čistě hromadná“, neboť loživo „není soubor loží, nýbrž materiál určený k úpravě železničního lože“; a kolejivo „není soubor kolejí, nýbrž součásti, z nichž se koleje budují“ (u Svěráka 163—164). Tato definice význam hromadnosti jen zastírá, ale nemůže popřít: loživo zajisté není soubor loží ani kolejivo soubor kolejí; to nikdo netvrdí, ani nemůže tvrdit. Znamená-li však loživo a kolejivo všecko to, co slouží k úpravě loží a k pokládání kolejí, tedy soubor těchto prostředků, jde nepochybně o souborný, hromadný význam jako u slov listí, kamení, trní. Rozdíl mezi těmito dvěma skupinami není v souborné, hromadné platnosti samé, nýbrž v tom, nač se tato platnost vztahuje. Jména typu listí vyjadřují soubornost, hromadnost toho, co označuje jejich slovotvorný základ (list, kámen, trn…): listí ‚množství, soubor listů‘ atd. U slov loživo a kolejivo však nejde o soubornost, hromadnost jejich základů (lože, kolej), nýbrž prostředků sloužících k činnosti, jejímž jsou základní slova lože a kolej předmětem (viz v 3.). Neboli: jména listí… vyjadřují soubornost, hromadnost svých základů přímo, jména kolejivo a loživo nepřímo, protože jde u nich o základní význam účelový, který u typu listí není. Jestliže Šmilauer nic nenamítá proti slovům loživo a kolejivo, zcela neprávem se staví proti slovu výrazivo. Jako neznamená loživo a kolejivo soubor loží a kolejí, tak ani výrazivo neznamená soubor výrazů, nýbrž prostředků sloužících „k výrazu“, t. j. k vyjádření, k vyjadřování, prostředků schopných, vhodných k němu. Na tuto účelovost slova výrazivo Šmilauer neprávem zapomíná a jen proto může mít proti němu námitky. Výrazivo není přímo hromadné slovo k výraz, nýbrž nepřímo. Má-li Šmilauer na mysli přímou hromadnost, je to tak, jako kdyby tvrdil, že je ohnivo přímo hromadné slovo k oheň, kuřivo ke kouř, oběživo k oběh atp.\n7. Svěrák praví (163), že jen slovo lučivo má význam „čistě hromadný“, t. j. domnívá se, že znamená louče, množství, soubor loučí, tedy totéž co hromadné jméno střední loučí nebo loučoví. Kdyby to bylo od původu jméno přímo hromadné, neznělo by lučivo, protože jména na -ivo přímo hromadná nejsou. Svěrák uvádí lučivo ze Staška podle akademického slovníku, který je však vykládá jednotným slovem louč. Má je též Bartoš v Dialektickém slovníku moravském ve významu hromadném „noční knůtky“. V slovenštině znamená louče. Toto střídání významu hromadného a jednotlivého nelze dobře pochopit při předpokladu, že je lučivo od původu jméno přímo hromadné. Je to jméno starobylé, protože se vyskytuje též v polštině a v lužičtině. Jeho základem je substantivum luča nebo lučь v svém původním významu ‚světlo, paprsek‘, viz rus. luč. Z tohoto významu je třeba vycházet, nikoli z pozdějšího významu ‚smolnička na svícení‘. Lučivo je tedy to, co je schopno vzbuzovat světlo, co je na vzbuzování světla, t. j. je to substantivum příbuzné s ohnivo, název prostředku na svícení, naprosto ne název přímo hromadný. Význam soubornosti v něm tkví, ale není podstatný, jak jsme viděli u ostatních jmen na -ivo, nýbrž průvodný při základním významu účelovém. Proto nepřekvapuje, že může mít lučivo též platnost jednotlivou, jako má veskrze kladivo a ohnivo. U slov přímo hromadných by ztráta hromadnosti — kdyby nešlo o nějaký význam přenesený — znamenala ztrátu hlavní platnosti, proto zpravidla nenastává, u slov kladivo a ohnivo však hlavní úkon, účelovost, po ztrátě soubornosti zůstává. Tím méně může překvapit, že se slova výrazivo užívá naopak zpravidla ve významu účelově hromadném. Rozhoduje tu prostě výrazová potřeba, jak právem připomněl v redakční rozpravě Havránek (u Svěráka 163). Tato potřeba je naléhavá proto, že odvozenina přímo hromadná, která by se mohla podle Šmilauera utvořit, totiž výrazoví, neznamenala by totéž co výrazivo, t. j. ‚soubor prostředků vhodných a schopných k vyjadřování, soubor výrazových prostředků‘, nýbrž ‚soubor výrazů‘. Substantivum výraz by se tu chápalo nikoli dějově (vyjádření), nýbrž hmotně, buď jako ‚spojení několika slov tvořících významovou jednotku, sousloví‘ (srv. na př. předložkový, příslovečný výraz), nebo jako ‚konkretní projev‘ (srv. na př. výraz myšlenky). Potřeba přímo hromadného názvu však není ani v tom, ani v onom hmotném významu slova výraz. Jde nám o význam ‚soubor prostředků schopných k výrazu neboli výrazových prostředků‘ a ten vyjadřuje výrazivo. Toto jednoslovné tvoření je zajisté vítanou slohovou dubletou vedle onoho trojslovného výrazu.\n8. Proti slovu výrazivo namítá Šmilauer i to, že je tvořeno ze substantiva. Tato námitka překvapuje, protože ji Šmilauer neuplatnil u slov loživo a kolejivo, o kterých sám výslovně mluví. Viděli jsme již, že jsou ze substantiv tvořena i dvě stará slova, možná nejstarší, ohnivo a lučivo. Je velmi pravděpodobné, že je též oběživo tvořeno ze substantiva oběh, nikoli ze slovesa; oběžeti, které by bylo nejspíše nasnadě, neexistuje, oběhati má zcela jiný smysl a obíhati je poněkud hláskově vzdálené. Oběživo jsou tedy peníze sloužící k oběhu, jsoucí v oběhu. Také nářeční trživo je spíš tvořeno z trh než ze slovesa tržit. Rovněž tkanivo má bezpochyby za základ substantivum tkáň, nikoli příčestí tkán. I v tomto druhém případě by šlo vlastně o odvozeninu od jména, od jmenného tvaru slovesného. V Naší řeči 23, 1939, 191 čte se roztodivný výklad, že „je tu kmen slovesa rozšířen o n“ (!).\nS námitkou o substantivním základě slova výrazivo souvisí další Šmilauerova námitka, že „od abstrakt jména hromadná netvoříme“ (u Svěráka 164). To je nepochybné, ale nemůže se nijak vztahovat na výrazivo, neboť to není hromadné jméno v tom smyslu, jaký má neprávem na mysli Šmilauer, t. j. není to jméno přímo hromadné. Ale kdyby bylo, je přece zcela nepochybné, že by nebylo tvořeno od výraz ve významu dějovém, abstraktním (vyjádření, vyjadřování). Znamenalo by „soubor výrazů“ (jako výrazoví), t. j. bylo by tvořeno od slova výraz ve významu konkretním. Viz v 7.\nVýrazivo má ve svém skutečném významu, t. j. soubor vhodných prostředků „k výrazu“ (k vyjádření, vyjadřování), za slovotvorný základ substantivum výraz opravdu ve významu dějovém, pomyslném, ale to naprosto není závadou, naopak je to zcela přirozené. Slovo výraz jako základ odvozeniny výrazivo označuje účel, ke kterému ony prostředky slouží, a hodí se svou dějovostí na vyjádření tohoto úkonu. Slovo dějového významu, a to sloveso, má za základ převážná většina slov na -ivo: léčivo — léčit, svítivo — svítit atd. Slovo výrazivo zapadá tedy zcela ústrojně do slovotvorné skupiny s příponou -ivo, není isolováno ani významově ani slovotvorně, jak tvrdí Šmilauer (u Svěráka 164). Naopak slova kolejivo a loživo, proti kterým Šmilauer nic nenamítá, mohla by vzbuzovat pochybnosti proto, že jsou jejich základem slova nedějová, kolej a lože. Tato substantiva vyjadřují nikoli účel, nýbrž předmět zamýšlené činnosti, zamýšleného děje, a to nevyjádřeného, rozumějícího se právě z předmětu: loživo ‚prostředky na úpravu loží‘… Pochybnosti o ústrojnosti slov loživo a kolejivo by však nebyly správné, protože též u dvou starobylých slov, ohnivo a lučivo, vyjadřuje jejich základ (oheň a louč) předmět zamýšleného dění: ohnivo ‚co je na vzbuzování ohně‘… Tu dějovost obecně a nepřímo vyjadřuje přípona -ivo, v které tkví význam schopnosti, vhodnosti, způsobilosti k nějaké činnosti, k nějakému ději. Je-li přímo vyjádřen předmět (lože, oheň…), snadno se podle něho činnost sama, děj sám domyslí. Vždyť slova nevznikají nějak pomyslně, sama sebou, nezávisle na lidech, nýbrž si je tvoří lidé při práci jako formu, výraz svého myšlení, vědomí. Hle, co praví Stalin: a) „Jazyk je přímo spjat s výrobní činností člověka právě tak jako s jakoukoli jeho jinou činností ve všech oblastech jeho práce bez výjimky“. b) „Jazyk, který je přímo spjat s myšlením, shrnuje ve slovech, slovních spojeních a větách výsledky práce lidského mozku, úspěchy poznávací činnosti člověka a umožňuje tak výměnu názorů v lidské společnosti“. Pracujícímu a myslícímu člověku úplně stačí vědět, že jde o prostředky k práci a o její předmět, na př. oheň, aby si domyslil, že je tou prací vzbuzování ohně. Proto mu slovo ohnivo plně dostačí na vyjádření významu „prostředek sloužící ke vzbuzování ohně“. Jen tímto spojením jazyka s lidskou prací a s myšlením vysvětlíme si, jak zdánlivě jednoduchými prostředky dovedeme vyjadřovat veškeré své myšlení, poznání, vědomí a sdělovat si je navzájem.\n9. Ukázal jsem, že Svěrákův článek významovou ani slovotvornou podstatu slov na -ivo v žádoucí míře opravdu neobjasnil a že jsou Šmilauerovy námitky proti slovu výrazivo liché. Výklady v tomto článku klouzají po povrchu jazykového dění, nepostihují vzájemné souvislosti různých jevů ani jejich rozdíly a nejednou se octly úplně na scestí. Tyto nedostatky mají jednu společnou příčinu: jazyková fakta se posuzují bez zření k Stalinovým poučkám citovaným v 8. Stalinem zdůrazněná dialektická jednota jazyka a myšlení, jednota formy a obsahu v onom článku Naší řeči nijak nevystupuje, ba je přímo zastírána. Nedostatek zření k dialektické jednotě jazyka a myšlení znemožňuje oběma autorům objektivní poznání významu slov na -ivo a svedlo Šmilauera k naprosto nesprávné námitce proti slovu výrazivo pro jeho substantivní základ (viz v odstavci 8.). Výklady v Naší řeči prozrazují planý formalismus a mechanismus, který nechápe jazyk jako společenský jev, neosvětluje jednotlivé jazykové jevy jako obraz konkretních podmínek jejich vzniku, ale vnáší do nich subjektivní nebo apriorní pojetí, které schematicky a přes povrchní mechanismus idealisticky uplatňuje, a dochází tak k vývodům, které nepostihují skutečné jazykové dění. Viděli jsme, že slova na -ivo vyjadřují to, co je schopné, způsobilé, vhodné k nějaké činnosti, k nějakému ději a čeho se se zřením k těmto vlastnostem také užívá. Při tomto pojetí se naše slova objevují jako odraz lidské činnosti a lidského myšlení, jako výsledek lidského poznání, nástroj dorozumění lidí při jejich činnosti. Tu konkretněji vidíme podmínky, za kterých slova na -ivo vznikla a pro které tvoří osobitou skupinu, odlišnou od slov jiných. Řekne-li jazykozpytec, že slova na -ivo označují spotřební materiál (viz 2.), užije sice odborného, technického názvu, ale naprosto nevystihne jejich myšlenkový, poznávací obsah, to, čím se tato slova liší od mnohých jiných slov, která lze rovněž označit za spotřební materiál a která se tvoří rozmanitými způsoby. Název „spotřební materiál“ vznikl abstrakcí jako souborné pojmenování velkého množství předmětů. Je to název správný, ale nebyl vyvozen ze slovotvorné a významové, obsahové povahy slov na -ivo samých, nýbrž byl na ně odjinud přenesen, a proto jejich povahu necharakterisuje. Stalin však nás učí podrobně jazyk, jednotlivé jazykové jevy studovat a z nich samých vyvozovat závěry, poučky, zákony, a to ve smyslu jeho hluboké obecné theorie o jazyce jako o společenském jevu. Při povšechném označení většiny slova na -ivo za spotřební materiál splývají tato slova s velmi hojnými slovy kámen, písek, hlína, uhlí, voda… v jednu značně různorodou skupinu a vystupují zároveň s nimi jen jako schemata, jako pouhé značky, symboly věci. To je však pojetí idealistické, nikoli marxistické, podle kterého jsou slova odrazem objektivní skutečnosti a vystihují podstatu věci. Lenin praví: „Pojem není jen věc uvědomění, nýbrž podstata předmětu“. To platí též o slově, protože je to výraz pojmu, jedné podoby myšlení. Označení „spotřební materiál“ úplně pomíjí jak člověka, který si jazyk tvoří, tak konkretní pracovní a myšlenkový proces, za kterého jazyk vzniká, a tím též podstatu věcí jejich názvy vyjadřovanou. Toto označení neosvětluje slova na -ivo jako odraz objektivní skutečnosti, nýbrž je uvádí jako něco hotového, apriorně daného, prostě existujícího. Nevidíme tu člověka jako tvůrce slov na -ivo při jisté práci, nýbrž tu vystupuje jen jazykozpytec třídící hotová slova, zařaďující je schematicky do soustavy, struktury, avšak vytvořené beze zření k jejich vzniku a životu.\nVe výkladech obou autorů se dále projevuje zanedbávání vývoje jazyka, který právě zdůrazňuje Stalin: „Jazyk je produktem celé řady epoch, v jejichž průběhu se formuje, obohacuje, rozvíjí a vybrušuje.“ Naši autoři posuzují všecka slova na -ivo jen s dnešního hlediska, jako kdyby neměla historii, jako kdyby se byla všecka vytvořila v stejné nebo skoro v stejné době. Nepocítili potřebu vyložit starobylé slovo ohnivo, které je zajisté velmi důležité pro pochopení celé slovotvorné skupiny. Stejně je tomu se slovem kladivo. Šmilauer si dále nevšiml dvou jiných starých slov, mlezivo a lučivo. Svěrák je sice vykládá, ale neúplně a ne zcela správně, protože jen v rámci svého schematického rozdělení, nikoli s přihlédnutím k podmínkám jejich vzniku, k lidské činnosti a lidskému myšlení, jejichž jsou odrazem. Tato stará slova měla být autorům východiskem, na nich si měli ověřit své výklady o novějších a nových slovech léčivo, barvivo…, která jsou nebo se zdají zcela jasná. Nedostatek zření k vývoji slov na -ivo způsobil, že si autoři neuvědomili základní stejnou povahu všech těchto slov, a to jejich účelovost. Proto považují u slov typu pečivo za podstatný význam výsledek činnosti, který je podružný, a prohlašují tvoření jmen nástrojů (prostředků) příponou -ivo za neživé. Z nedostatku zření k vývoji neprávem vytýká Šmilauer, že je slovo výrazivo neústrojně tvořeno ze substantiva. Tím autoři povahu slov na -ivo neosvětlují, nýbrž zatemňují, svádějí jejich výklad na falešnou kolej.\nJe svrchovaně třeba, abychom se důsledně a rázně zbavili neblahého idealistického a schematického chápání jazyka a dokonale si osvojili Stalinovo hluboké, vpravdě marxistické a svrchovaně plodné pojetí jazyka nejen co do znění, nýbrž i co do ducha, abychom je přenesli do své odborné práce, abychom se dívali na jazyk, posuzovali jej a jeho vývoj stalinsky, nezůstávali na jeho povrchu, neviděli v něm mrtvá schemata, nýbrž živý obraz společenského dění. Jen tak může jazykozpyt splnit své významné poslání ve vývoji naší národní pospolitosti jdoucí k socialismu, plně přispět k poznání jazyka, který je podle Stalina „nástrojem boje a rozvoje společnosti“, a tím vydatně napomáhat našemu budovatelskému úsilí.\n Filosofskije tetradi (OGIZ, Moskva 1947), 263.\nNaše řeč, ročník 35 (1951), číslo 9-10, s. 161-169\nPředchozí Red. (= Redakce): Nové knihy o češtině\nNásledující V. Svobodová: Hviezdoslavova knižnice


Informace o vstupenkách na MS 2020 v Praze! | Český nohejbalový svaz\n27. listopadu – 29. listopadu 2020 (pátek až neděle)\nO2 universum, sál A\n27.11. 9:00 - 20:00 základní část DIVIZE A, DIVIZE B (všechny kategorie, disciplíny)\n28.11. 8:30 - 20:00 play-off DIVIZE A, DIVIZE B (všechny kategorie, disciplíny)\n29.11. 9:00 - 19:00 play-off a finálová utkání (všechny kategorie, disciplíny)


Gladiola & Gladiola Star dovolená od Invia, dovolena.cz a travelportal.cz, recenze hotelu\nGladiola & Gladiola Star hotel, Bulharsko Zlaté Písky , last minute dovolená léto 2021 Invia\nChcinaplaz.cz » Bulharsko » Zlaté Písky » Gladiola & Gladiola Star\nPohodová dovolená v hotelu Gladiola & Gladiola Star za super cenu od Invia.\nPřímo v centru Zlatých Písků, u hlavní promenády s množstvím barů, restaurací a obchodů v těsném okolí. Hotel a jeho okolí velmi živé až do pozdních večerních hodin, ideální především pro mladé.\nKomplex spojený s hotelem Gladiola Star ****, vlastní recepce, trezor za poplatek, směnárna, výtahy, lobby bar, restaurace, minimarket, půjčovna aut, lékař. Venku bazén, bar u bazénu a terasa s lehátky a slunečníky zdarma – společně pro hotely Gladiola a Gladiola Star.\nDR/DRP: koupelna/WC, klimatizace, TV/sat., mini lednice, telefon a balkon. FR: viz DR, oddělená ložnice. ST: viz DR, prostornější.\nZa poplatek: sauna, masáže, terapie a koupele.\nDvoulůžkový pokoj (DRP): 2 dospělí + 1 dítě / 2 dospělí Dvoulůžkový pokoj (DR): 2 dospělí + 1 dítě / 2 dospělí / 1 dospělý + 2 děti / 1 dospělý + 1 dítě / 1 dospělý Studio (ST): 3 dospělí / 2 dospělí + 2 děti / 2 dospělí + 1 dítě / 2 dospělí Rodinný pokoj (FR): 3 dospělí + 1 dítě / 3 dospělí / 2 dospělí + 2 děti / 2 dospělí + 1 dítě Dítě do 14 let\nInvia a hotel Gladiola & Gladiola Star\nHotel Gladiola & Gladiola Star můžete zkusit vyhledat na stránkách agentury Invia. Na stránkách Invia.cz klikněte na odkaz last minute, poté ve vyhledávání vyberte Bulharsko. Sjeďte na stránce níže a do pole název hotelu napište: Gladiola & Gladiola Star\nHotel Gladiola & Gladiola Star na dovolena.cz\nNa úvodní stránce webu dovolena.cz vyberte ve vyhledávání Bulharsko, pak klikněte na odkaz rozšířené, který se nachází vedle tlačítka vyhledat. Vyjede Vám pole Název hotelu a do něj napište Gladiola & Gladiola Star.\nGladiola & Gladiola Star Bulharsko a Travelportal.cz\nOtevřete si web travelportal.cz nahoře je pole pro vyhledávání. Nemyslím to fialové ale to vedle loga. Je v něm text vyhledejte hotel nebo destinaci. Klikněte dovnitř a napište Gladiola & Gladiola Star Bulharsko a klikněte na obrázek lupy.\nPříklad dovolené v hotelu Gladiola & Gladiola Star\nPokud pojedete do Gladiola & Gladiola Star v termínu od 13.6.2021 do 20.6.2021 dovolená Vás vyjde na 10 490 Kč.\nCopyright © 2021 Chcinaplaz.cz Vybíráme pro Vás nejlepší nabídky dovolené prostřednictvím portálu invia.cz, dovolena.cz a travelportal.cz Tyto internetové stránky používají soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte. Více informací. Informace na těchto stránkách jsou přebírany ze stránek partnerů a může se stát, že informace nebudou vždy úplně aktuální. Zajímá vás: Invia storno zájezdu, Invia kontakt, Cestovní kancelář, Zájezdy, Invia koronavirus, Invia Last Minute, Gladiola & Gladiola Star tripadvisor, Gladiola & Gladiola Star recenze, Gladiola & Gladiola Star invia hotel george 24, George přihlášení , ulozto_cz , stahování z youtube / stahuj


Podmořský festival Lower Keys - Ara.cz\nPodmořský festival Lower Keys\nMilovníci podmořského života a hudby zbystřete! Chcete-li skloubit svou vášeň pro potápění s láskou k hudbě a zároveň se podívat na druhou půlku světa, vydejte se na Floridu, konkrétně na žijící korálový útes. Nemáte-li ještě plány, jak strávit svou dovolenou, je tohle skvělý tip právě pro vás.\nPodmořský hudební festival, Islamorada - photo by: Visitflorida.com\nOblast korálového útesu je široce uznávaná především pro pestrou škálu barev, nezapomenutelnou podívanou a nekonečnou rozmanitost mořských živočichů. Málokdo ale ví, že je zde každoročně pořádán podmořský festival, jehož i vy můžete být součástí.\nCelý název festivalu je Lower Keys Underwater Music Festival a koná se každý rok v období července v oblasti Florida Keys National Marine Sanctuary, která se nachází přibližně šest kilometrů jižně od Big Pine Key. Letos už 30. ročník festivalu připadá na 12. července, je tedy načase začít balit kufry! Událost přiláká každý rok několik stovek potápěčů a příznivců podmořského světa, kteří si vychutnávají zvuky hudby linoucí se oceánskou říší.\nHudbu po dobu celého festivalu zajišťuje rádiová stanice US 1 RADIO. Ta se line především podmořským světem prostřednictvím reproduktorů, které jsou zavěšeny zespod lodí nacházejících se přímo nad korálovým útesem. Playlist se běžně skládá od běžných zvuků velryb a delfínů, přes tematicky zaměřené písně jako Yellow Submarine od Beatles nebo Malá mořská víla od Disney. Účastnící mohou předstírat hraní na obří mušle, čímž dodávají jistý šmrnc celé události.\nMnoho návštěvníků je přilákáno především vidinou nezapomenutelné zábavy, nicméně hlavní účel festivalu je upozornit na jedinečný ekosystém, který se zde nachází. Akce ukazuje, jak je možno si potápění užít a zároveň minimalizovat dopady na životní prostředí.\nZájemci si mohou jednak rezervovat místa na lodích provozovaných potápěčskými odborníky, ale je zde i možnost jet na soukromých lodích přímo z přístavu. Vstupné činí v předprodeji pouhých 10 dolarů, na místě o pět dolarů více. V pátek 11. července vás čeká zahajovací party, která zahrnuje nabídku bohatého občerstvení, pohoštění na baru a živé kapely. Následující den vyplouvají lodě již v 8 hodin ráno, přičemž doba trvání celé události je stanovena od desíti do čtrnácti hodin.\nSamotní pořadatelé akce tvrdí: „Nikde jinde nic podobného nezažijete!“. Přijďte se proto podívat a zažijte jedinečný den plný neuvěřitelných zážitků!Milovníci podmořského života a hudby zbystřete! Chcete-li skloubit svou vášeň pro potápění s láskou k hudbě a zároveň se podívat na druhou půlku světa, vydejte se na Floridu, konkrétně na žijící korálový útes. Nemáte-li ještě plány, jak strávit svou dovolenou, je tohle skvělý tip právě pro vás.\nSamotní pořadatelé akce tvrdí: „Nikde jinde nic podobného nezažijete!“. Přijďte se proto podívat a zažijte jedinečný den plný neuvěřitelných zážitků!


Plánovaná odstávka elektřiny 25.2.2021\nNa 25. 2. 2021 je plánována odstávka elektřiny v čase 7:30 - 14:00 pro tyto lokality: č.p.:\nPublikováno 5. 2. 2021 12:58\nPublikováno 21. 1. 2021 14:56\nInformace o změně v jízdních řádech autobusů\nS platností od 7. 3. 2021 dojde na lince IREDO 107 k dílčí změně jízdního řádu. Víkendový spoj z Hradce Králové přes Neděliště do Hořiněvsi a Habřiny, který dosud odjížděl z Hradce Králové ve 13:10, pojede nově až ve 14:10.\nPublikováno 21. 1. 2021 14:49\nInformace o plánované odstávce elektřiny 2. 2. 2021\nV úterý 2. 2. 2021 v době od 7:30 do 15:00 hodin proběhne plánovaná odstávka elektřiny v celé obci.\nPublikováno 13. 1. 2021 13:11\nUzavírka Svobodné Dvory - Chaloupky\nOd 13. 1. 2021 bude uzavřena ulice Klacovská spojující Svobodné Dvory a Chaloupky.\nPublikováno 11. 1. 2021 15:48\nV letošním roce bohužel nemůže proběhnout tříkrálová sbírka tak, jak jsme zvyklí. Bude tedy probíhat on-line. Více informací naleznete na tomto odkazu: https://www.charitahk.cz/typy-stranek/akce/zpivejte-s-nami-trikralovou-koledu-pustte-si-krasna-videa/\nPublikováno 3. 1. 2021 16:20