NOTAM Z OBSAHU: 18. ROČNÍK 20. PROSINCE Články - PDF\nNOTAM Z OBSAHU: 18. ROČNÍK 20. PROSINCE Články\nDownload "NOTAM Z OBSAHU: 18. ROČNÍK 20. PROSINCE 2012. Články"\n1 6 Ad Notam 6/ ROČNÍK SOUDNÍ ROZHODNUTÍ 20. PROSINCE AD NOTAM Č A S O P I S Č E S K É H O N O T Á Ř S T V Í Z OBSAHU: Články Petr Fiala, Jindřich Mayer: Přechodná ustanovení nového občanského zákoníku k zásadě superficies solo cedit O notářské praxi Jan Bureš: K některým vybraným druhům osvědčování právně významných skutečností Judikatura Převod obchodního podílu ve společnosti s ručením omezeným, který je ve společném jmění manželů Rozhovor Veřejný ochránce práv, JUDr. Pavel Varvařovský Aktuálně Prezentace webových stránek Páry v Evropě 1\n3 Obsah Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY Petr Fiala, Jindřich Mayer: Přechodná ustanovení nového občanského zákoníku k zásadě superficies solo cedit _3 Petra Bílková: Několik poznámek k systému nové právní úpravy obchodních korporací 6 Evelyna Lojdová, Jan Jareš: Založení evropské společnosti změnou právní formy akciové společnosti 8 Michal Žíla: Podnik a vypořádání společného jmění manželů _ 12 DISKUSE Jiří Bartoš: Otazníky nad zachováním zásady nabývání dědictví úmrtím zůstavitele 15 Jiří Bartoš: Nakládání s výstupy z CEZ a CEMS 17 O NOTÁŘSKÉ PRAXI Jan Bureš: K některým vybraným druhům osvědčování právně významných skutečností _ 19 JUDIKATURA Převod obchodního podílu ve společnosti s ručením omezeným, který je ve společném jmění manželů _ 23 Soudní rozhodnutí krátce 28 RECENZE & ANOTACE Svěřenské fondy. Institut pro uchování a převody rodinného majetku 29 Pavel Rychetský Diskrétní zóna _ 30 ROZHOVOR Exkluzivní rozhovor s veřejným ochráncem práv, JUDr. Pavlem Varvařovským 31 AKTUÁLNĚ Prezentace webových stránek Páry v Evropě 35 Zasedání Evropské notářské sítě v Praze 36 Letní škola katedry dějin Dědické právo v proměnách věků _ 38 ZE ZAHRANIČÍ Bilaterální jednání zástupců českého a rakouského notářství _ 39 Zasedání nejvyšších orgánů UINL v Alžírsku _ 40 Rozhovor s prezidentem Alžírské notářské komory _ kongres italských notářů v Neapoli 43 EUFides usnadnění převodů nemovitostí v Evropě _ středoevropské notářské kolokvium a oslavy 20. výročí založení svobodného notářství v Maďarsku 45 MONITORING MEZINÁRODNÍHO TISKU _ 47 ZPRÁVY Z NK ČR JUDr. Karel Wawerka dnem končí v úřadu notáře 48 Ukončení a zahájení činnosti notářů 49 Konkurzy na obsazení uvolněných notářských úřadů _ 50 STOJÍ ZA POZORNOST 55 STŘÍPKY Z HISTORIE Stanislav Balík: Střípky z historie 19 _ 58 FEJETON Karel Wawerka: Mistr Koldín 59 Úvodník Milí čtenáři, stalo se nepsaným pravidlem tohoto časopisu, že poslední úvodník v běžném roce připadá na vedoucího redaktora. Je to asi z důvodu očekávání mého ohlédnutí se zpět, i pohledu do budoucna, nejen na toto periodikum, ale i na notářskou profesi. A tak mi nejprve dovolte, abych všem, kteří se na tvorbě časopisu Ad Notam podílejí, autorům i externím spolupracovníkům, poděkoval. Těší mě, že z řad čtenářů jsem negativní reakce na jeho celkovou úroveň nezaznamenal. Velmi dobře vím, kolik námahy stojí příprava každého čísla a jak veliké je riziko pochybení. Přál bych si, aby se i v roce 2013 dařilo vydávat čtivý, atraktivní časopis s notářskou tematikou. Ke zvýšení informovanosti o otázkách, na které hledají odpověď i nenotáři, přispěla nová rubrika Z notářské praxe. Smyslem vydávání tohoto časopisu je především poskytování informací o notářství, o řešení odborných otázek, o jeho historii, současnosti a o výhodách a možnostech, které notářská činnost veřejnosti nabízí. Může se stát i inspirací pro rozhodování absolventů práv, pro jakou z právnických profesí se mají rozhodnout. Věřím, že alespoň v určité míře se tato očekávání daří plnit. Tím jsem se přiblížil k druhé části úvodníku, tedy k samotné notářské profesi. Témat, kterým bych se mohl věnovat, je mnoho. Nebudu zde vypočítávat všechny uskutečněné či očekávané legislativní změny dotýkající se notářství, které na notáře kladou vysoké nároky. Nebudu ani vypočítávat úspěchy či neúspěchy našeho snažení. Zastavím se ale u toho, co se očekávalo, stalo se realitou a nejvýrazněji ovlivní budoucnost této profese u nás. Je to probíhající generační obměna, která dává velkou příležitost, aby byli notáři vnímáni ještě lépe, nežli tomu bylo dosud. Mám upřímnou radost, že mladší lidé, především z řad JUDr. Martin Foukal prezident Notářské komory České republiky AD NOTAM Č A S O P I S Č E S K É H O N O T Á Ř S T V Í Vydává Notářská komora ČR se sídlem Apolinářská 12, Praha 2, tel , , tel./fax , , ISSN , MK ČR E Vedoucí redaktor JUDr. Martin Foukal, vedoucí editor Mgr. Miroslav Chochola, MBA. Adresa redakce Apolinářská 12, Praha 2. Výroba zajištěna prostřednictvím nakladatelství EPRAVO Media (CZ) s. r. o., grafická úprava IMPAX, spol. s r. o. Redakční rada JUDr. Kateřina Brejlová, prof. JUDr. Jan Dvořák, CSc., JUDr. Roman Fiala, JUDr. Martin Foukal, vedoucí redaktor, JUDr. Martina Kasíková, doc. JUDr. Ale na Macková, Ph.D., JUDr. Adéla Matějková, Mgr. Erik Mrzena, JUDr. Karel Wawerka; cena časopisu je 720 Kč včetně DPH za ročník (cena jednoho čísla je 120 Kč vč. DPH), předplatné je možno objednat na k dostání též v síti knihkupectví práv. literatury Aleš Čeněk. Tisk: TISKAP, s. r. o.\n4 ÚVODNÍK Ad Notam 6/2012 notářských kandidátů, tedy nově jmenovaní notáři, přicházejí s elánem, chutí a zápalem pro notářství, pro studium nových zákonů a předpisů, se snahou tuto činnost racionalizovat a využít výhod IT techniky. To je jistě velký příslib do budoucna. Vysoká úroveň odbornosti a profesionalita se ale u každého notáře předpokládá. Další dimenzí, ještě významnější, kterou vnímá a hodnotí každý člověk, tedy i laik, je přístup notáře k člověku a k jeho problému, se kterým se na něho obrací. To účastníci staví často výše, nežli samotnou odbornou úroveň, protože odborným otázkám ne vždy zcela rozumí a spoléhají na správné řešení od odborníka notáře. Pocit zachování úcty a lidský přístup je to, co si především od notáře každý jeho návštěvník odnáší. Už jsem v některém ze svých předchozích úvodníků na toto téma psal, přesto si dovolím připomenout skutečnost, že ne přikrášlenou prezentací objednanou prostřednictvím PR agentury, ale každodenním chováním k našim účastníkům vytváříme vizitku celému notářskému stavu. K tomu, aby byla příznivá, je nezbytná úcta, respekt a pokora, nikoliv nadřazenost, arogantnost, tedy jednoduše řečeno slušné chování, které se ve školách neučí a u konkurzu do notářského úřadu se nezkouší. To se logicky promítá i do kolegiality a vztahů uvnitř samotné notářské profese. A tak bych přál i té nové notářské generaci soudržnost a jednotnost, protože největším nepřítelem je právě vnitřní nejednotnost, spory a napětí. Každému z nás je příjemné vyřizovat nepříjemné věci s vlídným úředníkem. To platí zejména u dědictví, které vždy zasahuje do citové oblasti člověka. Proto, prosím, kolegyně a kolegové notáři, dbejte na to, aby nejen vy, ale i vaši zaměstnanci byli vstřícní a ohleduplní ke všem bez rozdílu a dokázali se alespoň občas na lidi kolem usmát, zvláště o Vánocích. To vše, co jsem nyní uvedl, zmiňuji právě proto, abych poděkoval všem těm, kterým je to, o čem právě píšu, zcela samozřejmé a vlastní. Přeji vám, vážené kolegyně, kolegové, přátelé, milí čtenáři, příjemné a radostné prožití vánočních svátků, dobrou náladu, a do roku 2013, který je pro české notářství rokem jubilejním, úsměv na tváři, protože s ním jde všechno líp. Nic nestojí a víc sluší. S úctou vedoucí redaktor Ad Notam Příjemné prožití svátků vánočních a šťastný rok 2013 přeje Notářská komora České republiky 2\n5 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY Přechodná ustanovení nového občanského zákoníku k zásadě superficies solo cedit JUDr. Petr Fiala, Mgr. Jindřich Mayer ZÁKLADNÍ VÝCHODISKO NOVÉ PRÁVNÍ ÚPRAVY Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále nový občanský zákoník nebo NOZ ) zavádí do českého právního řádu staronovou zásadu superficies solo cedit, tj. povrch ustupuje půdě. JUDr. Petr Fiala V praxi to znamená, že stavba již nebude samostatnou nemovitou věcí, nýbrž součástí pozemku, na kterém byla zřízena. Obnovit tuto zásadu však nelze Mgr. Jindřich Mayer jednorázově bez ohledu na vlastnická práva vlastníků pozemků a staveb na nich zřízených. 1 K bezproblémovému přechodu na novou právní úpravu je třeba přechodných ustanovení, jimiž se zabývá právě tento článek. Účelem článku je poskytnout obecný přehled o těchto přechodných ustanoveních a upozornit na některé možné problémy, které mohou nastat po účinnosti NOZ. ÚVOD Zásada superficies solo cedit není našemu právnímu řádu zcela neznámá, uplatňovala se na našem území až do roku 1951, kdy zákon č. 141/1950 Sb., tzv. střední občanský zákoník, tuto zásadu přestal respektovat a zavedl pravidlo, dle něhož byla stavba samostatnou věcí a jako taková tedy mohla mít jiného vlastníka než toho, kdo vlastnil pozemek pod stavbou. Tuto právní úpravu posléze převzal i nyní účinný zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ačkoli výslovně to zakotvila až jeho novela, zákon č. 509/1991 Sb. Autoři NOZ, inspirovaní jednak původní tradiční úpravou a právní úpravou ve většině evropských zemí, zásadu superficies solo cedit znovu zavedli do našeho právního řádu v ust. 506 NOZ, které stanoví, že součástí pozemku je prostor nad povrchem i pod povrchem, stavby zřízené na pozemku a jiná zařízení (dále jen stavba ) s výjimkou staveb dočasných, včetně toho, co je zapuštěno v pozemku nebo upevněno ve zdech. 1 V důvodové zprávě k NOZ je deklarována inspirace německou právní úpravou, kde byl při sjednocení Německa novelizován uvozovací zákon k BGB a přijat zákon k úpravě věcného práva (Gesetz zur Sachenrechtsbereinigung im Beitrittsgebiet), neboť občanský zákoník NDR oddělil pro určité případy vlastnictví pozemku a stavby na něm zřízené. advokát v advokátní kanceláři Fiala, Tejkal a partneři advokátní koncipient v advokátní kanceláři Fiala, Tejkal a partneři Přechodná ustanovení týkající se přechodu k zásadě superficies solo cedit jsou systematicky zařazena do hlavy II části páté NOZ a obsahují pouze osm paragrafů, přičemž v úvodních ustanoveních je řešen základ právní úpravy a následují ustanovení speciální. Dle 3054 NOZ stavba, která není podle dosavadních právních předpisů součástí pozemku, na němž je zřízena, přestává být dnem nabytí účinnosti NOZ samostatnou věcí a stává se součástí pozemku za předpokladu, že měla v den nabytí účinnosti NOZ vlastnické právo ke stavbě a pozemku táž osoba. Jestliže v okamžiku nabytí účinnosti NOZ bude vlastník pozemku odlišný od vlastníka stavby, tak stavba i pozemek zůstávají samostatnými nemovitými věcmi a dle 3058 odst. 1 NOZ stavba přestane být ze zákona samostatnou věcí až v okamžiku, kdy se pozemek i stavba stanou vlastnictvím téhož vlastníka. Totéž dle ust odst. 1 NOZ platí o stavbě, která je v den nabytí účinnosti NOZ ve spoluvlastnictví, je-li některý ze spoluvlastníků i vlastníkem pozemku nebo jsou-li jen někteří spoluvlastníci stavby spoluvlastníky pozemku. Z ust NOZ týkajícího se spoluvlastnictví a z ust odst. 1 lze vyvodit, že se ust NOZ použije i v případě spoluvlastnictví a stavba se stane součástí pozemku, jestliže titíž spoluvlastníci pozemku budou i spoluvlastníky stavby. Nedořešenou však zůstává otázka spoluvlastnictví v případě, kdy např. dva spoluvlastníci budou vlastnit pozemek i stavbu na něm, avšak s rozdílnými podíly (jedna osoba bude většinovým spoluvlastníkem pozemku a menšinovým spoluvlastníkem stavby). Nový občanský zákoník tuto otázku výslovně neřeší a ani důvodová zpráva k NOZ nedává žádné vodítko. S ohledem na ust. 10 NOZ a ust odst. 2 NOZ by se jako spravedlivé mohlo jevit poskytnutí odpovídající peněžité náhrady majoritnímu spoluvlastníku stavby většinovým spoluvlastníkem pozemku. V případě převodu pozemku, na kterém se nachází stavba, která nepodléhá zápisu do katastru nemovitostí, popř. 3\n6 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 tehdy, když nebude zápis v katastru odpovídat skutečnosti, lze uvažovat o případu, že nabyvatel bude vzhledem ke všem okolnostem případu v dobré víře, že stavba je součástí pozemku. Dle ust odst. 2 v takovém případě přestane být stavba v okamžiku převodu ze zákona samostatnou věcí a stává se součástí pozemku, na němž je zřízena. Původní vlastník stavby má však vůči převodci pozemku právo na náhradu ve výši ceny stavby ke dni zániku svého vlastnického práva. Toto ustanovení výrazně znevýhodňuje vlastníka stavby, neboť v závislosti na jednání třetí osoby bez jeho jakéhokoli přičinění bude nemovitost převedena z jeho vlastnictví a vlastník bude mít pouze nárok na náhradu vůči převodci, přičemž vymahatelnost či zajištění této pohledávky NOZ nijak neřeší. NOZ tak sice chrání nabyvatele v dobré víře, avšak opomíjí ochranu práv bývalého vlastníka stavby. Vzniknout může např. situace, kdy vlastník pozemku, na kterém se nachází stavba ve vlastnictví jiné osoby nepodléhající zápisu do katastru nemovitostí, převede tento pozemek na svého věřitele za účelem úhrady pohledávky, kterou má vůči tomuto věřiteli. Dlužník pak neobdrží žádné plnění, ze kterého by mohl uspokojit pohledávku bývalého vlastníka stavby, jehož stavba se stala ze zákona součástí pozemku, a jestliže dlužník nebude mít jiný majetek, bude pohledávka bývalého vlastníka stavby za dlužníkem velmi obtížně vymahatelná. Celá tato úprava se pochopitelně netýká staveb, které nejsou součástí pozemku dle NOZ či jsou samostatnými nemovitými věcmi dle NOZ. PŘEDKUPNÍ PRÁVO VLASTNÍKA POZEMKU A VLASTNÍKA STAVBY Jestliže vlastník pozemku bude v den nabytí účinnosti NOZ osobou odlišnou od vlastníka stavby, vzniká dle 3056 NOZ vlastníkovi pozemku předkupní právo ke stavbě a vlastníkovi stavby předkupní právo k pozemku, s tím, že lze-li část pozemku se stavbou oddělit tak, aniž to podstatně ztíží jejich užívání a požívání, vztahuje se předkupní právo vlastníka stavby pouze na část pozemku nezbytnou pro výkon vlastnického práva ke stavbě. Lze mít za to, že předkupní právo bude náležet i jednotlivým spoluvlastníkům pozemku a spoluvlastníkům stavby v případě, že to nejsou totožné osoby. 2 Výše uvedené zákonné předkupní právo má věcněprávní charakter a dle věcného záměru nového katastrálního zákona bude zapisováno do katastru nemovitostí. V praxi to bude znamenat, že vlastník pozemku v případě záměru pozemek prodat je nejprve povinen pozemek za stejných pod- 2 Rozbor problematiky v případě více spoluvlastníků pozemku a více spoluvlastníků stavby odlišných od spoluvlastníků pozemku a kolize jednotlivých předkupních práv přesahuje cíl tohoto článku. 3 Viz např. rozsudek Nejvyššího soudu ČR ze dne , sp. zn. 25 Cdo 2764/99, uveřejněný pod číslem 72/2002 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek. mínek nabídnout vlastníku stavby, přičemž tato nabídka musí být písemná. Totéž platí v případě, že vlastník stavby má v úmyslu vlastnictví stavby převést na jiného. Nový občanský zákoník neobsahuje zvláštní právní úpravu pro zákonné předkupní právo, vezmeme-li však v úvahu judikaturu k nyní účinnému občanskému zákoníku 3 a ust. 10 NOZ, lze konstatovat, že se na zákonné předkupní právo použijí přiměřeně ustanovení NOZ týkající se smluvního předkupního práva ( 2140 a násl. NOZ). Nový občanský zákoník v těchto ustanoveních zavádí novou terminologii: osoba, jíž náleží předkupní právo, se nazývá předkupník a osoba, která má zájem o koupi nemovitosti od prodávajícího, se nazývá koupěchtivý. Předkupník je v případě zájmu povinen zaplatit kupní cenu prodávajícímu do 3 měsíců po nabídce. V případě, že předkupník nevyužije svého překupního práva, zůstává mu předkupní právo zachováno i vůči novému vlastníkovi nemovitosti. Jestliže koupěchtivý o předkupním právu věděl nebo musel-li o něm vědět, pak platí, že smlouva s ním je uzavřena s rozvazovací podmínkou uplatnění předkupního práva předkupníkem. Zákonné předkupní právo navíc dle ust odst. 1 nelze smluvně vyloučit. JINÁ VĚCNÁ PRÁVA Dle důvodové zprávy k NOZ přechází při právním spojení stavby a pozemku věcné právo, které zatěžovalo stavbu, na 4\n7 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY pozemek a zatěžuje jej v nezměněném rozsahu. Z přechodných ustanovení NOZ však tento závěr nevyplývá. Přechodná ustanovení řeší pouze dva možné scénáře týkající se věcných práv zatěžujících stavbu nebo pozemek. Dle prvního z nich vlastník pozemku, na kterém je stavba, kterou vlastní druhá osoba, převede pozemek osobě třetí, která je v dobré víře, že stavba je součástí pozemku. Jak STAVBA NA VÍCE POZEMCÍCH Pokud se stavba nachází na více pozemcích, pak se výše uvedená pravidla použijí jen ve vztahu k pozemku, na němž se nachází převážná část stavby. Dle ust NOZ se v případě, že se stavba stane součástí pozemku, použijí ve vztahu k pozemkům, na které části stavby přesahují, ustanovení o tzv. přestavku (přestavek je upraven v ust NOZ). O přestavek se jedná, jestliže stavba zřízená na vlastním pozemku zasahuje jen malou částí na malou část cizího pozemku. Pro řešení této situace má zásadní význam dobrá víra zřizovatele stavby. Jestliže zřizovatel stavby byl v dobré víře, pak se část pozemku zastavěného přestavkem stane vlastnictvím zřizovatele stavby, přičemž zřizovatel stavby je povinen nahradit vlastníkovi pozemku, jehož část byla zastavěna, obvyklou cenu nabyté části pozemku. Pro případ, že by zřizovatel stavby v dobré víře nebyl, lze s odkazem na ust. 10 a 1084 odst. 2 věta druhá mít za to, že osoba, která v dobré víře nebyla, má stejná práva jako nepřikázaný jednatel a dle ust NOZ může soud na návrh vlastníka pozemku rozhodnout o odstranění přesahující části stavby na náklad jejího zřizovatele. Je otázkou, jakým způsobem se bude postupovat v případě, kdy se stejné části stavby budou nacházet na různých pozemcích s rozdílnými vlastníky. Ust NOZ mluví pouze o pozemku, na němž je převážná část stavby, nikoli o pozemcích, navíc zde nemůže být řeč ani o převážné části stavby. ZÁVĚR bylo řečeno výše, stavba se pak stává součástí pozemku a původní vlastník stavby má právo vůči převodci pozemku na náhradu ve výši ceny stavby ke dni zániku svého vlastnického práva. Dle ust odst. 2 NOZ pak přejde případné zástavní právo zatěžující stavbu na pohledávku na tuto náhradu. Druhý scénář se týká přímo zřízení věcného práva ve prospěch osoby, která je v dobré víře, že stavba je součástí pozemku, ačkoli ve skutečnosti tomu tak není. Dle ust NOZ se vůči takové osobě stavba za součást pozemku považuje (avšak pouze vůči této osobě). Skutečný vlastník stavby má pak právo na náhradu za znehodnocení svého vlastnictví vůči zřizovateli věcného práva a byla-li stavba již dříve zatížena zástavním právem, rozšiřuje se zástavní právo i na pohledávku na tuto náhradu. Nevyřešená zůstává otázka výše náhrady, která tak zřejmě bude muset být stanovena znaleckým posudkem. Je s podivem, že tak obsáhlé legislativní dílo, jakým nový občanský zákoník bezesporu je, obsahuje pouhých 52 paragrafů přechodných ustanovení, přičemž něčemu tak důležitému, jako přechodu na zásadu superficies solo cedit, je věnováno pouze 8 paragrafů. Jen pro představu, německá právní úprava, kterou se nechali dle vlastní proklamace inspirovat autoři nového občanského zákoníku, potřebovala k vyřešení nemovitostní problematiky po sjednocení NDR a tehdejší SRN jeden celý zákon, 4 přitom je však zároveň třeba podotknout, že zde byly právní vztahy ještě složitější z důvodu přechodu nových spolkových zemí na tržní hospodářství a původní právní úprava byla mírně odlišná od té české. Díky stručnosti naší právní úpravy však jsou některé otázky řešeny bohužel pouze částečně či dokonce nejsou upraveny vůbec. K vyřešení některých podstatnějších problémů (především otázky spoluvlastnictví staveb a pozemků) by bylo vhodné zvážit novelizaci přijatého zákona ještě před jeho vstupem v účinnost. 4 Gesetz zur Sachenrechtsbereinigung im Beitrittsgebiet. 5\n8 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 Několik poznámek k systému nové právní úpravy obchodních korporací JUDr. Petra Bílková V březnu letošního roku byl přijat vedle nového občanského zákoníku (zákon č. 89/2012 Sb. dále též jen NOZ ) také zákon o obchodních korporacích (zákon č. 90/2012 Sb. dále též jen ZOK ) a další předpisy, které jsou součástí rekodifikace práva obchodních společností. JUDr. Petra Bílková V zákoně o obchodních korporacích je soustředěna nová právní úprava obchodních společností, která je však velmi úzce provázána s obecnou úpravou právnických osob obsaženou v novém občanském zákoníku. V porovnání s nynějším způsobem úpravy této materie bude ta budoucí v mnohém odlišná, zejména svým rozvrstvením. notářská kandidátka JUDr. Romana Bláhy, notáře v Havlíčkově Brodě Účelem a smyslem tohoto článku je podat prvotní informaci a poukázat na některé podstatné rozdíly v systému právní úpravy obchodních společností, případně na možné problémy, které mohou při její aplikaci v praxi vznikat. Jak jsem již naznačila, zásadní změna, na kterou si budeme muset zvyknout, spočívá v tom, že právní úprava obchodních společností, dosud víceméně soustředěná v jednom zákoně, tedy v obchodním zákoníku, bude s účinností rekodifikace (tj ) nahrazena novou úpravou obsaženou ve třech právních předpisech. S nimi bude nutné v praxi pracovat současně. Jsou jimi občanský zákoník, zákon o obchodních korporacích a zákon o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob. Právní úprava posledně jmenovaného právního předpisu, tedy zákona o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob, není v této chvíli ještě definitivní. Existující verze tohoto zákona je nyní podrobena připomínkám příslušných orgánů a institucí. Následně návrh zákona postoupí do další fáze legislativního procesu a bude předložen legislativním orgánům vlády. Významnou část právní úpravy obchodních společností nalezneme v novém občanském zákoníku, který obsahuje relativně podrobnou obecnou úpravu všech právnických osob. Celá řada těchto obecných ustanovení bude přímo aplikována i na obchodní společnosti, takže některé instituty, které jsme byli dosud zvyklí hledat v obchodním zákoníku, v novém zákoně o obchodních korporacích vůbec neobjevíme. Vztah obou právních předpisů je poměrně složitý, neboť v zákoně o obchodních korporacích jsou upraveny některé odchylky z uvedené obecné právní úpravy občanského zákoníku, a tudíž z druhé strany ne všechna ustanovení o právnických osobách, která v občanském zákoníku jsou, bude možné na obchodní korporace použít. Z nového občanského zákoníku se kromě obecné úpravy právnických osob (ust NOZ) budou na obchodní společnosti aplikovat i obecná ustanovení o korporacích (ust NOZ), přinášející další změny nebo upřesnění právní úpravy obchodních společností. Dále je významná též úprava spolků (ust NOZ). Původní záměr při vytváření rekodifikace byl takový, že ustanovení o spolcích se jako podpůrná budou v celém rozsahu používat na obchodní korporace, pokud ze zákona o korporacích nevyplyne něco jiného. Ukázalo se však, že by to bylo uživatelsky velmi nekomfortní, protože úprava spolků obsahuje celou řadu institutů, které jsou v ustanoveních týkajících se jednotlivých společností v zákoně o korporacích upraveny jinak nebo s dílčími odchylkami. Z uvedeného důvodu byl nakonec ustanovením 3 odst. 1 ZOK vymezen vztah k obecné úpravě spolků tím způsobem, že ustanovení občanského zákoníku o spolcích se použijí na obchodní korporace jen, stanoví-li tak tento zákon. Tím je tedy vyloučena analogická aplikace ustanovení o spolcích na obchodní korporace, a bude ji třeba použít pouze tam, kde se toho zákon o korporacích výslovně dovolává. Je tomu tak v případě, kdy se na rozhodnutí orgánu obchodní korporace hledí jako by nebylo přijato ( 45 odst. 1 ZOK). Dále dle ustanovení 191 a 428 ZOK, která se odvolávají na neplatnost rozhodnutí orgánu spolku, to znamená, že nově nebude úprava o neplatnosti usnesení valné hromady v celém rozsahu upravena v zákoně o obchodních korporacích, ale budou se na ni též aplikovat ustanovení o neplatnosti rozhodnutí orgánu spolku. Stejně tak ustanovení 193 odst. 2 a 430 odst. 2 ZOK odkazují na úpravu spolků, pokud jde o přiměřené zadostiučinění za porušení práv společníka při svolání valné hromady nebo v jejím průběhu, a konečně se na tuto úpravu odvolává i ustanovení 151 odst. 2 ZOK, v případech, kdy jde o vyloučení společníka společnosti s ručením omezeným. Z právní úpravy občanského zákoníku jsou pak ještě důležitá ustanovení o povinnosti nahradit újmu, protože zákon o obchodních korporacích nemá zvláštní pravidla pro 6\n9 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY úhradu újmy. Ve svých ustanoveních o odpovědnosti členů orgánů pouze stanoví za porušení čeho odpovídají, ale v jakém rozsahu odpovídají, to je třeba dovozovat z úpravy občanského zákoníku, zejména z ustanovení 2898, 2913, 2931 a násl. NOZ. Stejně tak jsou z občanského zákoníku důležitá ustanovení NOZ, která řeší zastavení obchodního podílu v korporaci. V současné právní úpravě nalezneme ustanovení o zástavním právu k obchodnímu podílu v obchodním zákoníku. Dle nové právní úpravy zákon o obchodních korporacích pouze říká, co lze zastavit, ale jakým způsobem se zastavuje, jak se realizuje zástavní právo, jaké jsou povinnosti zástavního věřitele, kdo může vykonávat práva společníka v době zastavení obchodního podílu, to vše zjistíme pouze z občanského zákoníku. V případech, kdy je podíl na korporaci inkorporován do cenného papíru, se použijí ustanovení občanského zákoníku o zastavení cenného papíru. Neméně jsou významná obecná ustanovení občanského zákoníku týkající se zastoupení ( NOZ) a ustanovení o podnikatelích ( NOZ), neboť obchodní společnosti mají statut podnikatele a bude se na ně samozřejmě vztahovat i tato právní úprava. Obecně lze tedy shrnout, že co nenalezneme v zákoně o obchodních korporacích, bude upraveno v zákoníku občanském. Pokud jde o strukturu zákona o korporacích, ten je, podobně jako stávající obchodní zákoník, rozčleněn na obecnou část a zvláštní. V obecné části (Hlava I 1 94 ZOK) je řešeno velké množství obecných otázek týkajících se obchodních korporací, které pak již nejsou opakovány v úpravě jejich jednotlivých forem (Hlava II VI, ZOK). Jako příklad lze uvést úpravu rozdělení obchodního podílu u společnosti s ručením omezeným, která je řešena pouze v obecné části, nikoliv už však v části věnované tomuto typu korporace, tak jak jsme zvyklí nyní. Pokud jde o postup při aplikaci konkrétních ustanovení v praxi, bude na každém z nás, abychom si při studiu nové právní úpravy našli svoji cestu. Mohu-li odkázat na doporučení prof. JUDr. Jana Dědiče na jedné z jeho přednášek k tomuto tématu, jeví se jako výhodnější začít u zvláštních ustanovení, a to z toho důvodu, že některé věci upravené v obecné části jsou pak modifikovány zvláštní úpravou. Tudíž je lépe začít u zvláštní části zákona o obchodních korporacích, upravující jednotlivé formy obchodních korporací, a pokud v této části něco nenalezeme nebo je řešeno jen doplňkově, jít do části obecné. Kromě toho je pak nutné zkoumat ještě obecnou úpravu obsaženou v občanském zákoníku, a to v případě, že konkrétní otázka není řešena zvláštní ani obecnou částí zákona o korporacích. 1 Zákon o obchodních korporacích ani občanský zákoník však, na rozdíl od současné právní úpravy, neobsahují žádná ustanovení týkající se obchodního rejstříku, respektive na několika místech pouze řeší, že se do obchodního rejstříku něco zapisuje. O tom, kdo obchodní rejstřík vede, jak se do něho zapisuje, co se do něho zapisuje a další otázky s tím související, pojednává již výše zmiňovaný zákon o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob, který by měl být též účinný od Záběr tohoto právního předpisu by měl být širší. Veřejným rejstříkem ve smyslu tohoto zákona se bude rozumět nejenom obchodní rejstřík, ale též nadační rejstřík, rejstřík ústavní a rejstřík společenství vlastníků jednotek. Pro všechny tyto rejstříky budou platit stejná pravidla, která se v principech odvozují a vycházejí ze současné úpravy obchodního rejstříku, obsažené v obchodním zákoníku, bez výraznějších změn proti stávající podobě. Nyní připomínkovaná verze návrhu tohoto zákona ovšem obsahuje jednu zásadní novinku, která jistě stojí za zmínku. Zakotvuje totiž nový zvláštní druh činnosti notáře spočívající v oprávnění notáře provádět za určitých okolností přímé zápisy do obchodního rejstříku. Pokud bude podkladem pro zápis do rejstříku notářský zápis (tedy druh notářského zápisu, který obsahuje povinnost materiálního přezkumu), pak notář, který jej sepíše, bude mít možnost přímo vstoupit do příslušného rejstříku a provést tam příslušné změny. Nepůjde o žádné zvláštní řízení. Smyslem a účelem těchto přímých zápisů je jednoduchost, vše se obejde bez formulářů, a především rychlost provedení změn v údajích zapisovaných do rejstříku. Žadatel bude mít povinnost předložit notáři všechny potřebné dokumenty, které pak notář v elektronické podobě uloží do sbírky listin rejstříkového soudu. Samozřejmě nadále by měla trvat možnost pro konkrétního navrhovatele vybrat si, zda požádá notáře o přímý zápis nebo zvolí cestu zápisu pomocí formulářů tak, jak je praktikována nyní. Zápisy do obchodního rejstříku prováděné notáři budou tedy pouze alternativou standardnímu soudnímu řízení. 2 To, zda výše uvedené bude obsaženo i v definitivní úpravě zákona, nicméně závisí až na výsledku připomínkového řízení a následného legislativního procesu. Vedle toho by měly být rozšířeny i možnosti přímých zápisů prováděných soudem, tedy bude rozšířen počet případů, kdy soudy mohou provádět přímé zápisy do obchodního rejstříku bez vydání usnesení. 1 Čerpáno z přednášky prof. JUDr. Jana Dědiče. 2 Blíže též Havel, B.: Postavení notáře v rekodifikovaném obchodním právu, Ad Notam č. 6/\n10 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 Založení evropské společnosti změnou právní formy akciové společnosti JUDr. Evelyna Lojdová, Mgr. Jan Jareš Evropskou společnost ( ES ) lze založit pouze jedním z pěti způsobů uvedených ve formě taxativního výčtu v Nařízení Rady o statutu evropské společnosti. Toto omezení vyplývá z nadnárodní povahy ES, když je v této souvislosti základním předpokladem při založení vždy existence jiné podnikatelské struktury (společnosti), která má navíc přesah do jiného členského státu. Omezení zde tedy platí nejen z hlediska právní formy společnosti zúčastňující se na založení ES, ale také z hlediska přesahu mimo území členského státu, v němž se ES konstituuje. Mezi možné způsoby založení ES patří fúze, založení holdingové ES, vytvoření ES jako společnosti dceřiné, přičemž samotná evropská společnost může následně založit jednu nebo více dceřiných společností ve formě ES. V tomto článku je věnována pozornost poslední možnosti, kterou je založení evropské společnosti změnou právní formy akciové společnosti s důrazem na specifika, která založení evropské společnosti přináší oproti jiným (českým) obchodním společnostem. PRÁVNÍ ÚPRAVA Primárně je evropská společnost upravena právem Evropské unie, zejména Nařízením Rady č. 2157/2001 ze dne , o statutu evropské společnosti ( Nařízení ) s přímou závazností pro členské státy, a dále Směrnicí Rady 2001/86/ES (dále jen Směrnice ), kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců. Zmíněné komunitární předpisy však neupravují záležitosti ES komplexně (Evropská unie ponechala podrobnější úpravu na jednotlivých členských státech). Český zákonodárce přijal zákon č. 627/2004 Sb., o evropské společnosti (dále jen zákon o ES ), upravující ostatní aspekty ES, které nejsou přímo upraveny Nařízením, přičemž zákonem o ES došlo také k transpozici příslušných směrnic EU. Další záležitosti týkající se ES, neupravené komunitárním právem ani zákonem o ES, upravují české právní předpisy týkající se akciových společností, resp. vlastní stanovy ES přijaté při vzniku společnosti. V případě přeměny se jedná zejména o zákon č. 125/2008 Sb., o přeměnách obchodních společností a družstev, v platném znění (dále jen zákon o přeměnách či ZOP ). 8\n11 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY ZÁKLADNÍ PODMÍNKY PŘEMĚNY PROJEKT PŘEMĚNY, ZPRÁVA O PŘEMĚNĚ Nařízení umožňuje realizaci změny právní formy (též jen přeměny ), aniž by musela být provedena likvidace přeměňované společnosti, avšak pouze za předpokladu, že má přeměňovaná akciová společnost dceřinou společnost v jiném členském státě, než ve kterém má sídlo, přičemž tato dceřiná společnost musí existovat ke dni plánované přeměny alespoň dva roky. V čl. 37 Nařízení jsou následně vyjádřeny požadavky při zakládání ES formou změny právní formy akciové společnosti: i) sídlo nesmí být přemístěno z jednoho členského státu do jiného současně s nabytím účinnosti přeměny; ii) vypracovaný projekt přeměny a zprávy, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářská hlediska této přeměny a uvádí důsledky přechodu na formu ES pro akcionáře a zaměstnance; iii) zveřejnění projektu přeměny nejméně jeden měsíc před konáním valné hromady ( VH ), která má rozhodnout o přeměně; iv) před konáním valné hromady uvedené v předchozím bodě musí jeden nebo více nezávislých znalců náležitě osvědčit, že společnost má čistá aktiva nejméně ve výši svého základního kapitálu a rezervních fondů; v) schválení projektu přeměny valnou hromadou spolu se stanovami. ROZHODNUTÍ VALNÉ HROMADY O PŘEMĚNĚ, VYSTOUPENÍ NESOUHLASÍCÍCH AKCIONÁŘŮ JUDr. Evelyna Lojdová advokátka v advokátní kanceláři TOMAN, DEVÁTÝ & PARTNEŘI Mgr. Jan Jareš advokátní koncipient v advokátní kanceláři TOMAN, DEVÁTÝ & PARTNEŘI Přeměnu schvaluje valná hromada společnosti, a to alespoň třemi čtvrtinami hlasů akcionářů přítomných na valné hromadě (pokud stanovy neuvádí vyšší kvorum). Jestliže akciová společnost vydala více druhů akcií, vyžaduje se i souhlas alespoň tří čtvrtin hlasů přítomných akcionářů u každého druhu akcií. O rozhodnutí VH musí být pořízen notářský zápis. Zákon o přeměnách umožňuje akcionářům, kteří s přeměnou nesouhlasí, vystoupit z přeměňované akciové společnosti za kumulativního splnění následujících podmínek: i) byli akcionáři ke dni konání VH, která schválila přeměnu a zároveň ii) hlasovali proti schválení přeměny (v notářském zápisu o rozhodnutí VH o přeměně musí být uvedena jména akcionářů, kteří hlasovali proti jejímu schválení). Společnost měnící právní formu je v takovém případě povinna poskytnout akcionáři vypořádací podíl odpovídající reálné hodnotě akcií, kterých se týká vystoupení. Výše vypořádacího podílu musí být doložena posudkem znalce, přičemž povinnost zajistit zpracování znaleckého posudku a zaplatit odměnu znalci má přeměňovaná společnost. Vypořádací podíl je splatný uplynutím 1 měsíce ode dne zápisu přeměny do obchodního rejstříku a vyplácí se v penězích, pokud se účastníci nedohodnou jinak. Přeměna společnosti se provádí dle projektu přeměny. Projekt přeměny musí vedle ostatních náležitostí obsahovat i kompletní změny společenské smlouvy, jelikož při zápisu přeměny do obchodního rejstříku dochází automaticky ke změně společenské smlouvy ve smyslu změn obsažených právě v projektu přeměny. Zabezpečení vyhotovení projektu přeměny zajišťuje statutární orgán společnosti. Dnem vyhotovení projektu přeměny je den, kdy projekt přeměny splňuje všechny náležitosti právního úkonu vyžadované zákonem o přeměnách. Projekt přeměny musí: i) být schválen valnou hromadou společnosti v rámci rozhodování o přeměně, přičemž tvoří přílohu notářského zápisu o rozhodnutí valné hromady o schválení přeměny; ii) obsahovat veškeré údaje a splňovat náležitosti stanovené zákonem; iii) být schválen ve znění, v jakém byl zveřejněn. Vedle projektu přeměny je statutární orgán povinen zpracovat podrobnou písemnou zprávu o přeměně, ve které vysvětlí a odůvodní projekt přeměny z právního a hospodářského hlediska včetně důsledků přechodu na formu ES pro akcionáře a zaměstnance společnosti. Zpráva o přeměně musí dále obsahovat mimo jiné např. změny ekonomického a právního postavení společníků (akcionářů), včetně změny rozsahu ručení, pokud se rozsah ručení společníků mění, či dopady přeměny na věřitele společnosti, zejména na dobytnost jejich pohledávek. Zpráva o přeměně se však nemusí vyhotovovat v případě, že s tím všichni společníci (akcionáři) vyslovili souhlas. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ A ZPŘÍSTUPNĚNÍ DOKUMENTŮ O PŘEMĚNĚ Společnost, jež plánuje realizovat přeměnu, musí 1 měsíc přede dnem, kdy má dojít ke schválení přeměny, uveřejnit projekt přeměny včetně upozornění pro věřitele na jejich práva, a to jedním z následujících způsobů: i) uložením projektu přeměny do sbírky listin v obchodním rejstříku + zveřejněním oznámení o uložení projektu a upozornění pro věřitele na jejich práva; nebo ii) uveřejněním projektu přeměny a upozornění pro věřitele prostřednictvím internetové stránky. V takovém případě je však společnost povinna dostatečným způsobem zabezpečit internetové stránky a publikované dokumenty opatřit zaručeným elektronickým podpisem nebo uznávanou elektronickou značkou (obé založené na kvalifikovaném certifikátu vydaném akreditovaným poskytovatelem certifikačních služeb). Ve stejné lhůtě (tj. 1 měsíc před rozhodnutím VH) musí společnost pro akcionáře zpřístupnit ve svém sídle či prostřednictvím internetové stránky (u níž však nesmí dojít k přerušení přístupu na souvislou dobu delší než 24 hodin) další 9\n12 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 dokumenty týkající se přeměny (zprávu, znalecké posudky a vyhotovované účetní závěrky). ZNALECKÉ POSUDKY Dle článku 37 Nařízení Rady musí před konáním valné hromady rozhodujícím o schválení přeměny jeden nebo více nezávislých znalců náležitě osvědčit, že společnost má čistá aktiva nejméně ve výši svého základního kapitálu a rezervních fondů, které nesmějí být podle právních předpisů nebo stanov rozděleny. Jmenování znalce dále upravuje 22 zákona o ES, který však obsahuje pouze odkaz na ustanovení zákona o přeměnách, týkajících se znalce při fúzi, která se použijí přiměřeně i pro změnu právní formy společnosti. Dle 112 ZOP posuzuje znalec (ve smyslu změny právní formy) dále projekt přeměny. Výsledkem posouzení je následně znalecká zpráva, která se však nevyžaduje, pokud s tím všichni akcionáři souhlasí. Zároveň znalec vyhotoví posudek pro ocenění jmění společnosti, pokud se vyžaduje. Povinnosti vyhotovit toto ocenění se pak není možné zprostit (na rozdíl od znalecké zprávy o přezkumu projektu přeměny). Znalec musí dále vyhotovit znalecký posudek k přezkoumání přiměřenosti výše kupní ceny akcií nebo přiměřenosti výše vypořádacího podílu poskytovaného akcionáři, jestliže má při změně právní formy právo na odkup svých akcií nebo právo vystoupit z akciové společnosti. Znalce v uvedených případech musí na návrh společnosti jmenovat soud, přičemž o návrhu na jmenování nebo odvolání znalce musí soud rozhodnout do 15 dnů ode dne doručení návrhu. PŘEMĚNA V DOBĚ LIKVIDACE SPOLEČNOSTI, REVOKAČNÍ ROZHODNUTÍ SOUDU, OBNOVENÍ LIKVIDACE Jak již bylo výše uvedeno, přeměna přichází v úvahu i v době probíhající likvidace akciové společnosti, avšak pouze za předpokladu, že dosud nebylo započato s rozdělováním likvidačního zůstatku. Veškeré úkony směřující k přeměně společnosti v likvidaci zabezpečuje statutární orgán této společnosti. K ukončení likvidace přitom dochází dnem, kdy příslušný orgán společnosti schválí přeměnu (při naplnění požadavků uvedených v ZOP), typicky se bude jednat o situace, kdy o vstupu do likvidace rozhodla valná hromada a následně schválila přeměnu. Rozdílný postup však bude vyžadován v případě, pokud o vstupu společnosti do likvidace rozhodl soud (či jmenoval likvidátora). V takovém případě bude nutné pro nabytí účinků přeměny (účinku rozhodnutí valné hromady, jímž se přeměna schválí), podat návrh k soudu na zrušení likvidace, přičemž k němu musí být přiložen projekt přeměny, v němž je nutné uvést veškeré důvody pro plánovanou přeměnu a s tím související důsledky pro akcionáře a věřitele. Návrh je přitom dle dikce zákona možné podat před i po konání valné hromady rozhodující o přeměně. Rozhodnutí valné hromady však do právní moci revokačního rozhodnutí soudu nevyvolá právní účinky spojené se schválením přeměny (vedoucí k ukončení likvidace). Zákonodárce přitom nezvolil zcela šťastnou formulaci znění výše uvedeného ustanovení ZOP. Jestliže totiž soud vysloví zrušení rozhodnutí o zrušení společnosti a jejím vstupu do likvidace, pak dojde ke zrušení likvidace zřejmě již právní mocí rozhodnutí soudu, nikoliv rozhodnutím valné hromady o schválení přeměny. Zrušená likvidace v rámci procesu přeměny může být obnovena, pokud nastane skutečnost předpokládaná v zákoně: i) rozhodnutí soudu o neplatnosti projektu přeměny, nebo o neplatnosti rozhodnutí o schválení přeměny; nebo ii) nabytí právní moci rozhodnutí soudu, kterým zamítne návrh na zápis přeměny do obchodního rejstříku; nebo iii) uplyne doba 12 měsíců od rozhodného dne fúze, rozdělení nebo převodu jmění na společníka, nebyl-li v této době podán návrh na přeměnu do obchodního rejstříku; nebo iv) uplyne doba 3 měsíců ode dne nabytí právní moci rozhodnutí soudu, kterým odmítne návrh na zápis přeměny do obchodního rejstříku, ledaže je v této lhůtě podán návrh na zápis téže přeměny znovu. ZAPOJENÍ ZAMĚSTNANCŮ EVROPSKÉ SPOLEČNOSTI Zápisu ES do obchodního rejstříku musí dále předcházet jedna z následujících skutečností i) uzavření dohody o zapojení zaměstnanců, nebo ii) přijetí rozhodnutí vyjednávacím výborem o nezahájení jednání, tj. neuzavření dohody o zapojení zaměstnanců, nebo iii) uplynutí doby vyjednávání 6 měsíců, aniž by bylo dohody dosaženo. Jak již bylo uvedeno, Směrnice zabývající se zapojením zaměstnanců ES byla jako sekundární pramen komunitárního práva transponována do českého právního řádu zákonem o evropské společnosti. Pravidla pro zapojení zaměstnanců se uplatní nejen vůči nově založené ES, ale i vůči veškerým jejím dceřiným společnostem a organizačním složkám, a to nehledě na to, zda mají sídlo mimo území České republiky. Dle platné právní úpravy mají zaměstnanci ES právo na zapojení do záležitostí ES v mezích stanovených zákonem. Toto zapojení zahrnuje právo na informace, projednání určitých otázek (pravidelnou zprávu o vývoji podnikatelské činnosti ES, přemístění výroby, fúze, organizačních změn či uzavírání provozoven, organizačních složek podniku nebo jejich důležitých částí a hromadných propouštění) a případně i právo ovlivňovat složení orgánů evropské společnosti. Vyjednávací výbor však může rozhodnout většinou hlasů, že nezahájí jednání o zapojení zaměstnanců nebo že tato jednání ukončí a zapojení zaměstnanců ES omezí na právo na informace a projednání upravené pouze národní úpravou daného členského státu. Zároveň, pokud ve lhůtě 6 měsíců (tato lhůta může 10\n13 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY být jednou prodloužena o stejnou dobu, tj. o 6 měsíců) nedojde k uzavření dohody o zapojení zaměstnanců ani výbor nepřijme rozhodnutí o nezapojení zaměstnanců a řídící orgán každé zúčastněné společnosti s tím vysloví souhlas, řídí se zapojení pouze příslušnými ustanoveními zákona. Dohoda o zapojení zaměstnanců musí být písemná a musí obsahovat náležitosti dle 54 zákona o ES (mimo rozsah aplikace dohody a doby trvání pak zejména náležitosti týkající se výboru zaměstnanců, který nahradí vyjednávací výbor a bude po vzniku ES zastupovat zájmy zaměstnanců složení výboru, jeho oprávnění vůči ostatním orgánům ES, zasedání, výkon působnosti atd.). STRUKTURA ORGÁNŮ ES Před přijetím právních norem upravujících ES znal český právní řád pouze jednu možnou úpravu modelu řízení (resp. struktury orgánů) obchodní společnosti definovanou v obchodním zákoníku. Specifikem ES je však právě složení jejích orgánů a s tím související systém řízení společnosti, když se rozlišují dva modely řízení tzv. dualistický a monistický. Společným prvkem obou modelů je existence valné hromady, odlišným pak zřizování dozorčího a řídícího orgánu v případě dualistického, resp. správního orgánu v případě monistického modelu. V rámci zakládání ES je tak třeba jeden systém zvolit a upravit ve stanovách. V monistickém systému existuje valná hromada, která rozhoduje ve většině záležitostí jako valná hromada v akciové společnosti. Činí zásadní koncepční a strategická rozhodnutí, jmenuje a odvolává členy správní rady, která je druhým orgánem ES. Správní rada činí strategická rozhodnutí, nicméně je vázána případnými pokyny valné hromady. Správní rada může jednat jménem evropské společnosti navenek ve všech věcech, uskutečňovat kontroly a ověřovat řízení ES, jejího hospodaření a provozu podniku. Volí ze svých členů předsedu generálního ředitele, který je zároveň statutárním orgánem společnosti. Generálním ředitelem může být předseda správní rady či fyzická osoba odlišná od předsedy. Předseda správní rady pak bude statutárním orgánem pouze v případě, pokud bude zároveň zastávat funkci generálního ředitele. Statutární orgán zajišťuje nezávislé obchodní vedení ES; navrhuje volbu delegovaných generálních ředitelů (kteří mají stejné jednatelské oprávnění jako generální ředitel) a jedná jménem ES navenek ve všech věcech. rada, která vykonává dohled nad činností představenstva. Nestanoví-li stanovy jinak, jmenuje a volí členy představenstva (stanovy mohou stanovit, že členy představenstva volí valná hromada). NEPLATNOST PŘEMĚNY Na závěr je třeba uvést, za jakých okolností může nastat neplatnost přeměny. Neplatnosti projektu přeměny je možné se dovolávat pouze se současnou neplatností alespoň jednoho rozhodnutí o schválení přeměny. Zároveň platí, že se neplatnosti rozhodnutí o schválení přeměny lze dovolávat samostatně, ledaže důvody této neplatnosti mají základ v obsahu projektu přeměny. Subjekty oprávněné k podání návrhu na neplatnost projektu přeměny či rozhodnutí o schválení projektu přeměny jsou pouze následující: i) společník (akcionář) společnosti; ii) statutární orgán (či jeho člen); iii) člen dozorčí rady. Lhůta pro podání návrhu na vyslovení neplatnosti činí tři měsíce plynoucí ode dne, kdy: i) bylo přijato usnesení valné hromady o schválení přeměny, nebo ii) se osoba dozvěděla, že bylo přijato rozhodnutí jediného společníka akciové společnosti o schválení přeměny, nebo iii) bylo společníkovi akciové společnosti oznámeno přijetí rozhodnutí o schválení přeměny, byla-li přeměna schválena mimo valnou hromadu, nebo iv) bylo zveřejněno oznámení o uložení projektu přeměny do sbírky listin nebo uveřejněn projekt přeměny na internetové stránce. O neplatnosti může rozhodnout pouze soud, a to pouze do okamžiku zápisu přeměny do obchodního rejstříku, vyjma případu, kdy v době zápisu přeměny do obchodního rejstříku probíhá soudní řízení o návrhu na určení neplatnosti projektu přeměny/rozhodnutí o jejím schválení (podmínky postupu pro takový případ stanoví 57 ZOP). Po zápisu přeměny do obchodního rejstříku již nelze tento zápis zrušit, ani určit neplatnost projektu přeměny či rozhodnutí o schválení přeměny, ani změnit či zrušit samotný projekt přeměny. Tato skutečnost ovšem nevylučuje právo akcionářů na dorovnání či náhradu škody. V dualistickém systému opět existuje valná hromada, jejíž postavení téměř ve všech aspektech odpovídá postavení valné hromady v české akciové společnosti. Jmenuje a odvolává členy dozorčí rady (stanovy mohou stanovit i jmenování členů představenstva). Druhým orgánem je představenstvo, jehož postavení odpovídá postavení představenstva v české akciové společnosti. Jedná se o statutární orgán společnosti zajišťující běžné každodenní obchodní vedení společnosti. Kontrolní orgán představuje dozorčí 11\n14 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 Podnik a vypořádání společného jmění manželů Mgr. Michal Žíla Předmětem tohoto příspěvku je otázka vypořádání zaniklého společného jmění manželů ( SJM ) v situaci, kdy je předmětem vypořádání SJM podnik fyzické osoby podnikatele. Cílem autora je vystihnout otázku existence podniku (tedy komponentů jej tvořících), ocenění podniku pro účely vypořádání SJM a rozhodnutí soudu v kon- Mgr. Michal Žíla textu vypořádání SJM. Při vypořádání podniku dochází k prolínání právní advokát v advokátní kanceláři Maršálek & Žíla úpravy společného jmění manželů a nepřímo i úpravy obsažené v zákoně č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník ( ObchZ ), event. jiných právních předpisů upravujících podnikání fyzických osob (např. zákona o živnostenském podnikání, zákona o advokacii apod., v závislosti na tom, který právní předpis upravuje podmínky výkonu podnikatelské činnosti fyzické osoby). Pojem podniku byl až do novely ObchZ, provedené zákonem č. 370/2000 Sb., vymezen v 5 tak, že podnikem se 1 Viz např. též Pelikánová, I. Komentář k obchodnímu zákoníku. 1. díl, 155, 2. aktualizované a rozšířené vydání. Praha: Linde Praha, a. s., Právnické a ekonomické nakladatelství a knihkupectví Bohumily Hořínkové a Jana Tuláčka, 1997, s. 45. rozumí soubor hmotných, jakož i osobních a nehmotných složek podnikání. K podniku náleží věci, práva a jiné majetkové hodnoty, které patří podnikateli a slouží k provozování podniku nebo vzhledem ke své povaze mají tomuto účelu sloužit. K tomu je pak vhodné doplnit, že z rozhodnutí Nejvyššího soudu ČR ( NS ČR ) pod sp. zn. 23 Cdo 37/2010 vyplývá, že ze zákonné definice podniku nelze dovodit, že pojmovou náležitostí podniku je přítomnost všech složek podnikání vyplývajících z legální definice, není proto vyloučeno, že určitý podnik, vzhledem ke specifikům příslušného podnikání, nebude všechny tyto komponenty obsahovat. 1 Zákonem č. 370/2000 Sb. byl doplněn 5 ObchZ o odstavec druhý, v němž je nyní explicitně uvedeno, že podnik je věc hromadná; na právní poměry podniku se použijí ustanovení o věcech v právním smyslu; tímto není dotčena působnost zvláštních právních předpisů vztahujících se k nemovitým věcem, předmětům průmyslového a jiného duševního vlastnictví, motorovým vozidlům apod., pokud jsou součástí podniku. Nejvyšší soud ČR dále ve shora uvedeném rozhodnutí dovodil, že rozsah podniku bude záviset především na povaze příslušného podnikání, a v rámci toho též na vůli podnikatele. V každém případě však dle názoru NS ČR musí být podnik funkčním ekonomickým organismem, způsobilým k realizaci příslušného podnikatelského záměru. 12\n15 Ad Notam 6/2012 ČLÁNKY Ze současného zákonného vymezení podniku tedy vyplývá, že podnik je věcí hromadnou a zahrnuje v sobě všechny složky, které konkrétní podnikatel na základě projevu vůle určí k tomu, aby do podniku náležely za účelem realizace podnikatelské činnosti. Věc hromadnou (universita rerum) definuje především právní teorie, např. Učebnice občanského práva hmotného, díl I, vydaná nakladatelstvím ASPI Publishing, s. r. o., v roce 2002, str. 227, jako soubor věcí, které tvoří jediný předmět právních vztahů, neboť je s nimi nakládáno jako s jedním celkem, a to podle okolností hospodářsky nedílným nebo dělitelným (viz dále rozhodnutí NS ČR pod sp. zn. 22 Cdo 684/2004). Definici věci hromadné se věnoval NS ČR např. i ve svém rozsudku ze dne , sp. zn. 33 Odo 447/2004, v němž dospěl k následujícím závěrům: Občanský zákoník pojem věci ( 118 obč. zák.) nedefinuje, ani jej jinak nevysvětluje. Nevylučuje přitom situaci, kdy více věcí může tvořit jediný předmět a je s nimi jako s jediným celkem nakládáno. V teorii se pro tento celek používá pojem věc hromadná nebo též soubor věcí. Soubor věcí tvoří věci, které mají podobný nebo stejný charakter nebo jsou určeny ke stejnému účelu. Takovým předmětem občanskoprávních vztahů může být např. jídelní servis nebo sbírka poštovních známek či obrazů apod. Podmínkou toho, aby něco bylo možno považovat za soubor věcí, je, že musí jít o souhrn několika jednotlivých věcí, a nikoliv o úhrn pouhých součástí ( 120 obč. zák.); druhou podmínkou je, aby ony věci byly považovány všeobecně (nikoliv jednotlivcem) za věc jedinou; u těchto jednotlivých věcí půjde o vztah souřadnosti a nikoliv podřadnosti (příslušnosti k věci hlavní), jako je tomu u příslušenství věci ( 121 odst. 1 obč. zák.). Za soubor věcí lze považovat jednotlivé kusy nábytku v takovém počtu, provedení a uspořádání, pokud tvoří účelový, stylový nebo architektonicky jednotný celek, určený k vybavení zvlášť určené místnosti nebo sloužící zvláštnímu účelu; jednotlivé kusy tohoto souboru nejsou odstranitelné bez toho, že by se nenarušil tento jednotný celek. Naše platné soukromé právo hromadnou věc jako předmět právních vztahů nezná a podnik bývá chápán jako speciální, z obecné kategorizace v 118 občanského zákoníku se vymykající zvláštní předmět soukromoprávních vztahů sui generis. Z výše uvedených skutečností tedy vyplývá, že podnik jako věc hromadná je jedinou věcí, která je tvořena jednotlivými součástmi, komponenty, tedy věcí, která má v rámci podnikatelské činnosti podnikatele smysl jako celek a jako ekonomický organismus naplňující podnikatelský plán konkrétního podnikatele. Autor tohoto článku v kontextu legální definice podniku a vymezení věci hromadné právní teorií zaujímá názor, že jeden podnikatel může mít pouze jeden podnik bez ohledu na to, kolik podnikatelských činností na základě živnostenských či jiných oprávnění provozuje, a zda jsou části podniku místně odděleny či z jiného důvodu situovány mimo administrativní či provozní centrum. Podnik jako jedna věc hromadná je jediným objektem právních vztahů. Podnik je možné na základě projevu vůle při splnění zákonných podmínek rozdělit smlouvou o převodu části podniku (viz ust. 487 ObchZ), nicméně do doby rozdělení podniku se jedná o jednu věc a jeden podnik bez ohledu na různost činností, které provádějí jednotlivé složky podniku. K otázce, kdy podnik náleží do SJM a kdy nikoli, existuje odpověď v ust. 143 odst. 1 zák. č. 40/1964 Sb., občanský zákoník ( ObčZ ). 2 Zákonné vymezení rozsahu SJM dopadá i na podnik, a to v případě, že manželství vzniklo po v souvislosti s novelou občanského zákoníku zákonem č. 91/1998 Sb. V době před účinností této novely v rámci institutu bezpodílového spoluvlastnictví manželů ( 143 OZ ve znění do ) platil jiný právní režim. 3 Výkonem povolání ve smyslu znění 143 ObčZ před novelou dle zák. č. 91/1998 Sb. se rozuměl také výkon povolání osobou samostatně výdělečně činnou (mimo závislou činnost k jiné osobě), tj. i (výkon) podnikání jen jednoho z manželů (fyzické osoby) ve smyslu 2 odst. 1 ObchZ. S ohledem na odlišné znění právní úpravy majetkového společenství manželů před a po lze konstatovat, že v případě, že některý z manželů začal podnikat v trvajícím manželství (jehož rozsah nebyl modifikován) před a podnikatelská činnost sloužila výkonu jeho povolání, nestal se podnik předmětem BSM (a současně ani SJM). 4 V současné době, tedy po , tento závěr neplatí. V rámci vypořádání SJM ohledně podniku, který není součástí SJM, je třeba zohlednit skutečnost, že z podniku během trvání manželství plynuly příjmy pro rodinu, byly reinvestovány prostředky získané podnikáním manžela zpět do podniku a jeho majetková struktura se v průběhu manželství obvykle více či méně změnila. Cílem tohoto příspěvku je dále snaha o výklad situace, kdy do podniku ve výlučném vlastnictví manžela byla vložena majetková hodnota, která je součástí SJM (typicky např. nemovitost, která byla nabyta za trvání manželství a jako nabyvatelé vystupují oba manželé), kupní cena této majetkové hodnoty, která je součástí podniku, byla splacena z prostředků podniku a soud rozhoduje o vypořádání SJM. 2 Dle ust. 143 ObčZ společné jmění manželů tvoří majetek nabytý některým z manželů nebo jimi oběma společně za trvání manželství, s výjimkou majetku získaného dědictvím nebo darem, majetku nabytého jedním z manželů za majetek náležející do výlučného vlastnictví tohoto manžela, jakož i věcí, které podle své povahy slouží osobní potřebě jen jednoho z manželů, a věcí vydaných v rámci předpisů o restituci majetku jednoho z manželů, který měl vydanou věc ve vlastnictví před uzavřením manželství a nebo jemuž byla věc vydána jako právnímu nástupci původního vlastníka. 3 V bezpodílovém spoluvlastnictví manželů bylo vše, co mohlo být předmětem vlastnictví a co bylo nabyto některým z manželů za trvání manželství, s výjimkou věcí získaných dědictvím nebo darem, jakož i věci, které podle své povahy slouží osobní potřebě nebo výkonu povolání jen jednoho z manželů, a věcí vydaných v rámci předpisů o restituci majetku jednomu z manželů, který měl vydanou věc ve vlastnictví před uzavřením manželství anebo jemuž byla věc vydána jako právnímu nástupci původního vlastníka. 4 Viz Žíla, M. Podnik a bezpodílové spoluvlastnictví manželů, resp. společné jmění manželů na podnik-a-bezpodilove-spoluvlastnictvi-manzelu-resp-spolecnejmeni-manzelu html. 13\n16 ČLÁNKY Ad Notam 6/2012 V první řadě je třeba (za neexistence dohody manželů o ceně podniku) přistoupit k ocenění podniku. K ocenění podniku pro účely vypořádání SJM se mnohokrát vyjádřil NS ČR a jeho právní závěry akceptuje i Ústavní soud ČR, což vyplývá z usnesení pod sp. zn. III. ÚS 934/06 ze dne Z rozhodnutí Ústavního soudu ČR a konstantní judikatury soudů obecných vyplývá, že podnikající manžel je povinen nahradit do SJM takovou částku, jež se rovná pozitivnímu (kladnému) rozdílu mezi aktivy a pasivy jeho podnikání ke dni zániku SJM, což je zpravidla i cena jeho podniku (pokud nebyl vytvořen i vynaložením oddělených prostředků podnikajícího manžela). Je tedy zřejmé, že soudy by měly při vypořádání podniku fyzické osoby postupovat v souladu s výše uvedenou konstantní judikaturou a znalci z oboru ekonomika, odvětví ceny a odhady, ocenění podniku, uložit, aby stanovil rozdíl mezi aktivy a pasivy podniku a stanovil tak částku, kterou je podnikající manžel povinen do SJM nahradit. Při aplikaci 150 ObčZ v případě podnikajícího manžela, který za trvání manželství nabyl podnik do svého vlastnictví, nelze odhlédnout od 148a ObčZ ve znění novely provedené zákonem č. 509/1991 Sb. Ten stanovil, že k použití majetku z bezpodílového spoluvlastnictví manželů potřebuje podnikatel při zahájení podnikání souhlas druhého manžela. K dalším právním úkonům souvisejícím s podnikáním již souhlas druhého manžela nepotřebuje. Dle současného znění ust. 146 ObčZ majetek ve společném jmění manželů nebo jeho část může jeden z manželů použít k podnikání se souhlasem druhého manžela. Souhlas je třeba udělit při prvním použití majetku ve společném jmění manželů nebo jeho části. K dalším právním úkonům souvisejícím s podnikáním již souhlas druhého manžela není třeba. V případě, že manžel udělí souhlas s použitím majetku v SJM pro účely podnikatelské činnosti druhého manžela, pak do podniku vstupují věci, které jsou součásti SJM a současně i součástí podniku, což má zásadní vliv pro případ rozvodu manželství a sporného vypořádání SJM. Souhlas podle 146 ObčZ má ten důsledek, že právní úkony podnikajícího manžela při dispozici se společným majetkem nejsou relativně neplatné ve smyslu 145 odst. 2 a 40a ObčZ, ovšem sám o sobě nemůže vyloučit oprávnění druhého z manželů společný majetek užívat, které vyplývá z 145 odst. 1 ObčZ. K závěru, že společný majetek je oprávněn užívat výlučně jen jeden z manželů může vést ale zjištění, že mezi manžely byla v tomto smyslu uzavřena dohoda. 6 Z výše uvedeného vyplývá, že pokud nepodnikající manžel udělil podnikajícímu manželovi souhlas s použitím věci, která je v SJM, pro účely podnikatelské činnosti (a to bez ohledu na skutečnost, zda se tak stalo výslovně či konkludentně), má autor tohoto článku za to, že se věc náležející do SJM stala součástí podniku jako věci hromadné, která je nedílná a nedělitelná. Na tom nemění nic ani skutečnost, že např. ohledně nemovitosti zapsané v katastru nemovitostí je i po zahrnutí této nemovitosti do podniku fyzické osoby v katastru nemovitostí nadále zapsána jako SJM, když tato skutečnost vyplývá z ust. 5 odst. 2 věta třetí ObchZ. Ze shora uvedeného, dle názoru autora tohoto článku, vyplývá, že v rámci vypořádání SJM musí soud ocenit podnik způsobem shora popsaným (přičemž v rámci podniku dochází i k dílčímu ocenění tržní ceny nemovitosti, což se projeví i v ceně podniku), a pro modelový případ shora naznačený nelze dovodit nic jiného, než že by měl soud přikázat majetkovou hodnotu-nemovitost do vlastnictví podnikajícího manžela a podnikajícímu manželovi uložit, aby do SJM nahradil takovou částku, která se rovná pozitivnímu (kladnému) rozdílu mezi aktivy a pasivy jeho podnikání ke dni zániku SJM (viz sp. zn. 22 Cdo 2296/2004). Právní názor Nejvyššího soudu ČR uvedený v rozhodnutí pod sp. zn. 22 Cdo 684/2004, stejně jako v jiných rozhodnutích NS ČR, respektuje tu skutečnost, že podnik je možné brát pouze jako celek, jako jedinou věc a rozhodnutí soudu, kterým by došlo k rozdělení podniku, by vedlo k výše uvedeným nepříznivým a právně nepřijatelným rizikům pro podnikajícího manžela i třetí osoby. Výše uvedenému závěru nasvědčuje podpůrně i úvaha, že jakékoli rozhodnutí soudu, kterým by přikázal nemovitost sloužící k výkonu podnikatelské činnosti do vlastnictví nepodnikajícího manžela, došlo by nepochybně k újmě podnikajícího manžela, rozdělení podniku rozhodnutím soudu a nepřípustnému zásahu do ekonomického a organizačního stavu podniku. Rozhodnutí soudu, kterým by došlo k rozdělení podniku, by vyvolalo i právní nejistotu u třetích osob obchodních partnerů a klientů podnikající manžela (např. v situaci, kdy je nemovitost v rámci podnikatelské činnosti pronajímána třetí osobě). Nelze však přehlédnout, že vypořádání SJM přináší mnoho variací a různých skutkových okolností jednotlivých případů. Soud by tak měl pečlivě zvážit, jak naložit s komponenty tvořícími SJM a neměl by izolovaně posuzovat přináležitost věci do SJM, ale současně zohlednit i otázku existence podniku, zájmu na jeho zachování a při zohlednění všech skutečností vynést rozhodnutí, které obě vzájemně si konkurující instituty spravedlivě a citlivě vypořádá s přihlédnutím ke skutkovým okolnostem každého jednotlivého případu. 5 Ústavní soud ČR v usnesení pod sp. zn. III. ÚS 934/06 ze dne konstatoval: Ke kritické právní otázce stanovení ceny podniku coby kladného rozdílu mezi aktivy a pasivy podnikání manžela ke dni zániku bezpodílového spoluvlastnictví ve srovnatelných skutkových a právních poměrech se již dříve vyjádřil Nejvyšší soud, jmenovitě v rozsudku ze dne , sp. zn. 22 Cdo 2545/2003, uveřejněném pod č. C 3282, v sešitě 32/2005 Souboru rozhodnutí Nejvyššího soudu a v časopisu Právní rozhledy ročník 2005, č. 10, str Z téhož právního názoru pak vycházejí i další rozhodnutí Nejvyššího soudu, jmenovitě usnesení Nejvyššího soudu ČR ze dne , sp. zn. 30 Cdo 1806/2004, a rozsudky ze dne , sp. zn. 22 Cdo 2296/2004, ze dne , sp. zn. 22 Cdo 1052/2004, a ze dne , sp. zn. 22 Cdo 1274/2006. Závěr obecných soudů ohledně stanovení ceny podniku nestojí ani v rozporu s nosnými důvody rozhodnutí Ústavního soudu, jež se rovněž týkala podniku v souvislosti s vypořádáním bezpodílového spoluvlastnictví manželů, respektive společného jmění manželů (srov. sp. zn. III. ÚS 264/03, III. ÚS 280/03, IV. ÚS 568/05). 6 Viz Rozsudek NS ČR pod sp. zn. 22 Cdo 1731/\n17 Ad Notam 6/2012 DISKUSE Otazníky nad zachováním zásady nabývání dědictví úmrtím zůstavitele Mgr. Jiří Bartoš Vprvním letošním čísle tohoto časopisu byl zveřejněn rozsudek Nejvyššího soudu České republiky týkající se odpovědnosti za zůstavitelovy dluhy v případě regresní náhrady za částku vyplacenou z garančního fondu spravovaného Českou kanceláří pojistitelů. Přestože s rozhodnutím Nejvyššího soudu České republiky v této věci nelze než zcela souhlasit, inspirovalo mě jeho odůvodnění ve spojení s připravovanou právní úpravou dědického práva procesního k dále uvedeným úvahám. PODSTATA SOUZENÉHO PŘÍPADU Podle zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla je možné na veřejně přístupných pozemních komunikacích Mgr. Jiří Bartoš provozovat silniční vozidla jen s pojištěním odpovědnosti za škodu způso- autor je právník benou provozem tohoto vozidla podle uvedeného zákona. Je-li provozem vozidla uvedeného v pojistné smlouvě způsobena škoda, nahradí pojišťovna poškozenému vzniklou škodu z pojištění jako pojistné plnění. Pokud dojde ke vzniku škody provozem vozidla, u něhož nebylo uzavřeno pojištění odpovědnosti, vyplatí se náhrada škody z garančního fondu spravovaného Českou kanceláří pojistitelů, která má právo na regres vůči provozovateli nepojištěného vozidla. V souzeném případě se jednalo o škodu způsobenou při dopravní nehodě dne provozem nepojištěného vozidla; řidič a současně provozovatel vozidla při nehodě zemřel a jeho dědicem se stal pozůstalý otec. Česká kancelář pojistitelů v souladu se zákonem pověřila vyřízením případu Českou pojišťovnu, a. s. Dne byla poškozenému zaplacena náhrada pojistného plnění a dne došlo k vyplacení plnění z garančního fondu pověřené České pojišťovně, a. s. Česká kancelář pojistitelů následně požadovala náhradu po pozůstalém otci jako dědici provozovatele nepojištěného vozidla. NÁZOR SOUDU PRVNÍHO STUPNĚ Okresní soud v Kroměříži dospěl k závěru, že České kanceláři pojistitelů dne zaplacením náhrady pojistného NÁZOR ODVOLACÍHO SOUDU plnění na vzniklou škodu vzniklo právo na náhradu dotyčné částky žalovaným, který jako dědic odpovídá za předmětný dluh svého syna, a žalobě vyhověl. K odvolání žalovaného Krajský soud v Brně změnil rozsudek soudu prvního stupně tak, že se žaloba zamítá. Vycházel přitom z názoru, že výplatou plnění pověřené České pojišťovně, a. s. dne vznikl České kanceláři pojistitelů originární nárok vůči synovi žalovaného, jeho právní subjektivita však zanikla smrtí dne , a proto nárok vůči žalovanému jako dědici nelze úspěšně uplatnit, jelikož daný dluh v době smrti zůstavitele neexistoval a nemohl tudíž ani přejít na jeho dědice. NÁZOR DOVOLACÍHO SOUDU Po podání dovolání rozhodoval ve věci velký senát občanskoprávního a obchodního kolegia Nejvyššího soudu České republiky, který se neztotožnil s právním názorem odvolacího soudu a dospěl k závěru, že zůstavitelovými dluhy, které podle občanského zákoníku přecházejí na dědice, jsou nejen povinnosti (závazky), které se zakládají na důvodu, jenž nastal ještě za života zůstavitele, ale i povinnosti (závazky), které mají původ v právním úkonu, v protiprávním úkonu nebo jiné právní skutečnosti, z nichž by měl plnit (svému věřiteli nebo jiné oprávněné osobě) zůstavitel, kdyby tomu 15\n18 DISKUSE Ad Notam 6/2012 nezabránila jeho smrt. Okolnost, kdy na základě takové povinnosti vzniklo věřiteli (jiné oprávněné osobě) právo na plnění, je tu nepodstatná. Stejně tak není rozhodné, jsou-li povinnosti (závazky) zůstavitele a jejich rozsah známy dědicům v době nabytí dědictví nebo vyjdou-li najevo teprve později. K DŮVODŮM PŘIZNÁNÍ NÁROKU Dovolací soud odůvodnil svůj právní názor teleologickým a logickým výkladem, konkrétně pak s využitím argumentu ad absurdum. Z hlediska teleologického výkladu konstatoval, že účelem úpravy v zákoně o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla bylo sejmout z poškozeného břemeno uplatnění nároku na náhradu škody vzniklé provozem vozidla, jež nebylo pojištěno proti odpovědnosti za tuto škodu, proti odpovědným subjektům a že tento účel je naplňován vytvořením systému, na jehož základě žalobkyně kompenzuje poškozenému vzniklou škodu z garančního fondu a vznikne jí právo postihu (regresu) vůči osobám, jež za škodu odpovídají. Jestliže by tedy České kanceláři pojistitelů bylo odepřeno právo regresu vůči dědicům, byla by na ni neodůvodněně přenášena povinnost k náhradě škody, čímž by bylo paradoxně právní postavení osoby odpovědné za škodu způsobenou vozidlem, k němuž nebylo sjednáno povinné smluvní pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla, výhodnější než právní postavení osoby odpovědné za škodu způsobenou provozem vozidla pojištěného (argument ad absurdum). Výslovné odpovědi na otázku, kdy žalobou uplatněný nárok vznikl, se ale dovolací soud vyhnul. Podle mého názoru vzniklo právo České kanceláře pojistitelů už okamžikem, kdy škoda provozem nepojištěného vozidla vznikla, tj. dne Pro vznik tohoto práva a jemu odpovídající povinnosti zůstavitele není rozhodující, kdy k vyčíslení škody došlo, ani kdy nastala splatnost dluhu (povinnosti k náhradě škody nebo k zaplacení regresní náhrady). To platí obdobně i v jiných případech, kdy výši dluhu lze zjistit (vyčíslit) až dodatečně, typicky pak při náhradě škody. Stejné je to i tehdy, pokud zůstavitel je poškozeným a do dědictví po něm náleží pohledávka z titulu náhrady škody (zde ale vyčíslení výše škody nemá samo o sobě vliv na rozsah pohledávky, nýbrž jen na její ocenění v dědickém řízení). Jestliže zákon stanovil, že Česká kancelář pojistitelů má proti tomu, kdo odpovídá za škodu způsobenou provozem nepojištěného vozidla, právo na náhradu toho, co za něho plnila, neznamená to odložení okamžiku vzniku nároku, nýbrž vyjádření akcesorické povahy vztahu mezi Českou kanceláří pojistitelů (jako věřitelem) a osobou odpovědnou za škodu způsobenou provozem nepojištěného vozidla (jako dlužníkem) vůči vztahu hlavnímu, jímž je vztah mezi poškozeným jako věřitelem a Českou kanceláří pojistitelů jako dlužníkem. Úmrtím zůstavitele do jeho právního postavení vstupují jeho dědicové, a to bez ohledu na to, zda je ke dni úmrtí zůstavitele dluh náležející do dědictví vyčíslen a zda je splatný. Pokud tedy v souzeném případě vznikl zůstaviteli za jeho života dluh z titulu regresní náhrady, není důvod, proč by tento dluh (za podmínek uvedených v ustanovení 470 a 579 odst. 1 občanského zákoníku) nepřešel úmrtím zůstavitele na jeho dědice. Obdobné je to u aktiv dědictví, do nichž může náležet například i právo na uzavření určité smlouvy. NAVRHOVANÁ PRÁVNÍ ÚPRAVA Výše uvedeným rozsudkem Nejvyššího soudu České republiky se nepochybně inspirovali tvůrci návrhu zákona o zvláštních řízeních soudních, když navrhli, aby do aktiv pozůstalosti náležely i pohledávky a majetková práva, která sice vznikla teprve po jeho smrti, avšak mají původ v právních skutečnostech, jež nastaly za jeho života, a která by mu bez dalšího patřila, kdyby nezemřel, a právo na vypořádání společného jmění, které bylo zrušeno, zaniklo nebo bylo zúženo ještě za života zůstavitele a dosud nebylo vypořádáno ( 170 odst. 1) a do pasiv pozůstalosti také dluhy, které mají původ v právních skutečnostech, z nichž by měl plnit zůstavitel, kdyby mu v tom nezabránila smrt [ 170 odst. 2 písm. b)]. Mám za to, že uvedené formulace jdou nad rámec koncepce nabývání dědictví smrtí zůstavitele, kterou zachovává i nový občanský zákoník ( 1479). Do dědictví může tedy pojmově náležet pouze to, co existovalo v okamžiku zůstavitelovy smrti, a to ať už jde o majetek (majetková práva) nebo o dluhy; jedinou výjimkou jsou tradičně náklady zůstavitelova pohřbu (včetně opatření místa k pohřbení), a to nově za podmínek uvedených v ustanovení 1701 odst. 2 nového občanského zákoníku. ZÁVĚR Stejně jako dosavadní právní úprava i nový občanský zákoník vychází z principu, že dědictví (pozůstalost) se nabývá smrtí zůstavitele. Do dědictví (pozůstalosti) tak může (vedle nákladů pohřbu jako výslovné a záměrné výjimky) náležet pouze majetek a dluhy, které měl zůstavitel v době svého úmrtí. Tato aktiva a pasiva jsou součástí dědictví (pozůstalosti) i v případě, že přesný rozsah majetkového práva náležející do aktiv vyšel najevo až po úmrtí zůstavitele nebo byla-li výše dluhu náležejícího do pasiv vyčíslena teprve po zůstavitelově smrti. Domnívám se, že tento závěr plyne i s ohledem na dosavadní převážně konstantní judikaturu z ustáleného výkladu příslušných ustanovení zákona, a proto není nutné ani vhodné v připravované procesní úpravě dědického práva zdánlivě rozšiřovat rozsah dědictví (pozůstalosti) s poukazem na původ v právních skutečnostech, které nastaly za života zůstavitele. 16\n19 Ad Notam 6/2012 DISKUSE Nakládání s výstupy z CEZ a CEMS Mgr. Jiří Bartoš Postup notáře jako soudního komisaře v dědickém řízení je poměrně podrobně upraven právními předpisy, jakož i předpisy vydanými Notářskou komorou České republiky na základě zákonného zmocnění a instrukcemi Ministerstva spravedlnosti České republiky. Ke zjišťování Mgr. Jiří Bartoš autor je právník některých údajů důležitých pro řízení nyní soudní komisaři využívají centrální evidence, a to od roku 2001 Centrální evidence závětí (CEZ), která od roku 2005 obsahujíce také informace o listinách o správě dědictví, a od roku 2009 Centrální evidence manželských smluv (CEMS). Obě uvedené centrální evidence jsou neveřejné. Podle notářského řádu sdělí Notářská komora České republiky příslušnému soudnímu komisaři, zda je v CEZ evidována závěť zůstavitele či listina o správě dědictví zůstavitele a kde je uložena ( 35a odst. 2) a zda je v CEMS evidována manželská smlouva uzavřená zůstavitelem a u kterého notáře je uložena ( 35c odst. 3). Jednoduše vypadající ustanovení zákona jsou však tak, jak jsou doslovně formulována, v praxi jen obtížně realizovatelná soudní komisař vyhledává v těchto evidencích podle více kritérií a získané údaje musí vyhodnotit (někdy s využitím dalších informací o zůstaviteli) tak, aby zjistil, které z nalezených listin byly pořízeny zůstavitelem a které někým jiným (například osobou se stejným jménem i příjmením, nebo osobou se stejným datem narození). Pro tuto činnost neexistuje žádný spolehlivý algoritmus, který by umožnil třídění provést s využitím výpočetní techniky, vyhodnocení získaných údajů tedy může provést jedině člověk. Zvolený postup při vyhledávání v evidencích (podrobněji specifikovaný v ustanovení 11 předpisu o CEZ a v ustanovení 9 předpisu o CEMS) totiž musí zajistit, aby pravděpodobnost, že lustrací budou nalezeny všechny evidované listiny týkající se zůstavitele, byla prakticky stoprocentní. S ohledem na neveřejnost obou evidencí se ale také musí dbát na to, aby se s údaji získanými při vyhledávání, které se netýkají zůstavitele, nemohl seznámit (například v rámci nahlížení do spisu) nikdo jiný než osoba provádějící vyhledávání. Konkrétní postup alespoň pokud je mi známo není žádným způsobem stanoven. Nejčastěji jsem se setkal s tím, že pokud se žádná z vylustrovaných listin netýká zůstavitele, kontrolní výtisk se vloží do zapečetěné obálky, která se připojí k záznamu o provedené lustraci. Záznam obsahuje minimálně údaj, že kontrolní výtisk neobsahuje závěť (listinu o správě dědictví, manželskou smlouvu) zůstavitele, ale pouze závěti (listiny o správě dědictví, manželské smlouvy) jiných osob, a který den byla lustrace provedena; někdy je v záznamu uvedena také například spisová značka dědického řízení či údaje o zůstaviteli (jméno, příjmení, poslední bydliště, rodné číslo a datum úmrtí). Zapečetění se provádí tak, že se přes spoj obálky s chlopní umístí úřední razítko notáře a podpis, a to buď soudního komisaře (bez ohledu na to, zda lustraci provedl on sám, nebo některý z jeho zaměstnanců), nebo osoby, která vyhledávání provedla. Pro použití úředního razítka notáře v těchto případech ovšem chybí výslovná úprava ve smyslu ustanovení 6 odst. 1 kancelářského řádu. Obdobně jako u protokolu o hlasování ( 168 odst. 5 vnitřního a kancelářského řádu pro okresní a krajské soudy) se obálka označí samostatným číslem listu, odlišným od čísla listu záznamu. Jen těžko však lze spekulovat o tom, kdo a za jakých okolností smí obálku otevřít, přičemž analogie s výslovnou úpravou u protokolu o hlasování ( 21 odst. 7 vyhlášky o jednacím řádu pro okresní a krajské soudy) se zde nedá použít. Vložení kontrolního výtisku do zapečetěné obálky podle mého názoru není v rozporu s ustanovením 75 odst. 3 vyhlášky o jednacím řádu pro okresní a krajské soudy, ani ustanovením 216 vnitřního a kancelářského řádu pro okresní, krajské a vrchní soudy, jež ukládají založit výtisky sdělení o výsledku vyhledávání v CEZ a CEMS do dědického spisu. Případy, kdy kontrolní výtisk obsahuje jak listiny pořízené zůstavitelem, tak listiny pořízené jinými osobami, se zpravidla řeší začerňováním těch údajů, které se netýkají zůstavitele. Otázkou pak zůstává, které konkrétní údaje mají být začerněny. Podle mého názoru jsou to všechny, které by mohly individualizovat buď osobu pořizovatele listiny, nebo listinu samotnou. Konkrétně se tedy jedná o jméno a příjmení (není-li totožné se jménem a příjmením zůstavitele), datum narození (není-li totožné s datem narození zůstavitele), adresu a běžné číslo seznamu závětí. U manželských smluv, jejichž účastníkem nebyl zůstavitel, se musí začernit údaje i u druhého z manželů, tj. toho, jehož datum narození není totožné s datem narození zůstavitele (a to včetně data narození takové osoby). Za nesprávné pokládám například nezačernění adresy pořizovatele závěti, který není totožný se zůstavitelem, nebo údajů o účastníku manželské smlouvy uzavřené s osobou totožného data narození jako zůstavitel; praxe přitom potvrzuje, že i s tím 17\n20 DISKUSE Ad Notam 6/2012 se lze někdy setkat. V případě, že se všechny listiny uvedené v kontrolním výtisku týkají zůstavitele, nebo není-li vyhledáváním nalezena žádná listina, se kontrolní výtisk samozřejmě bez dalšího zařadí do spisu. Mohou ovšem existovat i jiné postupy, jak s výstupy z CEZ a CEMS nakládat. Někteří soudní komisaři záznamy se zapečetěnými obálkami nepoužívají a údaje v kontrolním výtisku začerňují i tehdy, pokud žádná z vyhledaných listin nebyla sepsána zůstavitelem; takový přístup podle mého názoru nelze hodnotit jako nesprávný, avšak z praktického hlediska se mi jeví jako nevhodný, a to jednak s ohledem na riziko nezačernění všech údajů, které by měly být začerněny, jednak z důvodu ne zcela stoprocentní spolehlivosti anonymizace údajů formou začernění. Ne úplně šťastně je také ve vyhlášce o jednacím řádu pro okresní a krajské soudy řešena otázka, kdy se má vyhledávání v jednotlivých evidencích provádět. Zatímco lustraci v CEZ má soudní komisař provést neprodleně po převzetí spisu ( 75 odst. 1 vyhlášky), v případě CEMS by měla být lustrace provedena až na základě výsledku veřejného slyšení, a to vždy u zůstavitelů, u nichž v době smrti trvalo manželství, a jinak jen pokud potřebu zjišťování odůvodňují výsledky řízení ( 75 odst. 2 vyhlášky). V současné době se dá vyhledávat současně ve všech třech evidencích (resp. přesněji řešeno ve dvou oddělených částech CEZ a v CEMS) anebo jen v některých z nich podle výběru pomocí zaškrtávacích políček (závěti CEZ, listiny o správě dědictví CED, manželské smlouvy EMS) při jediném zadání vyhledávacích kritérií. Jako praktické se tedy jeví lustrovat ihned po převzetí spisu od soudu a jeho zápisu do rejstříku Nd, přičemž v obou oddělených částech CEZ se vyhledává vždy a v CEMS jen v případě, že se jedná o ženatého zůstavitele nebo vdanou zůstavitelku. Rodinný stav zůstavitele v době úmrtí je zpravidla znám už od zahájení dědického řízení soudem, takže není třeba vyčkávat na předběžné šetření, a v případě dodatečně zjištěné potřeby vyhledávání v CEMS (typicky při nevypořádaném společném jmění u zůstavitele rozvedeného krátce před smrtí) lze tuto lustraci provést i samostatně. V tomto svém příspěvku jsem chtěl poukázat na některé praktické i legislativní aspekty problematiky, na které sice dědické řízení nestojí, ale jejíž důležitost vyplývá zejména z požadavku na utajení údajů o závětech a dalších listinách pořízených dosud žijícími osobami. VŠEHRD časopis českých právníků online verze časopisu na Časopis Spolku českých právníků Všehrd navazuje na historickou tradici apolitického vědeckého periodika. Je zaměřen na právní sektor a celou oblast práva soukromého i veřejného. Případní zájemci, kteří by v časopise rádi publikovali svůj článek, mohou příspěvek zaslat redakci na: 18


Halfway 2018 - GIANT STORE BRNO - prodejna kol Giant a Liv\nHlavní strana / Skládací kola / Halfway 2018\nHLEDÁTE KOLO, KTERÉ VÁS POHODLNĚ DOVEZE DO PRÁCE ČI DO ŠKOLY A PAK HO JEDNODUŠE SLOŽÍTE TŘEBA POD PRACOVNÍ STŮL? TAK PŘESNĚ TAKOVÉ JE NAŠE SKLÁDACÍ KOLO HALFWAY. ZKRÁTKA PERFEKTNÍ DOPRAVNÍ PROSTŘEDEK. A NAVÍC EKOLOGICKÝ.\nZákladem skládacího kola HalfWay je hliníkový rám ALUXX navržený tak, aby jízda ve městě byla pohodlná, bezpečná a zábavná. Složení kola je velmi jednoduché a rychlé. Složené kolo je velmi kompaktní díku tomu, že přední a zadní vidlice je pouze na jedné straně, což také pomáhá snížit hmotnost kola, aniž by byla jakkoliv snížena pevnost rámu. Skladování kola nebo jeho přepravu ve složeném stavu usnadňují také malá dvacetipalcová kola. Samozřejmostí je kvalitní osazení, komfortní sedlo, kryt řetězu na převodníku a stojánek.\nŘídítkaalloy, 25,4 mm\nSedlovkaalloy, 28,6 mm\nŘazeníShimano Tourney (otočné řazení)\nPřehazovačkaShimano Claris, 7 rychlostí\nBrzdyráfkové - typ cantilever, alloy\nBrzdové pákyAlloy Comfort\nKazetaShimano TZ21, 14-28 zubů\nKlikyalloy, převodník 48 zubů, kryt řetězu na převodníku\nPláštěKenda Kwest, 20x1.5\n2018 Expressway 2 2018 Hledáte kolo, které vás pohodlně doveze do práce či do školy a pak ho jednoduše složíte třeba pod pracovní stůl? Tak přesně takové je naše skládací kolo Expressway12 999 Kč


John Kavanagh dnes | novinky, zápasy a životopis | Top-Fight.cz\nMMA je jeden z nejrychleji se rozvíjejících sportů na světě. Proto se každému sázkaři může hodit vědět, jak na něj sázet. Od 90. let 20. století si tento sport získal příznivce po celém světě. Objem sázek na MMA se od té doby výrazně zvětšil. V tomto člán\nConor McGregor říká, že se ze všech chyb už poučil. Pomůže mu ovšem nová taktika\nVelké nadšení po patnáctiměsíční bojové pauze zavládlo na straně McGregovora týmu. Irský navrátilec předvedl ukázkový comeback, jaký od něho nikdo nečekal. Dle slov jeho trenéra šlo ovšem jenom o vyústění jeho skvělé přípravy, jíž věnuje úplně všechno.\nJe v nejlepší formě, v jaké jsem ho kdy viděl, chválí McGregora trenér Kavanagh\nJohn Kavanagh, hlavní trenér, který stál po boku McGregora v době jeho největší slávy, se ve svém posledním veřejném rozhovoru nechal slyšet, že svého svěřence ještě v tak dobré formě nikdy neviděl.\nVymění Conor svého trenéra a co přinese jeho budoucnost? Zajímavé indicie slibují velké změny!\nConor McGregor ještě nedávno říkal, že udělá vše potřebné, co bude třeba, aby se probojoval zpátky ke svému poslednímu přemožiteli Khabibovi Nurmagomedovovi. Tento cíl zahrnuje razantní změny, které by ho mohly oddělit i od svého trenéra Johna Kavanagha.\nTrenér McGregora: I Supermanovy schopnosti postupně slábnou. Conor už nebude tím, kým býval\nI když se cesty McGregorova kouče Johna Kavanagha a jeho svěřence již brzy možná rozejdou, doposud se spekuluje o tom, že spolu oba dva budou stát bok po boku ještě při jednom fightu. Podstatná věc je ovšem v tom, že spousta z nás vůbec nevidí za oponu, a\nI když nám sám irský zápasník prozradil, že se na scéně neobjeví znovu dříve než v následujícím roce, již teď je o jeho služby velký zájem. To nám mimo jiné prozradil i jeho trenér John Kavanagh.


Byly schváleny první žádosti na opravy silnic | eLogistika.info\nDomů Zprávy Doprava Byly schváleny první žádosti na opravy silnic\nDatum: 30. března 2015 Rubrika: DopravaŽádné komentáře\nZ rozpočtu Státního fondu dopravní infrastruktury bylo na opravy komunikací ve vlastnictví krajů vyčleněno 4,4 miliardy korun. Centrální komise již projednala první vlnu žádostí a schválila akce žadatelů z pěti krajů (Středočeského – pouze neinvestiční akce, Karlovarského, Libereckého, Olomouckého a Moravskoslezského) v celkové výši téměř 1,4 miliardy korun.\n„Jsem rád, že kraje reagovaly na mou výzvu a zaslaly své žádosti. Stavební sezóna začala, není na co čekat. My se snažíme proces posuzování žádostí urychlit, aby kraje mohly začít s opravami a finanční příspěvek co nejdříve pocítili také občané,“ řekl ministr dopravy Ťok.\nŽádosti na SFDI již podaly všechny kraje. Jihočeský kraj podal žádost na část akcí a žádost na zbylou část akcí by měl podat v druhé polovině dubna. Některé kraje požádala Centrální komise o doplnění, Ústeckému kraji byla žádost vrácena z důvodu nedostatečného popisu akce včetně ekonomického zdůvodnění. O finanční prostředky zažádala také Praha, pro kterou bylo vyčleněno přibližně 200 milionů korun, jež jsou primárně určeny na opravy silnic, které slouží jako náhradní komunikace za nedokončený Pražský okruh.\nTyto i ostatní došlé žádosti budou projednány na dalším jednání Centrální komise, které se uskuteční příští týden.\nPříjemcem dotace může být jak kraj, tak organizace správy a údržby silnic, případně mohou za jeden kraj požádat i oba subjekty. Žadatelům z jednotlivých krajů budou finanční prostředky poskytnuty následně po podpisu smlouvy se SFDI.\nŠtítky: Česká republikaDan Ťokfinanční pomockomunikacekrajeministr dopravyopravysilniceStátní fond dopravní infrastrukturyžádosti\nERRIC/IRFC 2015 triumfovala obrovským úspěchem


KM Beta: Střecha šitá na míru | Krytiny-střechy.cz\nStřešní taška KM Beta je vysoce pevná krytina přesného tvaru. Je vyráběna osvědčenými technologiemi a dosahuje prvotřídní kvality. Jednu z jejích největších výhod představuje absolutně bezstarostná údržba a dlouhá životnost. Ze zkušeností totiž lze říci, že krytina KM Beta má životnost až 100 let. Střešní tašky jsou součástí kompletního střešního systému společnosti KM Beta a.s., který kromě krytiny zahrnuje také více než 50 doplňkových výrobků, které profesionálně řeší nejen odvětrávání střechy, anténní prostupy, ale i technické detaily i těch nejnáročnějších konstrukcí.\nStřešní tašky KM Beta se vyrábějí z prvotřídních surovin, především z vysoce kvalitního křemičitého písku z lokality zvané „Moravská Sahara", portlandského cementu, pigmentů oxidu železa a vody. Dokonalým technologickým zpracováním vstupních surovin, promícháním výrobní směsi a náročným ošetřováním během zrání vzniká pevná krytina přesného tvaru s vysokou únosností. Právě díky vysoké pevnosti lze vyrábět střešní tašky větších rozměrů, což se projeví nejen v nižší ceně, ale také v menším zatížení střešní konstrukce. Pevnost, vysoká únosnost, mrazuvzdornost a nízká nasákavost - to jsou vlastnosti krytiny KM Beta, kterou ocení investor především v zimním období a v to hlavně oblastech s vyšším zatížením sněhovými srážkami. Střešní systém společnosti KM Beta bez problémů obstojí i v oblastech s náročnými klimatickými podmínkami. Bez ohledu na náročnost podmínek a nadmořskou výšku by však obyvatelé měli zabezpečit svoje domy před vrtochy počasí. Použitím protisněhových tašek lze zabránit náhlému skluzu sněhu ze střechy a tak předejít mechanickému poškození tašek a okapů. V horských oblastech, vzhledem k většímu množství sněhu se doporučují instalovat sněholamy.\nŠiroká barevná škála dokonce umožňuje sladit barvu krytiny s fasádou domu. Kvalitní povrchové úpravy tašek zajišťují jejich dlouhou životnost, rovnoměrnou barevnost v celé ploše a barevnou stálost.\nVíce o střešním systému KM Beta na stránkách KMB BETA.


Někteří obyvatelé Písku stále nenašli cestu k popelnicím - Deník.cz\nNěkteří obyvatelé Písku stále nenašli cestu k popelnicím\nPísek - V ulicích města je nově umístěno dvanáct nádob, kam je možné odkládat textil a oděvy. Plastové lahve, a zbytky svačin u laviček v parcích, hodně nedopalků a papírků na chodnících a drobné černé skládky kolem popelnic. I takový je obrázek Písku.\nMnožství odpadu volně se povalujícího na veřejných prostranstvích není zrovna malé. Při ručním jarním úklidu několika lokalit městské služby svezly více než tři tuny odpadu. Převážně se jednalo právě o plasty, papír a obaly od potravin.\nÚdaje svědčí o tom, že někteří lidé ve městě dosud nenašli cestu k nádobám na odpad a nebo se jim zdají příliš daleko. Přitom v Písku je kromě kontejnerů a popelnic na směsný komunální odpad k dispozici 204 kontejnerů na plast, 178 na papír a 139 na sklo a sedm podzemních stanovišť na tříděný odpad.\n„Papíry a další odpad na chodnících jistě dělají městu ostudu, ale snad ještě horší jsou psí exkrementy. Chodím denně od táborské zastávky do centra a cesta zejména Žižkovou ulicí, to je slalom mezi výkaly,“ zlobí se pětapadesátiletý František z Milevska.\nSituace se příliš nelepší přesto, že město poskytuje sáčky na sběr psích výkalů. Chovatelé, kteří platí poplatky za psy, si na odboru životního prostředí městského úřadu mohou vyzvednout dvě stovky sáčků. „Dále jsme rozmístili dvanáct stojanů s papírovými sáčky a dalších pět v lokalitě Hradiště,“ připomněl tiskový mluvčí města Roman Ondřich.\nNovinkou v odpadovém hospodářství jsou od letoška sběrné nádoby na textil, oděvy a obuv. Radní souhlasili s uzavřením smlouvy s firmou E + B textil, která po městě rozmístila dvanáct kontejnerů.\n„Tato novinka neznamená žádné nároky na rozpočet Písku. Město poskytne zdarma pozemek pod speciální nádoby a společnost bude jejich obsah bezplatně likvidovat,“ vysvětlil vedoucí odboru životního prostředí Městského úřadu v Písku Miloslav Šatra.\nLikviduje se však jen hodně zničený textil a oděvy. Co je možné ještě upotřebit, předává společnost E + B textil charitativním organizacím, část se využívá na tzv. čistící hadry pro různé výrobní a opravářské provozy.\nSpeciální kontejnery, pokud je lidé budou využívat, byl měly odlehčit skládce ve Vydlabech. Dosud textil a oděvy končily v kontejnerech na směsný odpad.


Išlské dortíčky recept - Vareni.cz\nPředávám vám recept na moje nejoblíbenější vánoční cukroví.\nMouku prosejeme na vál, přidáme cukr, jemně umleté mandle a oříšky, kakao, skořici, vanilkový cukr a špetku soli. Promícháme, do směsi nastrouháme studené máslo na hrubém struhadle, jemně promícháme a nakonec rychle zaděláme se žloutky. Pracujeme rychle, aby těsto nezteplalo. Necháme v chladu uležet do druhého dne.\nNa vále postupně těsto rozvalujeme na tenký plát, a to nejlépe mezi dvěma mikroténovými sáčky, abychom do těsta zbytečně nepřidávali mouku. Z těsta vykrajujeme kytičky či jiné tvary, rovnáme na plech vyložený pečícím papírem a při 200 - 220 °C pečeme asi 5 - 8 minut, než začnou okraje tmavnout.\nPřipravíme si náplň. Utřeme žloutek s cukrem, máslem a rybízovou zavařeninou, přidáme ořechy a nakonec rum. Pokud je krém moc řídký, zahustíme piškotovými drobečky nebo rozdrcenými nepovedenými korpusy.\nSpojujeme vždy dvě hvězdičky, na povrchu též jemně namažeme krémem a nakonec išlské dortíčky posypeme čokoládovou rýží. Z dávky bývá obvykle 65 - 70 dortíčků.


Co můžete ještě zažít ve Zruči\nZbyla vám ve Zruči volná chvilka? Nabízíme vám další možnosti vyžití.\nNa každém ze 14ti panelů najdete spoustu informací o zámku, parku i historii Zruče. U každého zastavení psí slečna Dalili položí dětem zajímavý úkol. Stezka je doplněna průlezkou dutým stromem a hmatovým chodníčkem pro děti. Nacházejí se zde i dobové snímky zámku i popisky vzácných stromů.\nAreál dětského hřiště se nachází cca 200m od zámku. Najdete zde více než 40 herních atrakcí. Ty jsou určené dětem všech věkových kategorií. Najdete zde i unikátní kuličkovou dráhu s můstky, skokánky a tunely.\nAreál dětského hřiště i kuličkové dráhy je volně přístupný.\nŘád dětského hřiště\nKuličková dráha slouží pro hry s barevnými kuličkami. Nachází se na dětském hřišti (v areálu u školní jídelny). Člověk si může hrát sám, ale nejlepší je skupina od 2 do 8 lidí. Každá dráha či můstek má změřenou svoji "nadmořskou výšku". Kuličky se v drahách předjíždějí. Při hře na skokanském můstku lze skok změnit s přesností na 1 cm.\nPravidla PDF naleznete zde.\nNetypická šestihranná dřevěná rozhledna s kovovými prvky a schodištěm se nachází asi 2 km severně nad městem Zruč nad Sázavou směrem na Jiřice. Vyhlídková plošina se tyčí 24 m nad okolní terén. Informační tabule vám napoví, kde je např. Velký a Malý Blaník, Fiolník nebo vrch Melechov.\nVýlet ve Zruči nad Sázavou si můžete zpestřit zajímavou aktivitou pro celou rodinu. Questing neboli hledačka je hra podobná naší šipkované, ve které se pomocí veršů dozvíte spoustu zajímavého o zámku. Vyluštíte křižovku a ještě vás v infocentru odmění.\nZručská cyklostezka propojuje novou část Zruče kolem řeky Sázavy až k původní části Zruče a dále k Domahoři. Trasa v délce 3,8 km je určena pro cyklisty, in-line bruslaře, pěší a v zimě i pro běžkaře a volně navazuje na cyklostrasu KČT č. 19.\nSportovní areál za Základní školou potěší sportovce všech věkových kategorií. Najdete zde Seniorské hřiště, Workout, Skatepark, hřiště na Beach, víceúčelové hřiště, hokejové hřiště i běžeckou dráhu s polyuretanovým povrchem.\nNa zdivu kostela se nachází kousek nápisu a písmena MCL, což by mohlo znamenat letopočet založení kostela asi tedy rok 1150, a tím by mohl být určen přesněji i vznik Zruče. Kostelu se v historii nevyhnuly ani katastrofální požáry, po kterých vždy musel dojít k opravám a úpravám. Pod kostelem měla být krypta patronátních rodin. Již od roku 1334 se o kostelu píše jako o farním.


Sex se svou sestrou.\nMala Frnda incest porno » Moj prvy incest » Sex se svou sestrou.\nSex se svou sestrou.HD\nSestra se trochu sesula v křesle. Přitom se jí pyžamo nádherně zařízlo do prcinky. Úplně jsem žasl když u toho tiše vydechla. Byla pěkně vzrušená. "Tohle se mi líbí nejvíc." "Hm" Nebyla u toho výřečná jen mě takovým zrudnlým pohledem skoukla. To se ví že v trenkách jsem měl bouli jako kráva. "Líbí se ti to taky?" "Hm" " A nechtěla bys to zkusit." Tentokrát mě sjela jakýmsi zkoumavým zrakem jestli si nedělám srandu a pak tak nejasně přikývla. Zamnul jsem si ruce a chopil se díla. "Tak to sundej." Stahl jsem jí tričko. Nádherný kozičky. Hned za tím šli kraťásky. Ta nahá holka byla to nejvzrušující co jsem zažil. Přiblížil jsem se a začal jí líbat na krk a sjel na prsa. Dech se jí zrychlil i díky mým dotykům po celém těle. KOnečně jsem se pusou dostal až k její kundičce. Po mém prvním líznutí se úplně zatřásla a nahlas vzdechla. Přehlušila tím i porno. Prstil jsem jí jedním prstem a lízal jako divý. nezapomínal jsem i na masáž koziček. Ona měla přitom nohy na mých ramenech. Sténala opravdu dost nahlas. Konečně jsem se rozhodl změnit polohu. Svlékl jsem trenky což jí udivilo i vylekalo. "Oplácej mi to chvilku?" Dost neohrabaně ho chytila do ruky a začala kouřit. Moc to neumělaq a tak jsem jí sem tam poradil. Konečně mi ho sála naplno. A už se to blížilo. "Teď" Vystříkl jsem jí to přímo do pusy a držel hlavu aby neucukl. Všechno musela v hrozbě udušení spolikat. Ihned mi začal a nadávat že jsem to neměl dělat. "Neboj já ti to oplatím. Znovu jsem jí lízal a ona se zavřenýma očima sténala.\nKategorie: Moj prvy incest / Šukání s sestrou / Sami doma / Sestra masturbuje / Mladounka sestrenka / Hd incest / Dospívající dívenka\nKlíčová slova: Sex se svou sestrou. sex se svou sestrou Mrdej mě bráško Šukala jsem s bráchou Se sestřenkou Orální sex se sestrou Bráško zbavil panenství bratříček a setřička sourozenci osukal me bracha incest úzká kundička kundička ségry sestra kouří\nSestra chytila do ruky a začala kouřit.\nMůj čurák jezdí v sestrině kundě.\nJá a moje sestřička


Slavia postrádala Keniu. Nevypadá to s ním dobře, řekl Uhrin | Týden.cz\nSlavia postrádala Keniu. Nevypadá to s ním dobře, řekl Uhrin\n04.10.2015 18:30 Původní zpráva\nDruhé derby v řadě fotbalisté pražské Slavie nevyhráli. Po vítězství nad Spartou remizovali s Duklou 1:1. Především první půle byla ve znamení slávistických chyb. "Jsem realista, Dukla byla nebezpečný soupeř, ve výsledku jsem za remízu rád," prohlásil po utkání kouč Dušan Uhrin.\nSešívaní vkročili do zápasu bojácně. Dukla byla aktivnější a už po pěti minutách šla do vedení. Slávisté pak mohli být rádi, že do konce poločasu neinkasovali ještě několikrát. V před týdnem opěvované obraně vznikaly mezery a záložní řada často zbytečně ztrácela míče.\n"Začali jsme hrozně vlažně. Nehráli jsme to, co jsme si řekli. Měli jsme velké hřiště, hra byla roztažená a všude jsme byli pozdě. Před zápasem jsme v sestavě museli nuceně udělat tři změny, což nám samozřejmě také nepomohlo," citoval slávistického kouče klubový web.\nPodle něj nebyla příčina slabšího výkonu v uspokojení po vyhraném velkém derby. "Ublížily nám spíše tři absence, zranění a karty. To je skoro celá záložní řada, scházela nám konstrukce. Nemůžeme si myslet, že něco podceníme, s hráči to probíráme často. Soupeř byl v první půli velmi kvalitní," narazil Uhrin na zásadní problém, který před utkáním řešil.\nSlavia se musela obejít bez opor, které ji táhly za vítězstvím proti Spartě. Kvůli karetnímu trestu chyběl defenzivní záložník Souček, pro zranění pak duo Levan Kenia a Jan Štohanzl.\n"Kenia vypadá hodně špatně, protože zraněný kotník byl třikrát operovaný. Tam to nevidím dobře, ani na reprezentaci nejede. Štohanzl se domnívám, že bude v pořádku, ale týden na doléčení byl málo," prozradil Uhrin.\nKlub stejně jako před utkáním se Spartou připravil k malému derby doprovodné akce, byť ne tak velké. Fanoušci mohli navštívit autogramiádu ženského týmu, který už ve středu čeká zápas Ligy mistrů, ale hlavně využít možnosti získat k vlastní vstupence druhou zdarma. To vše spolu s převládajícím optimismem přilákalo do hlediště více než deset tisíc diváků.\n"Já jsem nadšený, že si diváci našli cestu do hlediště. Bez nich bychom to ve druhé půli herně takhle neotočili. Hodně nám fandili celou dobu. Za to jsem vděčný, protože mi potřebujeme toho dvanáctého hráče, čímž tady jsou diváci," pochválil kulisu Uhrin.\nSlávistický kouč teď bude mít dva týdny na přípravu hráčů k dalšímu ligovému zápasu. Kvůli reprezentační pauze odehrají červenobílí další ligový zápas až 17. října, kdy vyrazí do Jablonce.


Pozemky na prodej Vyžice | Eurobydleni.cz\nPřinášíme vám pozemky na prodej Vyžice. Nabídka prodeje pozemků v Vyžice je na Eurobydleni.cz velmi široká.\nPozemky na prodej Vyžice (370+)\nPřinášíme vám pozemky na prodej Vyžice z centra i okolí. Naše nabídka prodeje pozemků Vyžice je velmi široká a obsahuje prodej pozemků v Vyžice pro osobní i komerční využití. K dispozici jsou pozemky Vyžice s možností připojení k inženýrské síti i bez. Kromě prodeje pozemků Vyžice určených k bydlení či výstavbě komerčních budov, si můžete prohlédnout i zemědělskou půdu, louku či les k prodeji.\nProdej pozemků Vyžice\nNeváhejte kontaktovat realitního makléře ohledně pozemku na prodej Vyžice, který vás zajímá. Každá realitní kancelář vám ráda poskytne doplňující informace a pozve vás na prohlídku toho kterého pozemku z nabídky pozemky Vyžice prodej. Pokud toužíte po vlastním domě, který bude přesně odpovídat vašim představám, koupě pozemku v Vyžice je prvním krokem ke splnění vašeho snu.\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii pozemky na prodej Vyžice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující pozemky Vyžice, a to pozemky na prodej Vyžice, pronájem pozemku pronájmy pozemků Vyžice, Pozemky Vyžice na dražba.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii pozemky k prodeji Vyžice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích pozemky Vyžice, pozemky k prodeji Vyžice, pozemky k pronájmu Vyžice, Pozemky Vyžice na dražba.\nAčkoliv se nacházíte a hledáte svoji nemovitost v pozemky na prodej Vyžice, je možné že bez omezení druhu prodeje (prodej, pronájem, dražba) toho naleznete daleko více. Pokud nejste rozhodnuti pro pozemky Vyžice, zkuste si rozšířit hledání vhodné nové nemovitosti právě zde :\nDalší lokality v okolí pozemky na prodej Vyžice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii pozemky na prodej Vyžice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr pozemky na prodej Vyžice. Určitě lépe naleznete pozemky na prodej Vyžice, který hledáte.