Povídky – 29. stránka – FantasyPlanet\nPes v lomu\nVloženo 20.1.2001 uživatelem Josef Kajetán\nKratičká, lehce parodická povídka, odehrávající se na venkově blíže nespecifikovaného “fantasy světa”.\nSoudce a kat\nVloženo 17.10.2000 uživatelem sapkowski.cz - oficiální stránky\nZaklínač Geralt soudcem i katem najednou.\nTrable s Merandou\nNásledující povídka měla být původně součástí většího celku. Avšak tento celek asi nikdy nevznikne. Část nazvaná “Geralt a Meranda” se mi však natolik líbila, že jsem se rozhodl jí přepsat na samostatnou povídku.\nDěj se odehrává v budoucnosti. Protože tato povídka vznikala v době, kdy ještě nebyl znám konec celé ságy o zaklínači, berte toto jako alternativní budoucnost, která by nastala v případě, kdyby sága skončila knihou “Věž Vlašťovky”\nJeden z černých\nPoznámka autora: Chtěl bych se na začátek omluvit všem moravákům a slovákům. Jedna postava v této povídce by měla používat moravský dialekt. Jediný dialekt který znám dokonale, je pražský, takže je možné, že dialogy této postavy jsou občas zkomolené. Koneckoncu, Aramus taky není dokonalý trpaslík… 🙂\nGeralt vyběhl ven, kde stál hlouček vojáku a horečně se o něčem hádali. Geraltův vpád je překvapil. Zaklínač dvěma rychlými švihy rozpáral břicho jednomu, druhý mu nevědomky naběhl na ostří. Ostatní se stačili vzpamatovat a Geralt najednou zjistil, že je obklíčen. Pohotově složil prsty do znamení Aard, aby si prorazil cestu ven. Podařilo se, náraz síly odhodil několik válečníků a smetl ještě dva stany. Neváhal, vyrazil ke koním. Sluchem zachytil svištění. V poslední chvíli skočil na zem a kotoul\nDiadém s Chalcedonem – Visennin příběh\n“Vážená rado, vážení členové!” V hale v jednom ze samorostlých domků sedělo několik druidů v kruhu kolem kulatého stolu se zasmušilými výrazy ve tváři. Fregenal stál v čele a mluvil, přičemž se točil vlevo a vpravo, aby jeho řeč slyšeli všichni přítomní.\n“S radostí oznamuji, že ztráta zakázaných knih byla objasněna. Našel jsem viníka, který za celou krádeží stojí. Zde ji máme…”\nK obloze se zvedaly oblaka dýmu ze strážních ohňů. Pod nimi se rozkládala nerovná krajina, plná skal a kopců, m\nIrma Méllien: Vize zkázy\nJedna verze konce světa.\nKterak Marigold potkal svou lásku.\nInstinkt – 2. část\nPokračování veleúspěšného prvního dílu.\nInstinkt – 1. část\nPodstatou člověka, všeho lidského, a člověku příbuzných bytostí je s t r a c h. Ze strachu se skládá lidská duše. Ze strachu pramení většina lidských reakcí, lidských činností, lidského myšlení. Kdyby tomu tak nebylo, neexistoval bych já, ani mně podobní, kteří jsme z lidského strachu vznikli a z lidského strachu a zloby žijeme. Říkají nám Netvoři Chaosu. Já jsem ale jediný svého druhu, neboť zloba bytosti, která mne stvořila byla nesmírná.\nSága o Zaklínači 1-5 – komplet 1 comment


Spokey SNOOKI Brusle zimní i letní modré, vel. 33-36 - Vyprodeje24.cz\n> Sport>Zimní sporty>Lední brusle>Brusle 2v1 zimní i letní>Spokey SNOOKI Brusle zimní i letní modré, vel. 33-36\nUšetříte: 364 Kč (21%)\nKolečka s tvrdostí 82A dokonale absorbují vibrace i na nerovném povrchu, ložiska třídy ABEC5 Carbon. Pružnějšího podvozek z PP eliminuje otřesy, brusle jsou díky němu lehčí.\nVyměnitělné figurové nebo hokejové ostří z nerez oceli\nDárek zdarma Více variant


Výzkum - Využití senzorů k monitoringu aktivity krav, jejich přežvykování, tělesné teplotě pro předpověď začátku telení - | ČTPZ\nVyužití senzorů k monitoringu aktivity krav, jejich přežvykování, tělesné teplotě pro předpověď začátku telení\nAnglicky: Sensor data on cow activity, rumination, and ear temperature improve prediction of the start of calving in dairy cows\nZdroj: Rutten, C.J., Kamphuis, C., Hogeveen, H., Huijps, K., Nielen, M., Steeneveld, W. 2017. Sensor data on cow activity, rumination, and ear temperature improve prediction of the start of calving in dairy cows. Computers and Electronics in Agriculture, 132, 108–118.\nKlíčová slova: "chov mléčného skotu, nositelné senzory, management telení"\nDostupný z: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0168169916310262\nManagement řízení telení je velmi důležitý pro zdraví dojnic a jejich telat. Sice se dá vypočítat předpokládaný termín otelení, ale tato informace je pouze orientační a nemusí být úplně přesná. Je velmi důležité sledovat krávu v období před otelením, protože mohou nastat komplikace, které vyžadují přítomnost ošetřovatele či veterinárního lékaře. V těchto případech nám mohou pomoci různé senzory, které mohou mít krávy zavěšené na obojcích, na ocase či v ušním štítku.\nV této studii byly použity senzory, které byly umístěny v ušním štítku a snímaly kumulativní aktivitu, přežvykování, aktivitu při krmení a tělesnou teplotu. Údaje byly sbírány každých 5 minut. Výsledky naznačují, že je možné pomocí senzorů předpovědět přesněji hodinu začátku telení. Ze získaných dat se vyhodnocovalo, s jakou přesností jsme schopni určit dobu začátku telení. Sledování porovnávalo hodnoty s přesností na 24, 12, 6, 3 a 1 hodinu. Výsledky naznačují, že použití snímačů zlepšuje předpověď počátku telení. Nejlepší výsledky byly zaznamenány při předpovědi porodu z dat snímaných 3 hodiny před skutečných začátkem porodu. V takovýchto případech došlo k otelení u 42,4 % krav. Při předpovědi 1 hodiny před porodem se podařilo správně určit jen 21,2 % krav.\nZe zootechnického hlediska může být sledování indikačních signálů z čidla pro ošetřovatele velmi důležité. Avšak tyto signály mají pouze prediktivní informaci o tom, že je nutné dojnici v několika následujících hodinách podrobně sledovat.


Chevrolet Blazer 2019 odtajněn v Kantonu - Recenze českých automobilů a nejen\nChevrolet Blazer 2019 odtajněn v Kantonu\nV Guangzhou byl částečně odtajněn nový koncept legendárního crossoveru Chevrolet Blazer 2019. Crossover pro Middle Kingdom bude delší, budou pojmenovány vlastnosti, parametry a fotografie. Na konci článku video recenze Chevrolet Blazer 2019.\nV Guangzhou byl odtajněn nový koncept Chevrolet FNR-CarryAll pro Middle Kingdom, známý také jako legendární crossover Chevrolet Blazer pro USA. Koncept má prodlouženou zadní část, do které se vejdou tři řady sedadel. Oficiálně se světová premiéra legendárního crossoveru Chevrolet Blazer v Guangzhou uskuteční na jaře 2019. Zároveň oficiálně začíná prodej crossoveru ve Spojených státech.\nTato zkratka byla dána automobilu z nějakého důvodu, FNR znamená Najít novou silnici (hledat novou silnici). Pokud jde o zkratku CarryAll, jedná se o název prvního amerického crossoveru Caryall Suburban, který vyšel v roce 1935. Jak vyšlo najevo, hlavním rozdílem mezi Chevrolet Blazer pro Střední říši a americkým trhem je třetí řada sedadel a prodloužený zadní převis.\nDélka, mm5000Šířka, mm2258Výška, mm1693Rozvor, mm2867\nDalší podrobnosti konceptu Chevrolet FNR-CarryAll zahrnují panoramatické střešní okno, moderní 22 "kola z lehkých slitin, karbonovou sadu karoserie, přídavnou mřížku na kapotě pro odvod horkého vzduchu, karbonové brzdy Brembo a upravené kliky dveří. sedadlo potažené dvoubarevnou kůží, digitální přístrojový panel založený na 12 "displeji a multimediální systém založený na 10" dotykovém displeji.\nKromě všeho navíc samostatná klimatizace, stejně jako displeje pro cestující třetí a druhé řada sedadel. Pro Celestial Empire zatím neexistuje koncept Blazer 2019. S největší pravděpodobností bude pod kapotou instalován přeplňovaný benzínový motor s objemem 2,0 litru a kapacitou 260 koní.\nVideo recenze nového Chevrolet Blazer 2019:\nVzhled Lada Vesta Sport byl odtajněn před plánovaným…\n← Káva je nové palivo pro automobily\nAuta s nejkvalitnějšími interiéry →


Psací stůl a židle pro Ivanku | Patron dětí\nPsací stůl a židle pro Ivanku\nIvanku, která je na vozíku, znám ze školy, kde působím jako její třídní učitelka. Finanční situace rodiny je složitá. Maminka pečuje nejen o Ivanku, ale také o mladší dcerku. Ivanka si ráda prohlíží časopisy a knížky, baví ji kreslení. Bohužel jí schází vlastní prostor, kde by se těmto aktivitám mohla věnovat. Proto si pro ni maminka přeje psací stůl a židli.\ncelou částku 7,227 Kč\nMaminka vypráví příběh své postižené dcerky Ivanky\nČtrnáctiletá Ivanka trpí dětskou mozkovou obrnou a mentální retardací. Nechodí, takže je jejím věrným parťákem doma i na cestách invalidní vozík. Když má dobrý den, dokáže se sama najíst, stále však nosí plenky. Dříve jsme jí také vůbec nerozuměli, teď už je to ale mnohem lepší. Je moc šikovná.\nIvanka chodí do speciální základní školy, kde má výbornou paní učitelku – moc nám se vším pomáhá. Všichni se snažíme, aby se měla Ivanka co nejlépe, a ona nám to vrací svým úsměvem a dobrou náladou. Do nejlepší nálady jí dostává hudba a tanec, takže si někdy hodně nahlas pustíme písničky a tančíme spolu. Ivanka je prostě holka do nepohody.\nIvanka si ráda prohlíží obrázkové knížky nebo kouká na pohádky na počítači. Aby ale nebyla pořád jenom ve vozíku, přála bych si pro ni psací stůl a pohodlnou židli, ve které se by se cítila příjemně. Místo vyhrazené na kreslení a prohlížení knížek totiž v pokojíčku nemá.\nProtože na tom však naše rodina není momentálně nejlépe, rozhodla jsem se vás poprosit o příspěvek. Předem moc děkuji všem, kteří pomáhají.


Moskva chce další hrob neznámého vojína. Kde ale vzít ostatky? — ČT24 — Česká televize\nMoskva chce další hrob neznámého vojína. Kde ale vzít ostatky?\nMoskva - Rusko se chystá na oslavy 200. výročí bitvy u Borodina, které připadne na příští rok. V Moskvě má vzniknout i další hrob neznámého vojína, tentokráte padlého v bitvě s Napoleonem. Nalézt ostatky vhodného hrdiny však může být problém.\nMoskvě prý dosud chybí dostatečně důstojné místo k uctění padlých z dávné bitvy, a tak v městském sněmu vznikl nápad, aby podle pařížského vzoru i pod moskevským Vítězným obloukem na Kutuzovově třídě plál věčný oheň, pod nímž by spočíval bezejmenný hrdina. Myšlenka se moskevské radnici zalíbila.\n„Získat všechna povolení a vybudovat památník v nejkratší lhůtě není největší problém. Mnohem složitější je vypátrat ostatky neznámého ruského vojína, který položil život u Borodina,“ upozornil dnes list Izvestija.\nMoskevský hřbitov, kde se pochovávali vojáci, kteří nepřežili zranění utrpěná v bitvě, byl zničen v 50. letech minulého století. Paradoxně při opravě třídy, která nese jméno carského vojevůdce Michaila Kutuzova, který bitvu s francouzským císařem Napoleonem na přístupech k Moskvě 7. září 1812 svedl.\nZdálo by se, že nemůže být nic jednoduššího než nalézt vhodné ostatky na bojišti. Podle dobových záznamů bilance ruské armády u Borodina byla na 45 000 mrtvých, raněných a nezvěstných, zatímco ztráty Francouzů a jejich spojenců se odhadovaly na 30 000 mužů.\nProblém je však v tom, že Napoleon poté, co se Rusové stáhli z bojiště, odpochodoval s celou armádou do Moskvy a na místě zanechal jediný prapor vojáků, aby pochovali padlé - a ti si s úkolem nedokázali poradit.\nVesničané museli zlikvidovat na sto tisíc mrtvol\nPodle spisovatele Fjodora Glinky, který jako účastník bojů své zážitky zvěčnil v zápiscích, se bojiště 52 dnů po bitvě podobalo „hřbitovu bez hrobů“, kam se z celé smolenské gubernie seběhly hodovat na hromadách mrtvol smečky vlků, kteří o kořist zápolili s hejny havranů.\nNakonec, aby se předešlo epidemiím, se o úklid bojiště museli postarat vesničané z okolí. Pozůstatky mrtvých vojáků a koní stahovali k velikým ohňům, kde je spalovali a popel zahrabávali do masových hrobů. Podle Glinky tak bylo spáleno 93 999 padlých a mršin, podle dalšího účastníka bitvy, historika Alexandra Michajlovského-Danilevského 58 521 padlých a 35 487 mrtvých koní.\nRozlišit, zda popel patřil Rusům, či Francouzům, už zřejmě nelze. Nemluvě o tom, že mnohé hroby byly zničeny za sovětské éry či za bojů mezi sovětskými a německými vojsky u Borodina v roce 1941. Jiní historici však věc nevidí až tak černě. Podle Alexandra Zolotareva lze vhodné ostatky najít v hrobech u ženských klášterů, které po bitvě pečovaly o raněné ruské vojíny a důstojníky.\nKdo vlastně u Borodina vyhrál, se dodnes vedou spory. Napoleon si každopádně byl jist vítězstvím, protože po bitvě mohl vtáhnout do Moskvy, kde chtěl s carem uzavřít mír. Z vypáleného a vyrabovaného města se však musel stáhnout a ústup se změnil v úprk, při kterém armádu decimovaly útoky nepřítele, mráz a nedostatek potravin. Do vlasti se vrátily jen zbytky vojsk.


IDC: Trh s datovými úložišti zaznamenal pokles, kapacita meziročně opět vzrostla | ChannelWorld.cz\nIDC: Trh s datovými úložišti zaznamenal pokles, kapacita meziročně opět vzrostla\nPříjmy na trhu s úložnými řešeními klesly v prvním čtvrtletí celosvětově o více než 18 %. Zhruba o pět procent pomaleji padal trh s externími úložnými disky. Kteří výrobci dominují trhu, jak rostla kapacita prodaných disků a o které produktové segmenty byl největší zájem?\nautor Jáchym Krasek | Hardware | 06.08.2009\nIDC · HP · EMC · IBM · Dell · Hitachi · NetApp · datová úložiště\nSvětový trh s externími úložnými řešeními zaznamenal v prvním čtvrtletí 2009 meziroční pokles příjmů o 13,6 %, výrobci tak utržili 4,2 miliardy dolarů. V tomto čtvrtletí také klesly příjmy na trhu všech úložných řešení na 5,6 miliard dolarů, což je pokles o 18,2 % vůči stejnému období z předchozích let.\nKapacita prodaných disků se přiblížila hodnotě 2 146 pentabytů a meziročně tedy narostla o 14,8 %. V nejnižší cenové skupině (0 - 14 000 dolarů) byl zaznamenán meziroční růst 9,9 %, střední kategorie (15 000 - 49 999 dolarů) zůstala na stejné úrovni. V nejvyšší cenové kategorii (300 000 - 499 999 dolarů) došlo k meziročnímu nárůstu o 14,5 %, protože výrobci zlevnili některé své high-endové produkty. Lídrem trhu na poli externích úložných řešení je společnost EMC s 20,7% podílem v prvním čtvrtletí, následována HP a IBM s 11,5 % respektive 11,3 % podílu. Dell a Hitachi skončili na čtvrtém místě s 9,8 % a 9,4 %.\nCelkový trh se síťovými úložišti (celková NAS kombinováno s Open SAN) zaznamenal v prvním čtvrtletí meziroční nárůst výnosů 12,5 % a příjmy dosáhly více než 3,1 miliardy dolarů. Největší podíl v segmentu NAS má opět firma EMC s 39 %, na ni se snaží dotáhnout NetApp s 28,7 %. Na trhu s Open SAN je tomu obdobně, kraluje zde opět společnost EMC, tentokrát s 21,9 %. Velké věci se dějí na trhu iSCSI, kde růst oproti stejnému období v loňském roce se zastavil až na čísle 40,5 %. Zde vévodí Dell s 36,4 %, na ni se snaží marně dosáhnout EMC s 15,8 %. Celosvětově však trhu s úložnými řešeními vévodí HP s 17,4 % a krok se s ní snaží udržet EMC s 15,5%.\nCelosvětové příjmy výrobců externích úložných řešení a jejich podíl na trhu v prvním čtvrtletí 2009 (v mil. USD)\nPříjmy v 1Q 2009 (mil. dolarů)\nPodíl na trhu 1Q 2009 v %\nPříjmy v 1Q 2008\nPodíl na trhu 1Q 2008 (v %)\nZměna 1Q 2009/1Q 2008\nZdroj: IDC (červenec, 2009)\nCelosvětové příjmy výrobců všech úložných řešení a jejich podíl na trhu v prvním čtvrtletí 2009 (v mil. USD)\nNa výsledky čtvrtého čtvrtletí se můžete podívat zde.


Zdravotní pojištění a připojištění nadstandardní péče - PDF\nDownload "Zdravotní pojištění a připojištění nadstandardní péče"\n1 Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích Zdravotně sociální fakulta Zdravotní pojištění a připojištění nadstandardní péče bakalářská práce Autor práce: Studijní program: Studijní obor: Linda Dubská Sociální politika a sociální práce Sociální práce ve veřejné správě Vedoucí práce: JUDr. Věra Pražmová Datum odevzdání práce:\n2 Abstrakt Zdravotnictví bychom mohli definovat jako soustavu odborných zdravotnických institucí a činností, které se zaměřují na péči o zdraví občanů a slouží k uspokojování zdravotních potřeb obyvatelstva. Díky této významné roli je oblast zdravotnictví velmi sledována, a to nejen politickými činiteli, ale i laickou veřejností. Kvalitní fungování a stabilita systému závisí především na jeho financování, které se uskutečňuje z veřejných zdrojů, státního rozpočtu a ze zdrojů soukromých. Základním zdrojem financování zdravotní péče je zdravotní pojištění, které zaujímá přibližně 77 %. Zdravotní pojištění se opírá o článek 31 Listiny základních práv a svobod a je založeno na několika principech. Jedním z těchto principů je povinná účast, která vzniká ze zákona a podrobněji je upravena v zákoně číslo 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění. Ze státního rozpočtu plyne do zdravotnictví okolo 3,8 % výdajů. Dalším zdrojem financování jsou soukromé zdroje, mezi které patří například regulační poplatky u lékaře, příplatek za léky a stomatologické výrobky a také nedávno zavedené platby za nadstandardy. Podíl spoluúčasti pojištěnců je nízký a jedná se pouze o doplňkovou formu financování. V současnosti však jejich význam roste. Zdravotnictví je financováno i z jiných zdrojů, které jsou pouze okrajové a zaujímají zanedbatelné 1 % příjmů. Jedná se například o charitativní a dobročinné příspěvky. Financování zdravotnictví je v současnosti problémem, který má celosvětové rozměry. Je tomu tak hlavně díky pokroku a novým medicinským technologiím, jejichž nabídka přesahuje hospodářské možnosti všech států. V rámci zajištění finanční stability systému a udržení nákladů na přijatelné úrovni došlo k reformě českého zdravotnictví. Součástí reformních snah je racionalizace poptávky po zdravotní péči prostřednictvím zavedení regulačních poplatků a díky tomu i získání nových zdrojů. Reforma s sebou přinesla také zavedení tzv. nadstandardů, tj. ekonomicky náročnější varianty zdravotní péče, která má do systému přinést více soukromých výdajů. Občané České republiky tak mohou vedle základní zdravotní péče hrazené z povinného zdravotního pojištění využít i nadstandardní služby, za které si však musí připlatit. Jedná se např. o možnost získání kvalitnějších materiálů nezbytných k léčbě či ošetření (ekonomicky náročnější varianta zdravotní péče), vlastní volbu\n3 lékaře operatéra, nadstandardní vybavení pokoje při hospitalizaci apod. Pokud se pojištěnec rozhodne pro ekonomicky náročnější variantu, je ze zákona povinen uhradit rozdíl ceny mezi touto méně hospodárnou variantou a variantou základní. Seznam nadstandardů v současnosti obsahuje 18 položek a měl by se dále rozrůstat. Cílem bakalářské práce je shrnout současnou právní úpravu dané problematiky a zejména zjistit, zda respondenti jsou ochotni využít možnost připojištění za účelem čerpání nadstandardní péče. V teoretické části je nastíněn historický vývoj zdravotního pojištění, principy zdravotního pojištění a jeho institucionální zajištění. Pozornost je věnována výdajům, které plynou do českého zdravotnictví a pro mezinárodní srovnání je stručně popsáno fungování zdravotnických systémů ve vybraných státech. Závěr teoretické části obsahuje informace o problematice nadstandardní péče a o přístupu tuzemských pojišťoven k možnosti připojištění této zdravotní péče. Praktická část práce je zaměřena na zjištění zájmu pojištěnců jednak o využití nadstandardní péče a dále o to, zda respondenti uvažují o možnosti soukromého pojištění pro případ jejího čerpání, popřípadě jaké formy a druhy péče upřednostňují. Ke sběru dat byl použit kvantitativní výzkum a metoda dotazování. V rámci výzkumu byly stanoveny 3 hypotézy. Hypotéza č. 1: Respondenti s příjmem nad Kč měsíčně jsou ochotni využít možnost připojištění nadstandardní péče, zatímco respondenti s nižšími příjmy o této možnosti neuvažují. Hypotéza č. 2: Respondentky, ženy plánující narození dítěte, upřednostňují možnost připojištění nadstandardní péče v souvislosti s těhotenstvím a porodem. Hypotéza č. 3: Ostatní respondenti upřednostňují možnost připojištění nadstandardní stomatologické péče. Po analýze výsledků byly potvrzeny první dvě hypotézy. Třetí hypotéza potvrzena nebyla. Tato práce by byla vhodná především jako studijní materiál pro studenty Jihočeské univerzity v rámci některých vyučovaných předmětů, anebo i pro studenty z jiných škol. Teoretická část práce by mohla být využita jako informační materiál pro zainteresované jedince a zejména i pro širokou veřejnost. Snad by se tato práce mohla stát námětem pro zpracování dalších výzkumů týkajících se této problematiky a zodpovědět jiné, nové a ještě neotevřené otázky.\n4 Abstract We could define healthcare as a system of specialized medical institutions and activities that focus on public health care and are used to meet the healthcare needs of the population. Healthcare is highly monitored due to this important role, not only by politicians, but also by the general public. Good functioning and stability of the system depends mainly on its financing, which takes place from public sources, the state budget and from private sources. Good functioning and stability of the system depends mainly on its financing, which is realized from the public resources, state budget and from private resources. The main source of healthcare funding is health insurance that covers approximately 77 %. Health insurance is based on Article 31 of the Charter of Fundamental Rights and Basic Freedoms and it is based on several principles. One of these principles is mandatory participation, which is established by law and is further regulated in Act No. 48/1997 Coll., on public health insurance. About 3.8 % of the costs from the state budget goes to healthcare. Private resources are another source of funding, including regulatory fee, additional charge for medicines and dental products and recently introduced additional charge for above-standard services. The share of the participation of the insured persons is low and it is only the additional form of the funding. However, its importance is increasing nowadays. Healthcare is also funded by other resources which are marginal only and they account for negligible 1 % of income. These include charity donations and charitable contributions Healthcare funding is currently a problem with global dimensions. This is mainly due to the progress and new medical technologies as their offer exceeds the economic capacity of all countries. The reform of Czech healthcare was performed to ensure the financial stability of the system and keeping costs at an acceptable level. One part of the reform efforts is rationalization of healthcare demand using the introduction of the regulatory fees and thus obtaining new resources, too. The reform also introduced the so-called abovestandard services, i.e. economically more expensive healthcare alternatives, which are supposed to obtain more private resources into the system. Czech Republic citizens can\n5 use basic healthcare funded by statutory health insurance and also the above-standard services for which they must pay extra money. These include for example the possible use of higher quality materials necessary for the treatment (economically more expensive health care alternative), your choice of physician - surgeon, above-standard equipped rooms during hospitalization etc. If the insured person chooses economically more expensive alternative, he is legally obligated to pay the difference between the prices of this alternative and economically cheaper alternative. The list of the abovestandard services currently contains 18 items and should continue to grow. The aim of this bachelor thesis is to summarize the current legislation of this issue and in particular to determine whether the respondents are willing to use the supplementary insurance to receive above-standard services. There is outlined the historical development of health insurance, health insurance principles and its institutional provision in the theoretical part. The attention is paid to the expenses that flow to the Czech healthcare and there is briefly described healthcare systems functioning in selected countries for international comparison. Conclusion of the theoretical part contains information about the above-standard services issue and about the attitude of the Czech insurance companies to the option of additional insurance of this healthcare. The practical part of the thesis is a critical examination of the interest of the insured persons to in using the above-standard healthcare and furthermore whether the respondents consider the possibility of a private insurance for the event of excessive cost needs and what forms and types of healthcare they prefer. Data were collected using the quantitative research and querying method. There were set 3 research hypotheses. Hypothesis 1: Respondents with income above CZK per month are willing to use the possibility of additional insurance to receive above-standard healthcare, while respondents with lower income do not think about this possibility. Hypothesis 2: Female respondents planning birth prefer the possibility of additional insurance to receive above-standard healthcare related to pregnancy and childbirth. Hypothesis 3: Other respondents prefer the possibility of additional insurance to receive\n6 above-standard dental care. After analyzing the results, first two hypotheses were confirmed. Third hypotheses wasn t confirmed. This work would be particularly suitable as a study material for students of Jihočeská univerzita in certain school subjects or for students from other schools. The theoretical part of the work could be used as an informational material for interested individuals and especially for the general public. Perhaps this work could become suggestion to process further research on this issue and answer different, new and still unopened questions.\n7 Prohlášení Prohlašuji, že svoji bakalářskou práci jsem vypracovala samostatně pouze s použitím pramenů a literatury uvedených v seznamu citované literatury. Prohlašuji, že v souladu s 47b zákona č. 111/1998 Sb. v platném znění souhlasím se zveřejněním své bakalářské práce, a to v nezkrácené podobě v úpravě vzniklé vypuštěním vyznačených částí archivovaných fakultou elektronickou cestou ve veřejně přístupné části databáze STAG provozované Jihočeskou univerzitou v Českých Budějovicích na jejich internetových stránkách, a to se zachováním mého autorského práva k odevzdanému textu této kvalifikační práce. Souhlasím dále s tím, aby toutéž elektronickou cestou byly v souladu s uvedeným ustanovením zákona č. 111/1998 Sb. zveřejněny posudky školitele a oponentů práce i záznam o průběhu a výsledku obhajoby kvalifikační práce. Rovněž souhlasím s porovnáním textu mé kvalifikační práce s databází kvalifikačních prací Theses.cz provozovanou Národním registrem vysokoškolských kvalifikačních prací a systémem na odhalování plagiátů. V Českých Budějovicích dne Linda Dubská\n8 Poděkování Děkuji vedoucí mé bakalářské práce paní JUDr. Věře Pražmové za ochotnou spolupráci a cenné rady, které mi při psaní práce velmi pomohly.\n9 Obsah Úvod Současný stav Základní pojmy Definice zdraví Definice pojištění Financování zdravotní péče Historický vývoj zdravotního pojištění Situace u nás Základní principy veřejného zdravotního pojištění Vznik a zánik zdravotního pojištění Práva a povinnosti Osobní a věcný rozsah zdravotního pojištění Osobní rozsah zdravotního pojištění Věcný rozsah zdravotního pojištění Hrazené služby Nehrazené služby Základní a ekonomicky náročnější varianta Institucionální zajištění VZP Zaměstnanecké pojišťovny Druhy zdravotních pojišťoven Zdravotnické systémy a mezinárodní srovnání Výdaje na zdravotnictví v ČR Výdaje na zdravotnictví ve vybraných státech Německo Rakousko Francie Velká Británie USA Nadstandardní péče a zdravotní připojištění Seznam nadstandardů Tuzemské zdravotní pojišťovny a nadstandardní připojištění PATRON ZP MV ČR Pojišťovna Slavia Česká pojišťovna Zdraví Cíl práce a hypotézy Cíl práce Hypotézy Metodika Použitá metodika Dotazník Charakteristika výzkumného souboru\n10 3.4 Vlastní realizace výzkumu Výsledky Diskuze Závěr Seznam použitých zdrojů Klíčová slova Přílohy\n11 Úvod Téma bakalářské práce je zaměřeno na problematiku zdravotního pojištění a na možnost připojištění nadstandardní péče. V České republice je povinnost zdravotního pojištění dána ze zákona, avšak možnost nadstandardního připojištění je dobrovolná a je na každém jedinci, zda si tuto formu zvolí nebo se spokojí pouze se základní (standardní) péčí. Zdravotní pojištění a možnost připojištění nadstandardní péče jsou upraveny v zákoně číslo 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění, který je jedním z hlavních pramenů v této oblasti. Zdravotní pojištění je jistě pro širokou veřejnost známé, ale o možnosti výběru ekonomicky náročnější varianty (nadstandard) není poskytnuto dostatečné množství informací. Zavedení ekonomicky náročnějších variant bylo součástí reformy českého zdravotnictví, na které usilovně pracovalo Ministerstvo zdravotnictví a v současnosti na ní stále pracuje. Ministerstvo zdravotnictví v rámci této reformy přijalo řadu zcela nových právních předpisů a mnoho dalších bylo novelizováno. Reforma má zajistit finanční stabilitu a efektivnější fungování zdravotnictví. Příčinou výběru tématu této bakalářské práce byla především aktuálnost a v posledním roce i jeho mediální publicita ať už v televizi, novinách či na internetu. Zvolená problematika mě zaujala také díky častým legislativním změnám, kterými si v posledních letech prošla. Současně jsem chtěla zjistit, zda by obyvatelé České republiky chtěli využít možnost připojištění nadstandardní péče a kolik peněz by byli ochotni do tohoto připojištění investovat. Důležitou skutečností je i fakt, že se dotýká všech obyvatel České republiky, čili každého z nás a je jistě užitečné znát možnosti, které zdravotní systémy nabízejí. Jde především o naše zdraví a to máme všichni jen jedno. 11\n12 1 Současný stav 1.1 Základní pojmy Definice zdraví Dle Světové zdravotnické organizace znamená zdraví určitou schopnost vést plnohodnotný život jak po stránce sociální, tak i po stránce ekonomické. Zdraví nemusí být pouze nepřítomnost nějaké nemoci, ale může být také definováno jako stav úplné fyzické, duševní a sociální pohody (36) Definice pojištění Obecně můžeme konstatovat, že pojištění je systém, soubor činností, kterými si pojišťujeme,,něco v době, kdy to nepotřebujeme, na dobu, kdy to budeme potřebovat (17) Financování zdravotní péče V České republice existují tři hlavní způsoby financování zdravotní péče. Jsou to zdravotní pojišťovny, veřejné rozpočty a soukromé zdroje (domácnosti). Největší podíl na financování zdravotní péče má veřejné zdravotní pojištění. Stát musí určit povinnost, aby občané byli pojištěni a to na základě principu solidarity (vzájemnosti). Do systému je přispíváno i dalšími okrajovými složkami, jako jsou např. církve, různé charitativní organizace a jiné (sponzorské dary), ale tyto ostatní položky zahrnují pouhé 1% výdajů na zdravotnictví (30). 12\n13 1.2 Historický vývoj zdravotního pojištění Pojem pojištění je starší více jak 4000 let. Počáteční formy pojištění jsou známy ze starověkého Egypta již kolem roku 2500 let př. n. l, kde kameníci, kteří pracovali na stavbě pyramid, mezi sebou uzavírali dohody na vzájemné krytí pohřbů. Podobná úprava existovala i v roce př. n. l. ve Starobabylónské říši za vlády krále Chammurabiho, který ji nechal vytesat do sloupu. Tato právní úprava obsahovala nejen krytí nákladů na pohřeb pojištěného člena v případě úmrtí, ale i na úhradu škod, které mohly vzniknout při přepravě zboží na cestách karavan a na moři. Zajímavý doklad z období před naším letopočtem můžeme najít v Athénách kolem roku 400 o sociálním pojištění pro případ poškození zdraví ve válce nebo odškodnění zmrzačených vojáků. Další myšlenky o možnosti pojištění vznikaly ve středověku. S rozvojem námořní dopravy docházelo ke zrodu námořních půjček již kolem 10. století. První pojistné smlouvy týkající se pojišťování lodí a lodních nákladů, které se dochovaly, byly podepsány roku 1347 v italském Janově a roku 1379 v Pise. Zásluhou těchto smluv byla zahájena éra komerčního námořního pojištění. Toto pojištění se později v 15. století netýkalo jen lodní přepravy a rizik s ní spojených, ale jednalo se také o pojištění proti škodě způsobené ohněm a díky tomu vznikaly i pojišťovací ústavy. Významným mezníkem je i druhá polovina 17. století, kdy se rozšiřovalo pojištění zásluhou rozvoje zámořského obchodu. Tato forma pojištění představovala pojištění individuální, tj. institut pojištění soukromého založeného na soukromoprávní smlouvě (13). V 19.století se rychle rozvíjela průmyslová výroba a vytvářela se velká skupina pracujících, kteří ale nebyli schopni nebo neměli dostatek prostředků na pokrytí budoucích sociálních či zdravotních událostí. Díky těmto problémům začaly vznikat snahy o sociální pojištění. V této době se také pohotově rozvíjela zdravotní technika, a ta vedla k růstu nákladů a ke zdražení léčby. S medicínským pokrokem a náhlým růstem nákladů došlo k významnému sociálnímu problému a bylo tedy nutné přijmout určitá opatření. Významnou osobou, která se snažila tento problém řešit, byl císař Vilém II. Jeho zásluhou byl roku 1883 vydán dokument k zavedení sociálního pojištění, který byl podnětem pro zákon o povinném zdravotním pojištění pro zaměstnané dělníky. 13\n14 V našich zemích, tj. v té době Rakousko Uhersko, byl přijat podobný zákon v roce 1886 a v roce 1877 byl přijat zákon o úrazovém pojištění. Podobná legislativa vznikala i v řadě dalších evropských zemích na přelomu 19. a 20. století. Koncem 19. století došlo v oblasti zdravotního pojištění ke vstupu komerčních pojišťoven (23) Situace u nás První záznamy o pojišťovnictví u nás se datují kolem konce 17. století. Významným rokem je rok 1777, kdy byla v českých zemích založena pojišťovna proti škodám, které může způsobit oheň na polích, nábytku, na dobytku a na nářadí. V roce 1827 byl založen císařskokrálovský privilegovaný, český, společný, náhradu škody ohněm svedené pojišťující ústav, který svůj název později změnil na První českou pojišťovnu a díky kterému se neustále odvíjí tradice českého pojišťovnictví. V sedmdesátých a osmdesátých letech předminulého století bylo české pojišťovnictví již tak silné, že ekonomickou stabilitou První české vzájemné pojišťovny neotřásly například ani značné škody, jako byly požáry mlýnů roku 1870 v Čejticích, ve Vojkovicích, roku 1878 v Praze a roku 1881 v Karlíně. Ani největší náhrada škody v devatenáctém století poskytnutá za jednu pojistnou událost, a to krátce po požáru Národního divadla v Praze 12. srpna 1881, pojišťovnu neohrozila (12). Značný vliv mělo pro pojišťovnictví válečné období v letech , kdy docházelo ke stoupání poptávky po životním pojištění, pojištění majetku a v neposlední řadě proti požárům a válečnému pojištění. Po vzniku Československa se v letech rozšířilo zdravotní pojištění na všechny námezdně pracující a na státní a veřejné zaměstnance. Pojištění zaměstnanců pro případ nemoci, invalidity a stáří upravil zákon č. 221/1924 Sb. Již v roce 1930 působilo v tehdejším Československu několik typů nemocenských pojišťoven a zhruba polovina obyvatelstva byla pojištěna. Základem zdravotní péče byl praktický lékař a na zdravotní pojišťovně bylo, zda uzná volnou volbu lékaře či ne. Tento systém zavedený v Československu prakticky přečkal i období okupace v letech , ve kterých nedošlo k podstatným změnám. Po únoru 1948 bylo nemocenské a důchodové pojištění 14\n15 sjednoceno do jednoho povinného systému ve smyslu zákona číslo 99/1948 Sb., o národním pojištění (v roce 1951 se důchodové pojištění oddělilo a osamostatnilo). Správu převzala Ústřední národní pojišťovna. V té době také došlo ke znárodnění nemocnic, léčeben, lázní apod. Zdravotní péče byla pro všechny občany bezplatná, i když byla financována z daní (17). Roku 1966 přijalo tehdejší Národní shromáždění Československé republiky zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, který upravoval povinnosti státu, zdravotnických zařízení, uživatelů zdravotnických služeb i zdravotnické péče. Zákon nebyl do roku 1990 ani jednou pozměněn, ale od roku 1990 prošel mnoha novelizacemi. V současné době již není v platnosti, ale byl s účinností od nahrazen zákonem 372/2011 Sb., o zdravotních službách. Po roce 1990 bylo zavedeno všeobecné zdravotní pojištění, a proto byl přijat zákon č. 550/1991 Sb., o všeobecném zdravotním pojištění a zákon č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně. Oba tyto zákony byly přijaty Českou národní radou. Dalším významným zákonem je zákon č. 280/1992 Sb., o resortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách, díky kterému měl být omezen monopol jedné zdravotní pojišťovny a mělo být také vytvořeno konkurenční prostředí. Zákon č. 550/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně byl nahrazen zákonem č. 48/1997 Sb. o veřejném zdravotním pojištění, který je ve znění pozdějších novel platný i v současnosti (37). 1.3 Základní principy veřejného zdravotního pojištění Jedním z hlavních principů veřejného zdravotního pojištění je povinná účast na tomto pojištění. Jedná se v podstatě o osobní rozsah zdravotního pojištění, který je podrobněji popsaný v kapitole 1.4. Svobodná volba zdravotní pojišťovny či lékaře je neméně důležitým principem. Všichni pojištěnci mají zákonem stanovené právo na tento svobodný projev vůle a také na možnost změny zdravotní pojišťovny nebo lékaře, a to jednou za 12 měsíců vždy k 1. lednu následujícího kalendářního roku. 15\n16 Veřejné zdravotní pojištění je vybudováno na principu sociální solidarity pojištěnců, čili na třetím principu veřejného zdravotního pojištění a je součástí systému českého zdravotnictví a zároveň i nezbytnou podmínkou jeho fungování. Jedná se v podstatě o sdružení osob ke společnému řešení, které je buď dané zákonem či ochotou zúčastněných. Princip sociální solidarity je nutné chápat trojím způsobem, a to jako solidaritu zdravých a nemocných, solidaritu v čase a solidaritu v objemu (mezi bohatými a chudými) (35) Vznik a zánik zdravotního pojištění Vznik a zánik zdravotního pojištění je upraven v zákoně číslo 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění v 3, odstavec 1 a 2. Dle těchto ustanovení zdravotní pojištění vzniká dnem narození, jde-li o osobu s trvalým pobytem na území České republiky. Pro osoby, které na území České republiky nemají trvalý pobyt, vzniká zdravotní pojištění v případě, že se stanou zaměstnancem na území České republiky, nebo když zde získají trvalý pobyt. Zdravotní pojištění zaniká dnem úmrtí pojištěnce či jeho prohlášením za mrtvého. Pojištění zaniká také dnem, kdy osoba bez trvalého pobytu přestane být zaměstnancem, anebo když dojde k ukončení trvalého pobytu v České republice (38) Práva a povinnosti Práva a povinnosti pojištěnců jsou zahrnuty v zákoně č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění v 11 a 12. Mezi klíčová práva pojištěnců, která jsou uvedená v 11 zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění, patří právo na výběr zdravotní pojišťovny, právo na výběr poskytovatele zdravotních služeb, právo na časovou a místní dostupnost, právo na zdravotní péči a výdej léčivých přípravků a prostředků zdravotnické techniky bez přímé úhrady, právo kontroly poskytnuté zdravotní péče, právo na vystavení dokladu 16\n17 o zaplacení regulačního poplatku. Pokud má pojištěnec podezření, že mu hrazené služby nejsou poskytovány v souladu se zákonem, má právo podat stížnost dle tohoto zákona nebo se může obrátit i na Českou lékařskou komoru. Povinnosti, které by pojištěnec měl dodržovat, jsou uvedeny v 12 zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění. Mezi nejdůležitější z nich patří plnění oznamovací povinnosti, hrazení příslušné zdravotní pojišťovně pojistné, prokazování se průkazem pojištěnce při poskytování zdravotní péče, dodržování léčebného režimu stanoveného poskytovatelem, preventivní prohlídky, oznámení ztráty průkazu pojištěnce ve stanovené lhůtě a jiné (38). 1.4 Osobní a věcný rozsah zdravotního pojištění Osobní rozsah zdravotního pojištění Účast občanů České republiky na zdravotním pojištění není otázkou svobodné vůle, ale vzniká na základě zákona. Jedná se o osobní rozsah zdravotního pojištění dle zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění. Dle této právní úpravy, jak už bylo výše uvedeno, jsou zdravotně pojištěny osoby, které mají na území České republiky trvalý pobyt nebo osoby, které na území České republiky trvalý pobyt nemají, ale jsou pracovně činné pro zaměstnavatele, který má na našem území sídlo. V zákoně jsou zmíněny i osoby vyjmuté ze zdravotního pojištění a to osoby, které na našem území vykonávají nelegální práci. Vyňaty jsou i osoby, které u nás mají trvalý pobyt, ale jsou činné pro zaměstnavatele, který požívá diplomatické výhody a imunity, anebo osoby pracující pro zaměstnavatele, který na území České republiky nemá sídlo. Do zdravotního pojištění nejsou zahrnuty ani osoby, které pobývají v cizině po delší dobu a neplatí pojistné (38). 17\n18 1.4.2 Věcný rozsah zdravotního pojištění Věcným rozsahem rozumíme rozdělení zdravotní péče na péči hrazenou ze zdravotního pojištění a na péči, která se z tohoto pojištění nehradí. Jde o pojištění, které je všeobecně platné a na jehož základě se dle jednotné právní úpravy poskytuje oprávněným osobám zdravotní péče hrazená z tohoto povinného zákonného pojištění. Zákonné zdravotní pojištění se s ohledem na ekonomické možnosti nemůže vztahovat na veškeré zdravotní výkony. Občanům je umožněno využít doplňkových forem fakultativního smluvního pojištění či připojištění (30). Hrazené i nehrazené služby můžeme opět najít v zákoně č. 48/1997 Sb., (38) Hrazené služby Cílem zdravotních služeb, které jsou hrazeny ze zdravotního pojištění, je zlepšení či zachování zdravotního stavu pojištěnce nebo snaha o zmírnění jeho utrpení. Zdravotní služby mohou být poskytovány pouze v případě, pokud jsou pro pojištěnce dostatečně bezpečné a pokud odpovídají účelu, kterého by mělo být dosaženo. Mezi hrazené služby patří zejména léčebná péče ambulantní i ústavní, záchranná a pohotovostní služba, preventivní péče, dispenzární péče, poskytování léčivých přípravků a potravin pro zvláštní lékařské účely, doprava nemocných pojištěnců, odběr krve a tkání stanovených k transplantaci a mnoho dalších (38) Nehrazené služby Mezi nehrazené služby patří například výkony akupunktury, vyšetření v osobním zájmu nesouvisející se zlepšením zdravotního stavu, prohlídky vykonané příkazem soudu aj. Zdravotní péče, která je poskytována v souvislosti s umělým oplodněním, se hradí nejvíce třikrát za život. Výjimečně může být hrazena i čtyřikrát v životě. Všechny další cykly umělého oplodnění patří mezi služby nehrazené. 18\n19 V předchozím odstavci jsem se zmínila o léčivých přípravcích a potravinách pro zvláštní lékařské účely, které jsou za určitých podmínek ze zdravotního pojištění hrazeny. To neplatí v případech, pokud Státní ústav pro kontrolu léčiv nepřizná jejich úhradu. Jedná se zejména o případy, kdy by bylo jejich užívání z vědeckého hlediska nevyhovující nebo pokud nevyvolávají potřebné léčivé účinky. Nehrazené služby nebo služby, které se hradí jen za určitých podmínek ze zdravotního pojištění, jsou dále uvedeny v příloze č. 1 zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění (38) Základní a ekonomicky náročnější varianta Hrazení zdravotních služeb lze uskutečňovat dvěma způsoby, a to buď v souladu s cíleným a hospodárným nakládáním se zdroji veřejného zdravotního pojištění, anebo způsobem, který nedodržuje podmínky ekonomického spoření. Pokud se jedná o úsporné vynakládání zdrojů, hovoříme o tzv. základní variantě. Druhá varianta je ekonomicky náročnější. Ta předpoklady šetrného nakládání se zdroji nesplňuje. Ze zdravotního pojištění je hrazena pouze základní varianta zdravotních služeb. Poskytovatelé mají povinnost nabídnout pojištěncům tuto základní variantu zdravotních služeb a také jsou zavázáni je informovat i o možnosti ekonomicky náročnější varianty. Cena ekonomicky náročnější varianty musí být uvedena v ceníku poskytovatele, musí být zveřejněna na místě přístupném pro veřejnost a nesmí chybět ani dálkový přístup. Pojištěnec, jak už jsem nastínila, má právo si vybrat základní nebo ekonomicky náročnější variantu a v obou těchto případech je jeho výběr zaznamenán do zdravotnické dokumentace. Pokud se pojištěnec rozhodne pro variantu ekonomicky náročnější, nesmí zdravotnická dokumentace postrádat jeho souhlas a musí zde být uveden rozdíl ceny mezi základní a ekonomicky náročnější variantou, který pojištěnec sám uhradí (38). 19\n20 1.5 Institucionální zajištění Veřejné zdravotní pojištění je institucionálně zajištěno zdravotní pojišťovnou, což je finanční instituce, jejímž úkolem je toto zákonné pojištění provádět. Toto pojištění může uskutečňovat buď Všeobecná zdravotní pojišťovna České republiky, anebo tzv. zaměstnanecké zdravotní pojišťovny, což jsou pojišťovny resortní, oborové, podnikové a další. Všechny tyto pojišťovny jsou osobami právnickými, v právních vztazích vystupují svým jménem a také nesou odpovědnost vyplývající z těchto vztahů (30) VZP Všeobecná zdravotní pojišťovna je upravena zákonem č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně České republiky. Sídlem této instituce je Praha. Jejím hlavním úkolem je zajištění financování poskytnuté zdravotní péče pro všechny osoby, které jsou přihlášeny jako její pojištěnci a na které se veřejné zdravotní pojištění vztahuje. Dle zákona číslo 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně České republiky v 3, hospodaří pojišťovna s vlastním majetkem a také s majetkem jí svěřeným, přičemž příjmy této pojišťovny zahrnují zejména platby pojistného od pojištěnců, zaměstnavatelů a státu, její vlastní zdroje, dary a ostatní. Výdaji Všeobecné zdravotní pojišťovny rozumíme například platby za poskytnuté zdravotní služby hrazené z veřejného zdravotního pojištění, náklady na činnost pojišťovny apod. (39). Zásadně důležitou součástí Všeobecné zdravotní pojišťovny jsou její orgány, kterými je Správní a Dozorčí rada. Prostřednictvím těchto orgánů je zajišťována účast pojištěnců, jejich zaměstnavatelů a státu na řízení pojišťovny (39). 20\n21 1.5.2 Zaměstnanecké pojišťovny Zaměstnanecké pojišťovny upravuje zákon č. 280/1992 Sb., o resortních, oborových, podnikových a dalších pojišťovnách. Tímto zákonem je uspořádán vznik, činnost a zánik těchto pojišťoven a jejich vztah k VZP ČR. Zaměstnanecké pojišťovny mají velmi podobnou organizační strukturu a orgány jako Všeobecná zdravotní pojišťovna (40) Druhy zdravotních pojišťoven Od roku 2012 ovlivňuje trh veřejného zdravotního pojištění sedm zdravotních pojišťoven, přičemž některé působí celoplošně a některé mají pouze regionální charakter. Celoplošně působí Všeobecná zdravotní pojišťovna, Zdravotní pojišťovna ministerstva vnitra, Vojenská zdravotní pojišťovna, Česká průmyslová zdravotní pojišťovna a Oborová zdravotní pojišťovna. Pojišťovny s regionálním charakterem jsou Zdravotní pojišťovna Škoda Mladá Boleslav a Revírní bratrská pokladna. Každá zdravotní pojišťovna má po svém vzniku rok na to, aby získala 50 tisíc pojištěnců a pokud se jí to nepodaří, zanikne (27). 1.6 Zdravotnické systémy a mezinárodní srovnání Zdravotnické systémy ve světě a současně i zdravotní pojištění jsou v jednotlivých státech velmi rozdílné a rozmanité. Pravdou je, že si všechny zdravotnické systémy prošly odlišným historickým vývojem a změnami, a proto se v současné době poměrně podstatně liší. Zdravotnictví každé země je jedinečné a unikátní, ale spojuje je vždy jeden hlavní a důležitý cíl, a to zlepšování zdravotního stavu obyvatel. Pro splnění tohoto cíle je nezbytné dobře fungující zdravotnictví a zdravotní péče, jejichž poskytování se stává jedním z nejdůležitějších úseků ekonomik zemí Evropy. 21\n22 Zdravotnictví a zdravotní péče nejsou hlavními činiteli, kteří zdraví populace ovlivňují, ale rozhodně jsou důležití, i když působí pouze kolem 15 %. Důležitějšími determinanty v tomto případě jsou například životní styl, prostředí a genetické faktory (41). Zdravotnictví je v členských státech EU sice odlišné, ale vždy stojí na principu solidarity, která je zároveň jedním z hlavních pilířů. To znamená, že zákon stanovuje občanům povinnost platit zdravotní pojištění, které mají všichni obyvatelé členských států EU včetně České republiky. Většina evropských i mimoevropských států se potýká s řadou významných problémů v otázkách zdravotnictví a ani Česká republika není výjimkou. Jedná se například o problémy finanční udržitelnosti nebo stále se měnících preferencí a nároků na zdravotní péči a proudu nových technologií. Obavy o dostatečnosti zdrojů a jejich správné a spravedlivé využití jsou také vyvolány např. rostoucí životní úrovní obyvatel, prodlužováním délky života a stárnutím populace. Žádné z ekonomicky vyspělých zemí nevyhovuje její systém zdravotní péče. Všechny země zatěžují jeho stále rostoucí nároky, a tak se ho snaží čas od času zlepšit novými reformami, s jejichž výsledky ve většině případů není nikdo zcela spokojen. Tyto reformy jsou silně ovlivňovány krátkodobými politickými zájmy, kdy se hesla typu lepší zdravotní péči pro všechny apod. stávají oblíbenými slogany volebního boje, aby pak v povolebním období zůstaly nenaplněny (33). 1.7 Výdaje na zdravotnictví v ČR Největší podíl výdajů na zdravotní péči mají zdravotní pojišťovny (cca 77 %). V českém zdravotnickém systému je zdravotní péče hrazena převážně z veřejného zdravotního pojištění a v některých případech může být doplněna spoluúčastí pacientů. Zdravotní péče je hrazena z části ze státního rozpočtu, ale i z jiných položek, které jsou velmi okrajové a zaujímají pouhé 1 % (5). 22\n23 Schéma č.1: Struktura výdajů na zdravotnictví podle zdrojů financování Zdroj: ČSÚ České republika je zemí, kde je podíl soukromých výdajů občanů na zdravotní péči velmi nízký. V mezinárodním srovnání zdravotnictví ve 27 členských státech EU dle statistiky OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj) patří Česká republika k zemím s nejnižším podílem soukromých výdajů na zdravotnictví (3). Schéma č. 2: Výdaje na zdravotnictví ve vybraných zemích EU v roce 2010 Zdroj: ČSÚ 23\n24 Výdaje domácností jsou pouze doplňkovou formou, avšak v současnosti vzrostl jejich význam zejména díky zavedení regulačních poplatků (2008). Výdaje na regulační poplatky a jejich vývoj od roku 2008 je podrobněji popsán v následujícím schématu číslo 3 (4). Schéma č. 3: Výdaje na regulační poplatky (v tis. Kč) Druh poplatku Poplatky za recept Poplatky-návštěva lékaře Poplatky za hospitalizaci Poplatky za pohotovost Celkem Zdroj: ČSÚ Celkové výdaje na zdravotnictví za rok 2011 činily dle vládních statistik 289 mld. Kč. Z této částky náleželo 225 mil. Kč zdravotním pojišťovnám a 46 mil. Kč domácnostem. Zbylá částka byla vynaložena ze státního rozpočtu a jiných veřejných rozpočtů. Ze schématu číslo 4 je zřejmé, že se od roku 1995 výdaje na zdravotnictví neustále zvyšovaly. Zlomovým rokem byl rok 2010, kdy se výdaje snížily o 0,6 %. Výdaje z roku 2011 porušily klesající tendenci a opět se zvýšily (31). Schéma č. 4: Vývoj celkových výdajů na zdravotnictví Rok Celkem (mil. Kč) Veřejné (mil. Kč) Soukromé (mil. Kč) Zdroj: ÚZIS ČR 24\n25 1.8 Výdaje na zdravotnictví ve vybraných státech Pro podrobnější seznámení s tématem uvádím několik příkladů možností financování zdravotní péče na vybraných státech Evropy zejména se zaměřením na možnost soukromého připojištění. Zaměřila jsem se především na Německo, Rakousko, Francii a Velkou Británii. Mimo Evropu jsem vybrala Spojené státy americké, jejichž financování je považováno jako jedno z nejnákladnějších ve světě Německo Jak uvádí Křížová (2007), Německo je typickým představitelem státu s národním zdravotním pojištěním. Systém zdravotní péče v Německu je založen na povinném zdravotním pojištění. Toto zdravotní pojištění vychází z bismarkovského modelu z roku Bismarkovský model byl velkou inspirací pro státy celé Evropy, ale i mimo ni. Je tedy jasné, že Německo má v této oblasti velmi bohatou tradici, která byla založena již v době industrializace. Na přelomu 19. a 20. století kancléř Otto von Bismarck nechal vypracovat zákonné pole úrazového a nemocenského pojištění a také pojištění v případě invalidity a důchodové pojištění. Zpočátku se tato právní úprava vztahovala na desetinu obyvatel, ale dnes už z ní těží přibližně 90% německé populace (18). V Německu se setkáváme se spojením povinného zdravotního pojištění a pojištění dobrovolného. Povinné pojištění se týká přibližně 75% občanů Německa a dalších 23% spadá k pojištění dobrovolnému. Hlavním a rozhodujícím kritériem je výše příjmu občana. Pro občany, kteří nepřevyšují jistý příjem, je platné povinné zdravotní pojištění. Toto pojištění se vztahuje i na rodinné příslušníky (manžel/manželka, nezletilé děti). Příjem je tedy jedním z hlavních způsobů financování zdravotní péče. Financování zdravotnictví a zdravotní péče je tedy závislé na výběru obligatorního pojištění. Nezbytnou roli v systému hraje i pojištění soukromé, kterému je vedle povinného pojištění ponechán prostor. Soukromé pojištění stojí spíše na okraji a je zejména doplňkové k povinnému zdravotnímu pojištění. Pro osoby, které mají příjem vyšší než stanovuje příjmový strop povinného pojištění, může být soukromé pojištění zajištěno 25\n26 v plném rozsahu (plné pojištění zdravotní péče). Soukromé zdravotní pojišťovny využívá zhruba 9 % německých občanů a ti jsou u těchto pojišťoven pojištěni. Můžeme se setkat i s občany, kteří nejsou pojištěni vůbec. Jedná se pouze o neúplné 1 % obyvatel. Nepojištění obyvatelé Německa jsou zvláště lidé s velkými příjmy, kteří jsou schopni platit za zdravotní péči přímo a v hotovosti. V Německu také existuje forma zdravotního připojištění, což je dodatečná ochrana k povinnému pojištění sloužící ke zmírnění určitých rizik způsobených změnou zdravotního stavu. Jedná se například o zdravotní pojištění u stomatologa, zdravotní pojištění při hospitalizaci a mnoho dalších (14). Spolková republika Německo patří v dnešní době k zemím s jedním z nejlepších systémů zdravotní péče. Je tomu tak hlavně díky vysokému počtu nemocnic, zařízeních zdravotní péče a privátních ordinací. V Německu existuje také celá škála zdravotních pojišťoven a každý má právo na to si svou zdravotní pojišťovnu samostatně vybrat (7) Rakousko Dle rakouské ústavy nese vláda legislativní odpovědnost za většinu oblastí systému zdravotní péče. Systém sociálního zabezpečení v Rakousku obsahuje obdobně jako v České republice veškeré úkony, které jsou spojeny s nepříznivou životní situací občana, do které se může dostat. Sociální pojištění je pro občany Rakouska povinné dle zákona o všeobecném sociálním zabezpečení a je od zbytku zdravotnictví odděleno. Systém tohoto sociálního pojištění je složen z pojištění zdravotního, důchodového a úrazového (8). Důležitou součástí systému zdravotní péče jsou pojišťovací fondy, kterých je v Rakousku 25 a všechny jsou v provozu. Jsou to například penzijní fond pro dělníky a kancelářské pracovníky, všeobecný fond pojištění pracovních úrazů, pojišťovací fond pro horníky a jiné. Přestože je pojišťovacích fondů v Rakousku dostatek, občané si je nemohou samostatně vybrat. 26\n27 Dle již zmíněného zákona o sociálním zabezpečení je do systému pojištění zahrnuto skoro 80 % rakouské populace, která do něho přispívá. Příspěvek na zdravotní pojištění je ze základu stanoven podle výše příjmů a je z jedné poloviny hrazen pojištěncem a z druhé poloviny zaměstnavatelem. Výše příspěvku je závislá na typu fondu a dle tohoto typu se pohybuje mezi 6,4 % - 9,1 % ze stanoveného základu. Občané platící tento zákonný příspěvek jsou dle zákona oprávněni čerpat zdravotní péči. Nepostradatelnou součástí pro fungování systému zdravotní péče je i spoluúčast pacienta, která v Rakousku činí okolo 25 % nákladů. Samozřejmě existují i výjimky pro některé skupiny občanů, kteří jsou od spoluúčasti osvobozeni (děti, důchodci). V rakouském zdravotnickém systému se také můžeme setkat se soukromým doplňkovým zdravotním pojištěním kryjícím náklady na zdravotní péči, která není placena ze základního povinného pojištění. Jde zde v podstatě i o možnost pokrytí nákladů za nadstandardní péči. Soukromé zdravotní pojištění poskytují pojišťovací společnosti, kterým z něho plyne výnos. Tyto soukromé pojišťovny jsou využity přibližně 1/3 obyvatel Rakouska (8, 26) Francie Základem zdravotnického systému Francie je zařazení prakticky veškerého obyvatelstva do obligatorního všeobecného zdravotního pojištění. Hlavním posláním francouzského zdravotního pojištění je zajistit každému přístup ke zdravotní péči bez ohledu na výši jeho příjmů (24). Pro fungování zdravotnictví a poskytování zdravotní péče je nezbytný stát, který vytváří příslušnou legislativu. Ten provádí odborný dozor a administrativní kontrolu nad zařízeními zdravotní péče a také nad zdravotním pojištěním. Systém zdravotní péče je tedy v tomto státě založen na zdravotním pojištění, které je součástí soustavy sociálního zabezpečení. Nejen zdravotní pojištění je důležitým článkem tohoto uspořádání, ale nepostradatelná je i svobodná volba lékaře a volný přístup do zdravotnických zařízení. 27\n28 Obyvatelé (pojištěnci) nejsou v přímém vztahu s poskytovateli zdravotnických služeb, ale jejich spojení zprostředkovává pojišťovna. Spolupráce mezi pojišťovnou a poskytovateli zdravotnických služeb funguje na základě smluv, které také stanovují například výši poplatků za zdravotnické služby. Lékaři si nechávají za provedené zdravotní výkony platit přímo v hotovosti pacientem. Na základě vystaveného účtu, který pacienti obdrží od lékaře, je jim provedený výkon proplacen pojišťovnou. Pojišťovna ovšem nikdy neproplácí účet v plné výši. Zdravotnictví a zdravotní péče ve Francii je považována za velmi prosperující a to dokládá i fakt, že experti ze Světové zdravotnické organizace francouzský systém vyhlásili v roce 2000 jako nejlepší ve světě. Je tomu tak díky dvěma klíčovým faktorům. Prvním tímto faktorem, jak jsem již zmínila výše, je osobní podíl občanů při placení za ošetření. Mimořádné výdaje na zdravotnictví, ve kterých je zahrnuta i péče ústavní, péče domácí, prevence apod., jsou druhým činitelem ovlivňujícím kvalitu francouzského systému zdravotnictví. Vysoká spoluúčast pacientů do systému zdravotní péče má za následek uzavírání doplňkového zdravotního pojištění. Tuto formu pojištění využívá přibližně 99 % obyvatel Francie, kteří si mohou a mají právo vybrat si z velkého množství soukromých pojišťovacích institucí. V případě, že má pacient uzavřeno doplňkové zdravotní pojištění jsou ve většině případů náklady kryty v celé výši. Výše příspěvku doplňkového zdravotního pojištění činí kolem 2,5 % z výše platu (6) Velká Británie Zdravotnictví Velké Británie (tzv. státní zdravotnictví), je ústředně řízeno a financováno státem. Zdravotnictví je tak dle tradice financováno z daňových příjmů státního rozpočtu (81 %) a zdravotnické služby jsou poskytovány celé populaci dle jejích potřeb bez ohledu na schopnost jednotlivců za péči platit (25). Vedle financí, které stát získává z daní, proudí do britského systému i zdroje ze zákonného pojištění (15 %) a ostatních zdrojů (4 %). Díky takto získaným finančním prostředkům lze pokrýt nejen zdravotní péči, ale i sociální dávky. Mimo to existuje i 28\n29 soukromý sektor, který je financován přímými platbami nebo soukromým (komerčním) zdravotním pojištěním (11). Příspěvky plynoucí ze zákonného pojištění od obyvatel Velké Británie jsou rozděleny do čtyř příspěvkových tříd. První skupinou jsou zaměstnanci, kterým zaměstnavatel za účelem příspěvku strhává určitou částku ze mzdy. Zaměstnavatel je povinen uhradit 12,8 % a zaměstnanec 11 %. OSVČ dosahující výdělku k určité hranici jsou druhou příspěvkovou třídou a příspěvek platí zpětně. Dobrovolné pojištění nezaměstnaných osob spadá do třetí třídy a do čtvrté třídy patří OSVČ, kterým se vyúčtovává příspěvek dle zisku (8 %). Ve zdravotnictví Velké Británie je nezbytným zákonným dokumentem tzv. White Paper upravující předpoklady pro poskytování zdravotní péče. Vedle této listiny je pro dobře fungující péči důležitá i složka úřední, která je v tomto státě zajišťována zdravotními úřady. Tyto úřady nesou odpovědnost za zdravotní péči zajištěnou poskytovateli a také za výši poplatků. Model zdravotnictví Velké Británie poskytuje všem vrstvám obyvatel velkou přístupnost ke zdravotní péči a také zaručuje, že nikdo z britské populace není vyloučen. Samozřejmě jako všechny modely i tento model není zcela dokonalý a trpí celou řadou nedostatků. Ty jsou způsobeny především tím, že stát má k dispozici jen část zdrojů a je tedy do určité míry omezen. Dalším faktorem podílejícím se na této nedokonalosti je neomezené čerpání služeb a zdravotní péče, které způsobuje v rámci systému nápadné pnutí a to je posléze příčinou například zhoršující se kvality skýtané péče (9) USA USA je v současné době jedna z mála vysoce hospodářsky i průmyslově vyvinutých zemí, ve které není dosud zaveden systém všeobecného zdravotního pojištění. 29\n30 Spojené státy americké z hlediska financování zdravotní péče patří to tzv. tržního zdravotnického systému. Tento tržní systém je založen na zásadách liberalismu a individualismu, kdy každý občan je povinen odpovídat si za své zdraví sám. Právo na zdravotní péči není zaručeno jako občanské právo, ale zdraví je chápáno spíše jako zboží, které si občané mohou koupit. Lékaři zde vystupují jako podnikající subjekt a zdravotní péče je jim hrazena přímými platbami pacientů nebo ze soukromého zdravotního pojištění. Postavení státu je v otázkách zdravotní péče velmi okrajové, neboť stát negarantuje péči pro všechny obyvatele. Výjimku tvoří zdravotní programy, které jsou sestavovány federální vládou nebo na úrovni jednotlivých států a jsou určeny pouze pro vybrané skupiny obyvatel. Jedná se o program Medicare, který je určený zejména pro staré a postižené občany a druhým programem je Medicaid směřující k určitým skupinám chudých obyvatel (např. chudí lidé, slepí, těhotné ženy s nízkými příjmy a jiné) (35). Forma zdravotnictví je složena ze směsice soukromého pojištění, veřejného pojištění a z mnoha osob, které zůstávají nepojištěny úplně nebo jsou pojištěny jen málo. Podíl osob, které nemají pojištění, činí přibližně 14 % veškeré populace (37 miliónů obyvatel) (10). Přes výhody vysoké kvality péče a podpoře medicínských technologií, které zdravotnictví USA nabízí, má stále i veliké nedostatky spočívající v nerovnosti (nedostatečná dostupnost zdravotní péče) a vysoké spoluúčasti pacientů. Zdravotnictví tohoto státu se vyznačuje nejen velkou nákladností systému, ale i vysokými náklady na administrativu. Není divu, že dle studie OECD z roku 2011 (Health at a Glance) byl shledán systém zdravotní péče USA nejnákladnějším, a to hlavně díky vysokým výdajům na zdravotnictví (15, 19). 1.9 Nadstandardní péče a zdravotní připojištění S pojmem standardní a nadstandardní péče se jistě většina z nás setkala v souvislosti s reformou českého zdravotnictví. V posledních několika letech jde o velmi probírané téma jak v politickém světě, médiích, tak i mezi obyčejnými lidmi. 30\n31 Reforma českého zdravotnictví probíhá v několika fázích. V první fázi byly v roce 2008 zavedeny regulační poplatky. Dále následovalo přijetí nových zdravotnických zákonů a novel, a to například zákon číslo 372/2011 Sb., o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování, zákon číslo 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, nebo zákon číslo 374/2011 Sb., o záchranné zdravotnické službě. V další fázi došlo ke změnám v regulačních poplatcích, kdy se už neplatí za každou položku na receptu, nýbrž za celý recept. Poplatek za den hospitalizace v nemocnici se zvýšil na 100 Kč z původních 60 Kč. Byly změněny i čekací lhůty a stanovily se maximální limity, dokdy musí být pacientovi poskytnuta zdravotní péče. Poslední fáze přinesla zavedení ekonomicky náročnější varianty, která má zajistit příliv soukromých zdrojů do zdravotnictví (29). Za účelem vymezení rozsahu standardní a nadstandardní péče byla sestavena Pracovní skupina, která posuzuje návrhy na ekonomicky náročnější variantu zdravotních služeb. Úkolem této skupiny je především definice společných, morálních a vědeckých aspektů pro nadstandardní variantu služeb a také určení výkonů, u kterých bude ekonomicky náročnější varianta přípustná. Pracovní skupina je složena z několika zástupců pracujících pro důležité organizace v oblasti zdravotních služeb, péče a pojištění. Jedná se o zástupce České lékařské komory, Všeobecné zdravotní pojišťovny České republiky, Svazu zdravotních pojišťoven ČR, Koalici pro zdraví, veřejného ochránce práv a několik dalších (20, 21) Seznam nadstandardů Seznam prvních nadstandardů, za které si pojištěnec může připlatit, pokud bude chtít, vešel v platnost po novele zákona číslo 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění od V současnosti je možné vybrat si z osmnácti položek nadstandardu a zaplatit tak více peněz například za kvalitnější sádru, různé typy očkování nebo lepší oční čočky. Očkování zahrnuje několik typů kvalitnějších vakcín proti sezónní chřipce, tetanu, pneumokokům, tuberkulóze, vzteklině a proti rakovině děložního čípku. 31\n32 Sádry mají být ve formě nadstandardu také lepší a hlavně odlehčené. Jsou to: fixační sádrová dlaha na ruku, předloktí, nohu a bérec, cirkulární sádrový obvaz na prsty, ruku a předloktí, nohu a bérec a dále fixace zlomeniny klíčku Delbetovými kruhy. Nitrooční čočky ve kvalitnější formě mohou být vyrobeny z tvrdého nebo měkkého plastu. V původním plánu měla vláda uzákonit nadstandardů více, ale ministr zdravotnictví, Leoš Heger, posunul další vlnu až na rok Pro rok 2013 se plánovalo zavedení až 70 nových položek nadstandardu, ale seznam nadstandardů nakonec rozšířen nebyl. Na seznamu se měly objevit například lepší kyčelní klouby, císařský řez na žádost rodičky, robotické operace, zákroky mimo ordinační hodiny a jiné. Poskytovatelé zdravotních služeb mají mít seznam nadstandardů uvedený ve své nabídce. V současnosti ale ještě několik nemocnic nadstandardy vůbec nezavedlo. Někteří zástupci nemocnic zdůvodňují nepřítomnost nadstandardů nízkou poptávkou (1). Pro účely této práce jsou však do pojmu nadstandardní služba zahrnuty jak ekonomicky náročnější varianty zdravotní péče, tak doplatky za nadstandardní pokoje v nemocnicích, doplatky na kvalitnější výplně u stomatologa či lepší protetiku apod. Prostě vše, co je nad rámec ošetření hrazeného z veřejného zdravotního pojištění a na co si může pacient připlatit, pokud se tak rozhodne Tuzemské zdravotní pojišťovny a nadstandardní připojištění PATRON Na změny ve zdravotnictví jsou nuceny se připravovat i tuzemské zdravotní pojišťovny. První pojišťovnou, která reagovala na tyto změny, byla Všeobecná zdravotní pojišťovna. Pojištění nadstandardní zdravotní péče se tak od stalo součástí pojištění PATRON (viz příloha číslo 1). Zdravotní pojištění PATRON obsahuje hned tři typy pojištění, kterými jsou pojištění pro případ hospitalizace, pojištění pro případ pracovní neschopnosti a pojištění 32\n33 nadstandardní zdravotní péče. Pojištění nadstandardní péče lze sjednat pouze současně s pojištěním pro případ hospitalizace nebo s pojištěním pro případ pracovní neschopnosti. Vstupní věk pro pojištění nadstandardní péče se pohybuje od 1 roku do 60 let (34). Pojištění nadstandardní péče zahrnuje tři složky: Pojištění ekonomicky náročnější varianty obsahuje již zmíněné fixace, očkování a oční čočky. Limit pojistného plnění není pro tyto případy nijak omezen. Pojištění příplatku za zvoleného operatéra či porodníka je poskytnuto v situacích, kdy si pojištěnec sám chce zvolit lékaře a hranice pojistného plnění se pohybuje v rozmezí Kč za jeden rok. Pojištění asistenční služby je třetí a poslední složkou tohoto pojištění a jedná se zejména o bezplatné poradenství v oblasti zdraví (34) ZP MV ČR Nejen Všeobecná zdravotní pojišťovna reagovala na tyto změny, později se k ní připojila Zdravotní pojišťovna Ministerstva vnitra. ZP MV ČR je jednou z vůdčích pojišťoven na českém trhu a na novelu zákona také zareagovala vyvinutím nových produktů, které umožňují klientovi možnost připojištění nadstandardní zdravotní péče. Možnost takového připojištění funguje v rámci osobního zdravotního pojištění. Ve spolupráci s jejím komerčním partnerem pojišťovnou ERGO připravila ZP MV ČR nový produkt, který nese název Nadstandard 211 a je platný od Produkt Nadstandard 211 byl zpracován s určitými záměry. Významným cílem je pohled klienta na možnost připojištění a také pohled ZP MV ČR. Zdravotní pojišťovna Ministerstva vnitra sleduje zejména možnosti, jak se odlišit od ostatních konkurenčních pojišťoven. Další důležitou součástí produktu je nejen podpora vztahů se stávajícími klienty, ale i získávání klientů nových. 33\n34 Vstupní věk do Nadstandardu 211 musí být nejméně 15 let, maximálně však 65 let. Připojištění zaniká automaticky dosažením věku 70 let. Produkt Nadstandard 211 může být poskytován dvěma způsoby. Jednak ve variantě základní (Základ) nebo ve variantě lepší (Komfort). Placení pojistných částek v prvních čtyřech letech roste tak dlouho, než se dosáhne maximální hranice zvolené varianty (Základ / Komfort). Pojistné částky v prvních čtyřech letech rostou, a to i za situace, kdy pojištěnec plnění nečerpá. Pojistná částka v prvním roce činí až 500 / Kč, v druhém roce až 750 / Kč a ve třetím roce až / Kč. Ve čtvrtém roce a v následujících letech trvání pojištění dosahuje pojistná částka / Kč. Celý ceník obou variant je uveden v příloze číslo 2. Koncept produktu Nadstandard 211 vypadá jako balíček, který obsahuje 4 pojistná krytí, se kterými nelze obchodovat samostatně. Těmito čtyřmi pojistnými ochranami je myšlen operační plán, nadstandardní sádry, zachraňovací náklady a zubní péče (42). Typy pojistných krytí Zdravotní pojišťovny Ministerstva vnitra: 1. Operační plán se uplatňuje v případě, kdy pojištěnec podstupuje operaci, která ovšem musí být uvedena na seznamu. V tomto případě se otevírá pojištěnému možnost na nadstandardní pokoj, zvolení vlastního operatéra, kompenzace nevyplacené mzdy a další. Platí v České republice a v schengenském prostoru. 2. Nadstandardní sádry jsou klientům poskytovány v souvislosti s úrazem a je jim poskytnuta 100 % náhrada, ale pouze na území České republiky. 3. Při převozu zraněného do nejbližší nemocnice jsou klientovi proplaceny zachraňovací náklady do výše Kč. 4. U zubní péče je pojištěncům propláceno 80 % vynaložených nákladů při podrobení se nutnému zákroku nebo při využití placené preventivní péče či zubní hygieny (42). V prvních týdnech, kdy začala Zdravotní pojišťovna Ministerstva vnitra nabízet tuto možnost připojištění, získala pouze několik klientů. 34\n35 Pojišťovna Slavia Pojišťovna Slavia poskytuje svým pojištěncům finanční prostředky na pokrytí zvýšených nákladů v souvislosti s nemocí nebo operací, jako je například lepší pokoj v nemocnici, osobní ošetřovatelka nebo rehabilitace v zařízení, které nehradí veřejné zdravotní pojištění. O využití získaných prostředků rozhoduje pojištěný. Slavia vrací 50 % pojistného po deseti letech, pokud v této době nedojde k nějaké škodě. Možnost připojištění je jako u ZP MV ČR dostupná ve dvou variantách (Silver a Gold). Cena balíčku Silver činí 300 Kč za měsíc a na balíček Gold se platí 580 Kč měsíčně (28) Česká pojišťovna Zdraví Možnost připojištění volby lékaře má ve své nabídce Česká pojišťovna Zdraví. Toto pojištění mohou využít osoby ve věku od 0 60 let. Pojistné krytí lze vyplatit ve výši do Kč. Pojistné se platí ročně, a to od 0 17 let ve výši 336 Kč ročně a poté se postupně zvyšuje. Ve věku 45 let činí pojistné již 960 Kč za rok (2). 35\n36 2 Cíl práce a hypotézy 2.1 Cíl práce Bakalářská práce je složena ze dvou částí. Cílem první části je shrnutí současné právní úpravy v dané problematice pojištění a připojištění nadstandardní péče, a to za pomoci odborné literatury. Druhá část práce je zaměřena na zjištění, zda by respondenti byli ochotni využít možnost připojištění nadstandardní péče a v jakém rozsahu. 2.2 Hypotézy Hypotéza č. 1: Respondenti s příjmem nad Kč měsíčně jsou ochotni využít možnost připojištění nadstandardní péče, zatímco respondenti s nižšími příjmy o této možnosti neuvažují. Hypotéza č. 2: Respondentky ženy plánující narození dítěte upřednostňují možnost připojištění nadstandardní péče v souvislosti s těhotenstvím a porodem. Hypotéza č. 3: Ostatní respondenti upřednostňují možnost připojištění nadstandardní stomatologické péče. 36\n37 3 Metodika 3.1 Použitá metodika Pro zjištění názoru veřejnosti na možnost připojištění nadstandardní péče a ověření stanovených hypotéz byl aplikován kvantitativní výzkum a metoda dotazování. Ke sběru dat byla použita technika dotazníku, který byl vytvořen za účelem studie. 3.2 Dotazník Dotazník byl z časových důvodů složen pouze z 10 otázek. Na začátku dotazníku jsou respondenti osloveni a seznámeni s důvodem výzkumu. Respondenti jsou také informováni o anonymitě dotazníku a o způsobu vyplňování jednotlivých otázek. První dvě úvodní otázky jsou identifikační a mají za úkol zjistit pohlaví a věk dotazovaných. Otázky číslo 3 10 jsou již zaměřeny na problematiku připojištění a jsou sestaveny tak, aby mohly potvrdit či vyvrátit dané hypotézy. U otázek číslo 4 až 7 jsou respondenti tázáni na to, zda by možnost připojištění nadstandardní péče využili, jakou částku by byli ochotni na toto připojištění věnovat a jaký typ by upřednostnili, přičemž si mohou vybrat z osmi nabízených možností nebo uvést i možnost vlastní. Poslední otázky číslo 8 10 jsou určeny ženám v produktivním věku a týkají se možnosti připojištění nadstandardní péče v souvislosti s těhotenstvím a porodem. Dotazník je složen jak z uzavřených, tak i otevřených otázek. Otevřené otázky jsou doplňující a rozvíjející formou pro otázky uzavřené. Data, která byla sběrem získána, byla zpracována statistickým programem Survio a grafy byly vytvořeny v programu Microsoft Office Excel. 37\n38 3.3 Charakteristika výzkumného souboru Výzkumný soubor byl vytvořen náhodnými obyvateli Jihočeského kraje. Respondenti byli vybíráni bez ohledu na pohlaví, avšak starší 18 let z důvodu porozumění dotazníku. 3.4 Vlastní realizace výzkumu S vlastním výzkumem jsem musela počkat až do nového roku 2013, jelikož právní úprava měla být změněna a bylo avizováno rozšíření variant ekonomicky náročnější zdravotní péče. Nakonec k žádným změnám nedošlo. Sběr dat nezbytných pro výzkum tedy probíhal v termínu od do Celkem bylo odesláno a rozdáno 300 dotazníků buď formou osobní, anebo formou internetu. Návratnost dotazníků dosahovala 76 % (229 kusů). 38\n39 4 Výsledky Výsledky z vlastního výzkumu dotazníkového šetření. V příloze číslo 3 je uveden vzor dotazníku. Otázka číslo 1: Jste? Tabula č. 1: Pohlaví respondentů Pohlaví respondentů Počet respondentů Počet respondentů v % Žena % Muž % Zdroj: Vlastní výzkum Tabulka číslo 1 znázorňuje zastoupení pohlaví respondentů. Z celkového počtu 229 dotazovaných tvořily ženy 55 % a muži 45 %, přičemž v absolutních číslech se jedná o 127 žen a 102 mužů. Graf č. 1: Pohlaví respondentů Zdroj: Vlastní výzkum 39


Kompozitní komoditní indexy se už několik měsíců vyvíjí zcela nezávisle na vývoji akciových trhů. Komodity za prosinec vzrostly zásluhou růstu cen energií v průměru o necelá dvě procenta. Ani to však v meziročním srovnání nezabránilo ztrátě a všechny nejsledovanější komoditní indexy za rok 2013 vykázaly ztrátu v rozmezí 1,2–12,8 % v závislosti především na váze ropné složky. Nejztrátovější byly drahé kovy (cca -30 %), okolo 14 % odepsaly zemědělské komodity a průmyslové kovy a pouze energie si připsaly zásluhou růstu na ropě a americkém zemním plynu asi 5% zisk. V průběhu prosince došlo k odprodeji obilnin a zlata z Fondu a dále ke snížení expozice vůči indexu S&P GSCI, tedy efektivně především vůči ropě. Další snížení pozic v drahých kovech bude následovat v lednu. Fond je podvážený, když jeho zainvestovanost poklesla k 87 % s výhledem k 82 %. Na této úrovni proběhnou realizace nákupních příležitostí.