Marie (34): Nejlepší rozhodčí vztahu je osudová náhoda - SpokojenéŽeny.cz\nMarie (34): Nejlepší rozhodčí vztahu je osudová náhoda\n30. listopadu, 2020 30. listopadu, 2020 8 minut Lenka Svobodová Společnost\nUž od mládí jsem toužila po okamžiku, kdy poprvé políbím ženu svého srdce. Na téma lesbické lásky jsem přečetla snad veškerou dostupnou literaturu a pak už jen snila. Každý večer, když za okny padla tma, jsem si představovala, jak by má žena s velkým „Ž“ měla vypadat. Realita ale byla o dost jiná, než lesbické příběhy občas píší. Ať jsem koukla kamkoliv, všude jsem potkávala jen holky, co randí s kluky anebo se mému ideálu nepřibližují. Z nouze jsem si pak vysnila fiktivní partnerku Editu, o jejíž dokonalosti jsem sice nepochybovala, ale jen stěží věřila, že by taková žena po planetě Zemi kdy kráčela. Do chvíle, než rozhodla osudová náhoda.\nMyslím, že začínat své vyprávění tím, jak jsem jednoho dne zjistila, že se mi líbí víc než muži ženy, by nemělo smysl. Zkrátka je to tak, že když se mé vrstevnice postupně zadávaly do vztahů a plánovaly další životy s muži, já uvažovala o vztahu s ženou. Přesto můj život nebyl nikdy tolik uhlazený, jak by se mohlo z textu mého příběhu zdát. Rodiče proti mé volbě samozřejmě nějakou dobu protestovali a déle trvalo i mé vlastní ujištění, zda jsem opravdu rozhodnuta, mít za životní partnerku ženu. K tomu fakt, že jsem dospívala v době, která s nejrůznějšími informacemi o LGBT teprve začínala, mi rozhodování neulehčoval. Ještě v dobách, kdy jsem chodívala na střední, býval pro některé internet sci-fi a za informacemi se chodilo spíše do knihoven. Cíl mých výprav byl jasný…\n„Hltačka“ lesbických romancí\nKdyž se pokusíte sehnat román s lesbickou tematikou dnes, uspějete bez potíží. Existuje jich řada, včetně knih v cizích jazycích. To před lety byla situace jiná. Objevit román či alespoň LGBT knihu, se rovnalo úspěchu. Takže, každý text, ve kterém se alespoň trochu psalo o vztahu dvou žen, pro mne znamenal absolutní poklad. Pár jsem jich ale objevila a pak už jen snila. Tak, až jsem vlastní představy docela předimenzovala. Známá mi sice ukázala místa, na kterých bylo možné se seznámit, ale k mé smůle mě žádná ze „slečen“ nikdy nezaujala. Toužila jsem po něčem jiném a hlavně… Po ženském typu. Zjednodušeně řečeno, propadla jsem stejnému ideálu, jako holčiny, které nejsou schopny nalézt partnera, protože mají vysoké nároky. A tak jsem se, den co den, noc co noc, pořád jen vracela do knih a představovala si vlastní ideální partnerku.\nZpočátku jsem sice naivně doufala, že svou „paní dokonalou“ brzy náhodně potkám, ale s pokročilými roky, jako kdyby se můj sen doslova vypařil. Jediné, co mě v realitě čekalo, byly ostré výčitky rodičů, že jsem zůstala sama jako kůl v plotě. Teprve pak se něco stalo. Jednoho večera, kdy jsem po práci usnula doma na gauči, se mi totiž zjevila ONA. Sen si už nepamatuji, ale jí, jako kdybych si v duchu vyfotografovala. Krásná vysoká brunetka s brýlemi a dokonalým líčením, oblečená v mini sukni. Bylo jí tak přes čtyřicet, ale vypadala skvěle. V kostce šlo o podnikatelku, která zoufale hledala partnerku, ale neměla v životě štěstí. Probudila jsem se, ale nezapomněla. Krásná žena se, ani nevím jak, najednou stala součástí mého, takřka každodenního přemýšlení. Dokonce jsem jí i pojmenovala. Edita. A pořád jsem doufala, že mi do snu zase jednoho večera vstoupí, protože byla ještě lepší, než všechny mé předchozí úvahy o dokonalých ženách. Nevstoupila. Navíc jen způsobila, že se mé nároky na skutečnou partnerku ještě více zkomplikovaly.\nČtěte také: Vilma (30): Kamarádka má Aspergerův syndrom. Teprve teď mi její chování dává smysl.\nStěhující se soused\nCelou dobu, co bydlím v našem prapodivném paneláku, obýval byt nade mnou trochu problémový soused. Někdy usnul v napouštěné vaně a všechny vytopil, jindy zase pořádal hlučná setkání přátel dlouho do noci, včetně servírování podivně páchnoucích jídel. Nebyla jsem jediná, komu jeho úlety vadily. Proto, když jednoho dne oznámil stěhování, všem se pořádně ulevilo. Dobu, kdy nade mnou bylo volno, jsem si dost užívala. Šlo o více, jak rok. Teprve pak se objevila nová nájemnice. Jmenovala se Vlasta a mělo jít o vdovu, která prodala vilu a sem se rozhodla přestěhovat za jednodušším životem „průměrného člověka“. Nevím proč, ale už slovo vdova mi evokovalo ženu, které musí být minimálně přes sedmdesát a tak jsem na ni zpočátku nebyla zvědavá. Jediné, v co jsem doufala, byl fakt, že bude rozumnější než její předchůdce. Dny šly dál…\nŠok z výtahu\nAž jednoho dne mě doslova usadila elegantní žena, kterou jsem potkala před domovním vchodem a trvala na tom, že jí musím otevřít, protože ještě nemá klíče od vchodu. „Jasně… To může říkat každý.“ Pomyslela jsem si kriticky a očima sjížděla její drahý kostým, který mohl stát pěknou řádku tisíců, stejně, jako její šperky a vysoké jehlové lakovky. Byla to fakt pěkná ženská, přesně můj typ, ale nic víc jsem neřešila. Do chvíle, než jsme přišly k výtahu a ona ze své kabelky vyndala optické brýle, spolu s klíči od bytu. „Bez brýlí toho moc nevidím.“ Prohodila a jemně se zasmála. V tu chvíli jsem zůstala stát. „Edita!“ Ta žena totiž vypadala dočista jako Edita. Polilo mě horko a najednou mi došlo, že možná právě ona bude ta záhadná Vlasta ze sedmičky. Byla. V šestém patře jsem proto urychleně opustila výtah a ještě za dveřmi svého bytu cítila její drahý parfém, který se sladce linul i z chodby sedmičky. „Co se to…?“ Tázala jsem se a nevěřila vlastním očím. Na sen však byla celá událost až moc reálná.\nNaděje, která nezemřela\nHned další den jsem si proto o nové spolubydlící začala nenápadně zjišťovat, co je zač. Skutečně šlo o vdovu, která se sem přestěhovala, více méně, jen z touhy po dobrodružství. Bylo jí okolo pětačtyřiceti a většinu jejího majetku tvořil majetek po manželovi. Nemohla jsem tomu uvěřit a každým dnem se těšila, zda ji v domě zase potkám. Mohla jsem za ní sice přijít na sousedskou návštěvu, jenže to mi přišlo v počátcích hloupé. Tak uběhl ještě nekonečný týden, než jsme se začaly potkávat skoro každé ráno ve výtahu. Ona chodívala jemně nalíčená, bez brýlí, v slušivé teplákové soupravě na ranní procházku, já zase mířila do práce.\nByla tak krásná, že mě nakonec nezbylo, než ji po nějaké době zkusit oslovit, ač jsem byla přesvědčená, že taková ženská bez chlapa nezůstane. Zůstala a mne víc, než cokoliv jiného zajímalo, proč. Jednoho dne jsme se domluvily na kávu a teprve mezi řečí nad šálky jsem pochopila, že na vztahy s muži není. Jak moc, zatím nevím, ale fakt, že jsem nalezla minimálně hodně blízkou kamarádku, naplnil mé srdce už teď velkým optimismem, stejně, jako její dobrodružná povaha. Uvidíme, kam až se náš vztah posune. Jedno však vím jistě. Snění a čekání se vyplatilo, protože ještě nikdy jsem nikoho nemilovala tak upřímně, jako Vlastu a je výhradně na ní, jak svou sympatii ke mně projeví.\noptimista nemůže být příjemně překvapen. Zůstaňme proto raději realisty. Přinejmenším jste našla dobrou přítelkyni. Neidealizujte si jí jako ženu s velkým Ž. Ona dáma je jistě zkušenější než vy a předpokládám, že dobře ví, co chce. Vyčkejte vývoje vztahu Mějte na paměti, že lhát se nemá, ale nemusí se říkat celá pravda…což platí i pro city jimiž takříkajíc srdce přetéká.\nTagy: naděje, odborník radí, osudová náhoda, PhDr. Tomáš Novák, příběh, vztah\nwww.varietystyle.cz | [email protected] | obch[email protected]


Úvod > Kalendář akcí > Události od 24. 2. 2022\nSeznam událostí od 24. 2. 2022 do 9. 3. 2022\nVolné pracovní místo - vedoucí finančního odboru Němčice n./H.\nDatum: 15. 2. 2022 - 28. 2. 2022\nvýběrové řízení vedoucí FO 2022.pdf\nVýluka na trati Přerov - Nezamyslice\nDatum: 22. 2. 2022 - 24. 2. 2022\nProvozovatel dráhy – Správa železniční dopravní cesty, s.o. vyhlásil ve dnech od 22. do 24. února 2022, denně od 8:00 do 14:00 hod. na trati č. 300 Brno - Přerov denní výluky v úseku Přerov - Nezamyslice. Dopravce České dráhy, a.s.\nVolné pracovní místo - knihovna Němčice n./H.\nDatum: 23. 2. 2022 - 9. 3. 2022\nNeděle úno 27\nPondělí úno 28\nÚterý bře 01\nVýluka na trati Olomouc - Prostějov\nDatum: 1. 3. 2022 - 4. 3. 2022\nProvozovatel dráhy - Správa železnic, s.o. vyhlásil na trati č. 301 Olomouc - Nezamyslice ve dnech od 1. do 4. března 2022 denní výluky. Od 1. do 3. března 2022, vždy od 8:00 hod do 14:00 hod v traťovém úseku Olomouc hl.n. - Prostějov hl.n. a dne 4.\nSbírka nutného vybavení a zdravotnického materiálu pro Ukrajinu\nDatum: 1. 3. 2022 - 3. 3. 2022\nStředa bře 02\nČtvrtek bře 03\nPátek bře 04\nSobota bře 05\nNeděle bře 06\nPondělí bře 07\nVýluka na trati Olomouc - Přerov - Nezamyslice\nDatum: 7. 3. 2022 - 1. 4. 2022\nProvozovatel dráhy – Správa železnic, s.o. vyhlásil ve dnech od 7. března, 6:00 hod do 1. dubna 2022, 20:40 hod denní výluky na trati 270 v úseku Brodek u Přerova - Přerov, noční výluky ve dnech 13/14., 27/28., 28/29., 29/30. března 2022 v úseku Přerov - Brodek u Přerova - Olomouc a ve dnech 16.\nSběr starého papíru - ZŠ\nDatum: 7. 3. 2022 - 11. 3. 2022\nÚterý bře 08\nStředa bře 09


Deutz-Fahr strhl plachtu z modernizované řady traktorů 5D. Mají nabídnout bohatou výbavu a obratnost | Agroportal24h.cz\nDeutz-Fahr strhl plachtu z modernizované řady traktorů 5D. Mají nabídnout bohatou výbavu a obratnost\nZveřejněno: 30. 5. 2019\nVýrobce uvádí, že modernizované traktory řady 5D jsou univerzální a obratné, vhodné do nejrůznějších prací. Mají zvláště bohatou výbavu a mnoho jedinečných technických vlastností.\nNení to tak dávno, kdy Deutz-Fahr představil inovovanou řadu kompaktních traktorů 5D Keyline (doplňuje řadu 5D). Tyto traktory o menším výkonu jsou určeny pro menší farmy a podniky s částečným provozem. Nyní představená řada 5D však míří výše.\nK dispozici jsou čtyři modely s tříválcovým nebo čtyřválcovým motorem o výkonu od 75 do 102 koní (55,4 až 75 kW). Výkon poskytují motory FARMotion plnící emisní stupeň IIIB. Výkonné a ekonomické motory mají díky elektronickému vstřikování common-rail (2 000 barů) vysoký nárůst točivého momentu - až o 42 %. Motory jsou speciálně navrženy pro použití v zemědělských traktorech a vyznačují se kompaktním designem a snadnou dostupností k místům údržby.\nŘada 5D je k dispozici ve dvou úrovních výbavy. Ve verzi LS jsou traktory vybaveny mechanickou převodovkou s 30/15 nebo 45/45 a se třemi stupni řazení. Ve verzi GS jsou přidány užitečné doplňky, jako je pětistupňová reverzace Powershuttle, Comfort-Clutch a funkce Stop & Go. Maximální rychlosti 40 km/h je dosaženo při 1 870 ot/min.\nVíc než jen automatická meteostanice. Meteobot dokáže monitorovat i půdní podmínky\nŘada 5D je navíc k dispozici se třemi rychlostmi vývodového hřídele, vývodovým hřídelem ECO, předním vývodovým hřídelem a hydraulickým systémem s čerpadlem (54 l/min) pro pracovní hydrauliku a samostatným čerpadlem pro řízení. Zadní závěs má nosnost až 3600 kg, přední pak 2100 kg. Ovládání hydrauliky a vývodového hřídele se provádí i přes tlačítka na blatníku. Na přání je k dispozici přední vývodový hřídel a také automatické stabilizátory dolního závěsu a EHR pro zadní závěs.\nKabina může mít volitelně částečně průhlednou střechu pro lepší výhled ven v případě použití čelního nakladače. Klimatizace a vzduchem odpružené sedadlo řidiče je též výbavou na přání. Vnější výška traktoru - v závislosti na vybavení a pneumatikách - je minimálně 2,415 mm až maximálně 2,610 mm.\nDesign kapoty nyní ještě více odkazuje na vzhled rodiny traktorů Deutz-Fahr pod 130 koní. Nové modely budou k dispozici od poloviny tohoto roku.


Od poloviny 12. století probíhala v českých zemích tzv. středověká kolonizace, během které vznikaly stovky nových osad, městeček, měst, hradů a klášterů, i když celá řada z nich během dlouhého historického vývoje zanikla a do dnešních dnů se nám z nich dochovaly pouze neobydlené zbytky a zříceniny, pomístní názvy či strohé písemné zmínky. O středověké osidlování Českokrumlovska se zasloužily především šlechtické rody a církevní řády, třebaže první osídlenci do této oblasti přicházeli již dávno před tím.\nNejstarší středověké správní středisko na Českokrumlovsku je doloženo archeologickými nálezy v lokalitě Boletice již v 6. - 8. století. Později do této oblasti zasahoval vliv kmene Doudlebů a rodu Slavníkovců. Raně středověké osídlení v Boleticích dokládá i původně románský kostel sv. Mikuláše ze 12. století. Jako první zahájily středověké osidlování hraničních hvozdů církevní řády, neboť nejstarší písemná zmínka je z roku 1037, kdy český kníže Břetislav daroval ves Zátoň ostrovskému benediktinskému klášteru, který zde před rokem 1310 vystavěl malý klášter a od poloviny 12. století patřila ves Svéráz ke strahovskému premonstrátskému klášteru. Na konci 12. století se na Českokrumlovsku usadil český šlechtický rod Vítkovců, který zde svá sídla zakládal kolem poloviny 13. století. Soustavné kolonizaci tohoto kraje se věnoval také církevní řád cisterciáků. Většina nových osad však byla založena až v průběhu 14. století.\nZnačný vliv na kolonizaci tohoto hraničního území českého království ve 13. století měly obchodní stezky (Historické stezky v regionu Český Krumlov) a cesty, po kterých se dopravovala především sůl z oblasti rakouských Alp i německých zemí do českého vnitrozemí. Českokrumlovskem procházelo již od 12. století několik větví tzv. Linecké cesty, jejíž směr ovlivňovaly porosty šumavských lesů a tok řeky Vltavy. Hlavní cesta směřovala od Lince přes Leonfelden k Vyššímu Brodu, Rožmberku, Zátoni a Přídolí, pokračovala přes Český Krumlov, Boletice a Chvalšiny ke Zlaté stezce nebo do Českých Budějovic. Druhá větev této obchodní stezky vedla z Lince přes Cáhlov (dnešní Freistadt), Dolní Dvořiště, Kaplici a Velešín do Českých Budějovic. Další obchodní cesty vedly z Rakouska přes Frymburk či z německých zemí přes Horní Planou. Podél těchto cest postupem doby vznikly obchodní osady i poddanská města a městečka.\nO kolonizaci dosud jen zřídka osídlených oblastí Českokrumlovska se zasloužil především šlechtický rod Vítkovců, jehož zakladatelem byl podle tradice Vítek z Prčice ( + 1194 ). Ten podle staré erbovní pověsti rozdělil svůj majetek mezi svých pět synů, a tak se rod Vítkovců rozdělil na pět rodových větví - pány z Krumlova, z Rožmberka, z Jindřichova Hradce, z Landštejna a ze Stráže, se společným heraldickým znamením pětilisté růže. Nejstarším místem spjatým s činností Vítkovců na Českokrumlovsku byla ves Přídolí, zmiňovaná již roku 1220. Zřejmě nejstarším vítkovským sídlem byl hrad Rožmberk, který byl písemně doložen k roku 1250, i když je zřejmé, že v této době hrad již stál a jeho vznik spadá nejspíše do první poloviny 13. století. Prvním doloženým držitelem hradu byl Vok z Rožmberka. Ve stejném období vznikal i krumlovský hrad, který byl písemně zmíněn roku 1253. Hrad, jenž tvořil malý hrádek s věží, byl zřejmě také vystavěn již v první polovině 13. století. Velmi záhy vznikla v podhradí mezi zákruty Vltavy obchodní osada uváděná již roku 1309 jako město. Význam krumlovského hradu se značně upevnil po roce 1302, kdy se stal sídlem rožmberského rodu, neboť spřízněný rod pánů z Krumlova vymřel. Rovněž kolem poloviny 13. století byl v hraničních hvozdech jako strážní hrad založen Vítkův Hrádek. Většina hradů v tomto kraji tedy vznikla v období vlády českého krále Václava I. (1230 - 1253), kdy se v Čechách rozvinula výstavba královských i panských hradů, pro něž byla často volena tehdy oblíbená německá jména. Nejmladší ze středověkých rožmberských hradů na Českokrumlovsku byl Dívčí Kámen založený roku 1349.\nTaké vznik cisterciáckých klášterů ve Vyšším Brodě a Zlaté Koruně byl součástí středověké kolonizace Českokrumlovska v polovině 13. století. I když o Vyšším Brodě, jako osadě při obchodní stezce, hovoří první písemné zmínky již roku 1257, klášter zde založil Vok z Rožmberka až roku 1259 jako poděkování za záchranu vlastního života v rozvodněné řece Vltavě a na přání zakladatele zde byla umístěna hrobka rožmberského rodu. Do Vyššího Brodu pak povolal mnichy cisterciácké řehole z hornorakouského Wilheringu u Lince, kteří dále pokračovali v zakládání dalších nových osad. Kolonizace tohoto území nebyla vedena pouze Vítkovci, ale také českým panovníkem Přemyslem Otakarem II., který chtěl v této oblasti posílit královský vliv, a tak zamezit dalšímu pronikání Vítkovců ve směru do vnitrozemí. Proto roku 1263 založil cisterciácký klášter Zlatá Koruna jako protiváhu Vyššího Brodu a v roce 1265 nové královské město České Budějovice. Nesmiřitelný postoj Vítkovců k novým královským državám vyvrcholil vypleněním zlatokorunského kláštera roku 1276 i Českých Budějovic v roce 1278. Oba kláštery se záhy staly významnými centry vzdělanosti i duchovní kultury.\nDo konce 13. století se na Českokrumlovsku připomíná celá řada nově založených menších i větších osad. K soustavnější kolonizaci tohoto území však docházelo až v průběhu 14. století, kdy zde vznikaly desítky nových osad převážně s osídlenci z německého prostředí. Podle prvních písemných zmínek bylo na Českokrumlovsku ve 13. století kolem 50 osad a během 14. století zde vzniklo dalších asi 90 nových větších osad. Z osad, které ležely v blízkosti panských hradů, klášterů či na důležitých obchodních stezkách, se během doby vyvinula městečka s právy konat týdenní i výroční trhy, užívat vlastní pečetě, vařit pivo pro vlastní spotřebu či provozovat cechovní řemeslnou výrobu. V této době měly statut poddanského města Český Krumlov a Rožmberk a poddanskými městečky, která vznikla z osad převážně během 14. století, byly Dolní Dvořiště, Dolní Vltavice, Cetviny, Frymburk, Horní Dvořiště, Horní Planá, Hořice na Šumavě, Chvalšiny, Kaplice, Křemže, Přídolí, Rožmitál na Šumavě, Rychnov nad Malší, Vyšší Brod a Velešín.\nNa Českokrumlovsku nesídlily pouze mocné rody pánů z Krumlova a z Rožmberka, ale také četné vladycké a zemanské rody žijící na svých tvrzích a hrádcích. Značný majetek a vliv zde měli ve 13. století Bavorové ze Strakonic, s nimiž byly úzce spjaty vladycké rody z Chlumu, z Křemže a z Pořešína. Další rod, který se značnou měrou zasloužil o kolonizaci zdejšího kraje byli páni z Michalovic, kterým patřily hrady Velešín a Sokolčí a tvrz Benešov. Jejich původ byl odvozen od panského rodu Markvarticů. Mezi vlivné vladycké rody patřili i Pouzarové z Michnic, Višňové z Větřní či vladykové z Cipína. Během 14. a 15. století však začali Rožmberkové upevňovat své pozice v této oblasti, a proto skupovali či jiným způsobem získávali sídla nižší šlechty, což vedlo k jejich opuštění, postupnému chátrání a zániku či k úmyslnému boření řady hrádků a tvrzí na Českokrumlovsku. (Šlechtické rody v regionu Český Krumlov)\nHrady, zámky, kláštery a jiné památky v regionu Český Krumlov\nArchitektura v regionu Český Krumlov\nPrvní zmínky o obcích a osadách regionu Český Krumlov\nČesko-německý slovník pomístních názvů obcí a osad regionu Český Krumlov


Billiard hry online zdarma - Hryprodivky.cz\nSportovní Billiard Kulečník\nPojďte si s námi vyzkoušet kulečník. Hra má celkem šest úrovní, ve kterých budete muset ukázat své umění s tágem. Strkejte koule do děr, co nejrychleji dokážete. Koule na sobě časovač, po jehož uplynutí vybouchnou a hra pro vás skončí. Dokážete našťouchat všechny koule v časovém limitu a získat body?\nJak fungují hry Billiard\nBilliard, v anglčtině pool, je velmi známá a velmi oblíbená verze klasické hry kulečník. Na rozdíl od kulečníku má ale billiardový stůl 6 děr, do kterých musíš trefovat koule tvé barvy. Jedná se o sportovní hru, která je zaměřená na postřeh a přesnost. Hra se hraje s tágem, kterým můžeš uhodit pouze do bílé koule, která poté žduchne do koule, kterou chceš shodit do jamky. Ve hře je ještě černá koule, kterou můžeš shodit až poshozená všech tvých zbývajících. Pokud se ti to vše povede jako prvnímu, vyhráváš.\nNejlepší billiardové hry\nBilliard Blitz Hustle je propracována billiardová hra, ve které si budeš tvořit kariéru hráče. Podle poměru vyhraných a prohraných her se bude tvořit tvoje hodnocení a ty poté budeš moct vyzývat protihráče na podobné úrovni té tvoji. Ve hře Billiards Game si budeš moct vyzkoušet různé techniky a taktiky pro hru. Nebudeš mít pomocný ukazatel, kam koule poletí a také nebudeš mít žádného spoluhráče.\nHryprodivky.cz » Billiard


Sladká pomazánka z kiwi – NašeHvězdy.cz\nKiwi je exotické ovoce, které je čím dál tím víc populární a dá se z něho vytvořit nespočet lahodných pokrmů. Třeba jako tahle pomazánka.\nIngredience: 600 g zeleného kiwi, 120 g zlatého kiwi, 100 ml ananasového džusu, 600 g cukru, 1 lžička citronové šťávy\nPostup: Kiwi oloupejte a vykrojte zdřevnatělé konce. Ovoce rozmixujte, dejte do hrnce, přilijte ananasový džus, citronovou šťávu a za stálého míchání přiveďte k varu.\nKdyž začne směs probublávat, přidejte cukr a míchejte, dokud se nerozpustí, pak ještě vařte zhruba 10 minut. Vytvoří-li se na marmeládě pěna, odstraňte ji. Pokud chcete, můžete nakonec přimíchat do směsi ještě rozinky, dodají jí zvláštní chuť.\nJeště horkou ji naplňte do sklenic, které důkladně uzavřete. Marmeládu sterilujte 15 minut ve vroucí vodě, jejíž teplota nesmí přesáhnout 80 stupňů.\nNechte vychladnout a máte hotovo. Pomazánka se skvěle hodí na chleba nebo jako náplň do palačinek.


CHKO Jeseníky: MŽP potvrdilo pravidla pro kácení na Suchém vrhu – Rýmařovský magazín\n„Rozhodnutí MŽP považujeme za chybné a náš další postup při ochraně rezervace zvažujeme,“ řekl včera předseda Společnosti přátel Jeseníků Ondřej Bačík.\nZásahy v postižených nepůvodních smrkových monokulturách, schválené loni v létě, mají podle Šaje zabránit šíření kůrovce do okolních lesů. „Suchý vrch je cenný především borovými porosty, některé borovice jsou starší než 300 let. Ty jsou samozřejmě ponechány samovolnému vývoji bez lidských zásahů,“ uvedl.\nCHKO se podle Šaje dlouhodobě snaží změnit v místech s nepůvodní kulturní smrčinou složení lesa tak, aby co nejvíce odpovídalo přírodní skladbě. V lesích by díky tomu mělo být mnohem více buků, jedlí a javorů. „Citlivě vybrané a šetrně pokácené smrky tak mohou paradoxně pomoci i zdejší přírodě, protože uvolní prostor pro přirozenou obnovu původními druhy stromů. Neodvětvené pokácené stromy mohou tvořit účinnou mechanickou bariéru proti okusu zvěří, a usnadní tak uchycení mladých semenáčků,“ uvedl Šaj.\nPředseda Společnosti přátel Jeseníků Bačík považuje rozhodnutí ministerstva za chybu. Podle Bačíka bylo loni v rezervaci pokáceno 1232 stromů a letos se může kácet celoročně. „Je to ostuda státní ochrany přírody. Většina kácení se provádí v kvalitních, přírodě blízkých lesích, kde rostou stromy staré až 200 let,“ uvedl. Kácení stromů v rezervaci Suchý vrch je podle něj nesmyslné, protože kůrovcová kalamita propukla i v okolních hospodářských lesích a zásahy v rezervaci ji nezastaví.\n← Volná pracovní místa v Rýmařově\nMěstská knihovna Rýmařov zve děti a rodiče do tajuplného světa her →


Archeologie ve t�et�m tis�cilet�\nPublikov�no roku 2000 v Archeologick�ch rozhledech 52.3, 412-416, 395.\nOd poloviny p�t�ho tis�cilet� p�ed Kristem, tedy u n�s od po��tku eneolitu, lid� vytv��eli relativn� trval� a n�padn� artefakty typu p�edmegalitick�ch a megalitick�ch hrob�, mohyl a dal��ch symbolick�ch staveb podobn�ho charakteru. V jin�ch kon�in�ch sv�ta to mohly b�t jin� lidsk� v�tvory a mohlo se tak st�t jindy. Zd� se v�ak, �e artefakty tohoto charakteru, a� u� m�ly jakoukoliv formu, poprv� v d�jin�ch lidem markantn� p�ipom�naly minulost: byly to prvn� lidsk� artefakty, u nich� u� prav�k�m lidem muselo b�t z�ejm�, �e je nevytvo�ili jejich sou�asn�ci. Tyto stavby se tak staly artefaktovou pam�t� lidstva a lid� si v ur�it�m slova smyslu jejich prost�ednictv�m minulost vytv��eli. K rozpozn�n� minulosti a budoucnosti jako spole�ensk�ch kategori� tedy do�lo dlouho p�edt�m, ne� lid� za�ali pou��vat p�smo, a zejm�na dlouho p�edt�m, ne� v�dom� zaznamen�vali minul� ud�losti v psan� podob�.\nSpolu s minulost� se v t�to dob� vytv��ela tak� budoucnost, nebo� budoucnost bez minulosti nem� smysl. M�m pochopiteln� na mysli minulost a budoucnost jako struktur�ln� opozice v r�mci lidsk�ho sv�ta, nikoliv jednodu�e minul� a budouc� gramatick� �as zalo�en� na individu�ln� pam�ti; minulost gramatick�ho �asu z�ejm� existovala u� od po��tku mlad�ho paleolitu.\nArtefaktovou pam� lidstva modern� lid� vhodn� naz�vaj� pam�tky. Pam�tkami se zab�v� archeologie, kter� tento pojem roz���ila i na takov� poz�statky minulosti, kter�, p�esn� vzato, pro minul� lidi samy artefaktovou pam�t� nebyly, ale jsou j� pro n�s.\nPro sou�asn� lidstvo maj� pam�tky, tj. artefaktov� pam� lid�, nepopirateln� v�znam. Je to nejen proto, �e minulost, kterou dokumentuj�, produkuje jako protiklad budoucnost, n�br� tak� proto, �e archeologick� pam�tky jsou svou artefaktovou povahou bl�zk� sou�asn�m lidem, kte�� ka�dodenn� napl�uj� sv� �ivotn� prost�ed� artefakty a uprost�ed nich pak pro��vaj� sv�j �ivot. Jsou to pr�v� tyto skute�nosti, kter� vytv��ej� mimo��dnou atraktivnost na�� discipliny pro �irokou ve�ejnost.\nNebudu zde bl�e rozeb�rat roli pam�tek p�sob�c�ch na n�s a na�e sou�asn�ky bezprost�edn� jako artefaktov� pam�. Soust�ed�m se na n�kolik velmi obecn�ch my�lenek, kter� vypl�vaj� z toho, �e pam�tky jsou sou�asn� archeologick�mi prameny. Pokus�m se tak� na tomto z�klad� uk�zat, jak archeologie m��e ve t�et�m tis�cilet� velmi podstatn� p�isp�t k sebeuv�dom�n� lidstva.\nArcheologie m��e obohatit nov� obraz sv�ta p�edev��m okruhem ot�zek, kter� vych�zej� z artefaktu, tj. z jej�ho z�kladn�ho pojmu, kter� je sou�asn� z�kladn� kategori� lidsk�ho sv�ta v�bec. Artefakt vznikl jako odd�len� ��sti zv��ec�ho t�la a jej� relativn� osamostatn�n�. T�m se artefakt vymkl p�soben� p��rodn� d�di�nosti, tak�e\n� artefakt v�etn� znalosti jeho produkce m��e d�dit ve spole�nosti kdokoliv,\n� tempo zm�n artefaktu unik� pomalosti biologick�ho �asu a p��rodn� omezenosti prost�ed�,\n� rozm�ry artefaktu v podstat� p�ekro�uj� jak�koliv omezen� a\n� jeho form�ln� rozr�zn�n� je d�no jen stupn�m fantazie, co� umo��uje symbolickou �lohu artefakt� v procesu komunikace\n� jeho odd�lenost od lidsk�ch t�l zp�sobuje, �e jej lze velmi rychle nahrazovat jin�mi artefakty, tak�e v ka�d�m okam�iku je k dispozici cel� �ada "v�m�nn�ch" org�n�, kter� nadto lze postupn� nebo st��dav� sd�let s jin�mi lidmi.\nZa kr�tkou dobu existence artefakt� dos�hl lidsk� sv�t takov�ch zm�n Zem�, jak� d��v�j�� p��roda neznala.\nPlat� nejen to, �e lid� vytvo�ili artefakt, n�br� i to, �e artefakt vytvo�il lidi: lidsk� spole�nost a artefakty jsou neodd�liteln�, co� prokazuje n� ka�dodenn� �ivot. Mysl�m, �e nen� n�hodou, �e teoretick� v�da existenci artefaktu p�ehl�dla a nevytvo�ila ��dnou obecnou teorii artefakt�. Archeologie stoj� k takov� teorii ze v�ech v�d nejbl�e.\nJe nepochybn�, �e �lov�k vznikl a rozv�j� svou existenci kumulativn�m vytv��en�m a spot�ebov�v�n�m artefakt�, a �e t�mto vytv��en�m artefakt� nejen produkuje svoji spole�nost, n�br� tak� nevyhnuteln� ale neintencion�ln� vtiskuje p��rod� i �adu ekofaktov�ch tj. necht�n�ch vlastnost� (nap��klad produkuje odpad, zne�i�t�n� a devastaci okol�). Tak se st�le v�t�� ��st p��rody p�em��uje na lidsk� sv�t. Archeologie pod�v� sv�dectv�, jak tato humanizace sv�ta dosahuje rostouc� intenzity a objemu a, p�i zm�n�n� absenci teorie artefakt�, je hlavn� disciplinou, kter� je zodpov�dna za v�deck� vysv�tlen� t�chto skute�nost�.\nLidsk� artefakty maj� v�cn� charakter (nep�esn� se ��k�, �e jsou hmotn�), ale p�esto pat�� do lidsk�ho sv�ta, nikoliv do p��rody; to plat� i tehdy, kdy u� ztratily sv�j p�vodn� ��el a staly se z nich archeologick� pam�tky. Pr�v� v�cn� charakter archeologick�ch pramen� zp�sobuje, �e mus� b�t zkoum�ny rovn� metodami p��rodn�ch v�d a je nepochybn�, �e takov� trend studia se stane pro archeologii t�et�ho tis�cilet� velmi v�znamn�.\nDvac�t� stolet� p�ineslo mezi archeologick� t�mata tak� minulou ekonomii. V�t�ina archeolog� se p�ikl�n�la k n�zoru, �e ji produkuje p�ev�n� lidsk� nouze, snaha o p�e�it� v podm�nk�ch, kdy lidsk� pokrok byl je�t� nedostate�n�.\nNechci zde rozv�jet problematick� t�ma pokroku, ale mus�m zd�raznit, �e o roli nouze v lidsk�m sv�t� se za�alo pochybovat u� ve dvac�t�m stolet�, nejd��ve v kulturn� antropologii. A�koliv je nepochybn�, �e nouze ob�as v lidsk� spole�nosti existovala, p�ece jen nebyla hybatelem d�jin. Cel� archeologie po��naje obdob�m mlad��ho paleolitu prokazuje tzv. n�padnou konzumaci, tj. v�robu a spot�ebu artefakt�, kter� daleko p�ekra�uje nutnost diktovanou snahou o p�e�it�. Jde nap��klad o spot�ebu mladopaleolitick� industrie nepot�ebn� rafinovan�ch tvar�, a p�es neolitick� jednorodinn� domy dlouh� a� 40 metr� a p�emis�ovan� po velmi kr�tk� dob� a p�es nehajiteln� tzv. fortifikace dosahuje a� ke st�edov�k�m katedr�l�m. V tomto smyslu lid� v�dy "pl�tvali", co� z jedn� strany vyvrac� teorie o �loze nouze v d�jin�ch, z druh� strany to zaj�mav�m zp�sobem osv�tluje autentick� lidsk� charakter.\nDomn�v�m se, �e t�et� tis�cilet� vysv�tl� ekonomiku jako z�klad vztah� v lidsk�m sv�t�, ov�em nikoliv v marxistick�m smyslu boje proti n��emu, n�br� ve smyslu pozitivn�m, tj. ve smyslu tvorby lidsk�ho sv�ta, a to nikoliv ve smyslu v�roby nezbytnost�, n�br� ve smyslu st�le rostouc� tvorby a spot�eby. Takov� pozitivn� vid�n� sv�ta, kter� zd�raz�uje tvo�en� a nikoliv z�pas a nouzi, mimo jin� prokazuje neudr�itelnost teori� o t��dn�m boji jako�to hybateli d�jin, ale tak� neudr�itelnost intelektu�lsk�ch v�zev k askezi.\nArcheologie m� co ��ci i ke star�mu sporu mezi kolektivismem a individualismem. Dlouho se zd�lo ( a zd�lo se to i archeolog�m), �e na�e disciplina pojedn�v� v�lu�n� o d��v�j��ch kolektivech, a� to byly etnick� jednotky historizuj�c� archeologie, kdysi poznamenan� nacionalismem, nebo pozd�j�� komunity �i jin� celky. Takov� pojet� archeologie v�cem�n� vylu�ovalo �vahy o roli jednotlivc� v minulosti zalo�en� na archeologick�ch pramenech.\nPostprocesualismus p�i�el s t�matem individua, ale pouze ho deklaroval: podle m�ho n�zoru nep�inesl metody, jak�mi by bylo mo�no se k individuu p�ibl�it na z�klad� archeologick�ch pramen�. (Snahy postprocesualismu o zachycen� individuality, pokud se p��mo nedovol�vaj� tzv. vc�t�n�, maj� v�dy bl�zko k nezd�vodn�n�mu subjektivismu.)\nP�esto se domn�v�m, �e individu�lno je v archeologick�ch pramenech detekovateln�. Nedostaneme se k n�mu ov�em eskamot�� s relativistick�mi pojmy postmodernizmu. Sta�� si jen uv�domit, �e ka�d� artefakt (p�esn�ji artefaktov� entita) je individu�ln�m produktem individu�ln�ho tv�rce a tak sv�d�� o n�jak� jedine�n� ud�losti: jeho vzniku, z�niku a podobn�. Minulost, osv�tlovan� archeologick�mi prameny, se proto napl�uje obrovsk�m po�tem ud�lost� dokl�daj�c�ch individualitu lidsk�ho tvo�en�. Takov� p��stup se m��e st�t nov�m z�kladem historick�ch narac� v prvn�ch des�tilet�ch p��t�ho tis�cilet�. Sou�asn� archeologie sice ustupuje od v�lu�n� historick�ho z�jmu tradi�n�ch sm�r� a obrac� se rovn� k z�jm�m antropologick�m, av�ak historick� probl�my spojen� se zachycen�m konkr�tn�ch jednotlivin p�ece z�st�vaj� jej�m v�znamn�m t�matem.\nKdy� lid� vytv��ej� sv�j sv�t, produkuj� �iv� artefakty, kter� se st�vaj� pam�tkami, jakmile jejich prim�rn� ��el zanikne. Z hlediska archeologie jako v�dy jsou pam�tky artefaktov�mi archeologick�mi prameny. Kategorie archeologick�ch pramen� v�ak krom� toho zahrnuje je�t� ekofakty a prameny p��rodn�, kter� oboj� pam�tkami nejsou. Zde bych cht�l upozornit na nebezpe�� nahrazov�n� archeologie pam�tk��sk�m p��stupem, kter� se vpodstat� ob�r� jen pam�tkami a o ostatn� druhy archeologick�ch pramen� se nestar�. Je nepochybn�, �e p��t� tis�cilet� zde m� bohat� zdroj uva�ov�n� a bohat� zdroj aktivit.\nPokud se t��e ochrany archeologick�ch pramen� (m�m na mysli ochranu z�konem), je zde vlastn� velmi mnoho posunuto do t�et�ho tis�cilet�. Bude zapot�eb� nejen rozumn�ho p��stupu z�konod�rc�, n�br� i rozumn�ho p��stupu archeolog�. Nov� �prava mus� p�itom vych�zet z teoretick�ho, to je v�deck�ho rozboru probl�mu. Snaha vytvo�it ��ednickou disciplinu ochrany archeologick�ch pam�tek, kter� by byla odtr�ena od archeologie jako v�dy, je bohu�el evropskou tendenc�, ale douf�m, �e p��li� hluboko do t�et�ho tis�cilet� nep�e�ije.\nM�sto toho, abych se rozs�hleji zab�val progn�zov�n�m, pokusil jsem se zm�nit hlavn� probl�my, kter� na�e disciplina m� na po��tku nov�ho tis�cilet�. Na z�v�r bych se z t�to �rovn� posunul sm�rem ke konkr�tn�j��mu obrazu na�� discipliny v budouc�m obdob�. Mysl�m, �e by bylo neseri�zn� p�edv�dat v�ce ne� budoucnost bezprost�edn�.\nArcheologov� budou vych�zet ze sv� centr�ln� problematiky vztahu �lov�ka a artefaktu (i kdy� posl�ze mohou �e�it v�echny aspekty minulosti) a koriguj� tak p�eb�r�n� sv� n�pln� z jin�ch obor�, nap��klad z historie psan�ch zpr�v. To mimo jin� umo�n� znovusjednocen� archeologie, kter� se - zejm�na u n�s - v uplynul�ch des�tilet�ch rozd�lila t�m�� na dv� discipliny. K tomuto sjednocov�n� nepochybn� p�isp�je i d�sledn� aplikace teorie lidsk�ho sv�ta a aplikace archeologick� metodologie za podm�nek rozs�hl�ch informa�n�ch s�t�.\nVelmi podstatn� se bude m�nit anal�za archeologick�ch pramen� v ter�nu, tedy to, co se b�n� ozna�uje jako ter�nn� v�zkum. Drasticky ubude destruktivn�ch v�zkum� pam�tek a radik�ln� se prohloub� metody nedestruktivn�. Zmno�� se p��nos ter�nn�ch v�zkum� ekofaktov�ch a p��rodn�ch pramen�, zejm�na takov�ch, kde odb�r vzork� tyto prameny naru�� jen m�lo. V p��pad� destruktivn�ch v�zkum�, kter� nelze �pln� zastavit, budou rozpracov�ny syst�my maxim�ln�ho vyt�en� informac� (jde o probl�m hled�n� n��eho, ani� bychom v�d�li, co hled�me). Dojde tak� k opakovan�mu detailn�mu studiu n�lez� a vzork� z d��v�j��ch v�zkum�, v�etn� studia jejich kontext�.\nTo v�echno by nebylo uskute�niteln� bez spln�n� z�kladn� podm�nky: bude vytvo�ena pevn� vazba mezi empirick�m a teoretick�m v�zkumem. V�echno nov� pozn�n� vznik� sice na z�klad� archeologick�ch n�lez�, ale nen� mysliteln� bez teoretick�ch model�, kter� kladou adekv�tn� ot�zky. Jedin� zp�tn� vazba mezi teori� a empiri�, a to v ka�d�m oboru archeologick� �innosti, m��e zajistit, �e pr�ce v archeologii bude poskytovat uspokojen� archeolog�m i v�em ostatn�m.\nPostaven� �esk� komunity\nJen velmi stru�n� nazna��m mezin�rodn� postaven� �esk� archeologie ve t�et�m tis�cilet�. Cht�l bych doufat, �e se n�co zm�n� v rozd�len� v�deck�ch komunit na minority a hlavn� proudy. V tomto okam�iku nevid�m postaven� minoritn� �esk� archeologick� komunity jako rovnopr�vn�, a to ani v podm�nk�ch pr�ce, ani v jej�ch v�sledc�ch, nebo� tzv. komunity hlavn�ho proudu si rozd�luj� na�i disciplinu tak, jak to odpov�d� jejich objektivn�m podm�nk�m a pot�eb�m. Po�etn� r�st na�� archeologick� komunity m��e p�in�st zm�nu jen za p�edpokladu, �e sou�asn� s r�stem kvantitativn�m poroste i kvalita.\nRozhodn� nechci doporu�ovat n�jakou �eskou cestu, kter� by n�s odd�lila od jin�ch komunit, ale nem�li bychom se br�nit prosazov�n� vlastn�ch my�lenek. Jednostrann� napodobov�n� jin�ch komunit a nekritick� p�ij�m�n� jejich paradigmat n�s stejn� do rovnopr�vn�ho postaven� nep�ivede. To nejhor��, co n�s v tomto sm�ru m��e potkat, je ideologie malosti, z�sada dr�et se p�i zdi, a snaha za ka�dou cenu kritizovat sv� bl�zk� kolegy, ignorovat jejich �sp�chy �i ne�sp�chy, p��padn� nekriticky pochlebovat n�kter�m vl�dnouc�m paradigmat�m. To v�echno jsou projevy malom욝�ctv�, na kter� sice m�me objektivn� n�rok, ale nem�li bychom se s n�m smi�ovat.\nArcheologie, kter� pohl�� na sv�t z perspektivy desetitis�c� a� milion� let, kdy se Zem� postupn� zapl�ovala artefakty, ukazuje �lov�ka jako mimop��rodn� entitu, kter� tvo�� sv�j lidsk� sv�t. Pohled z minulosti d�v� tu�it i budoucnost na�� discipliny: v archeologii je skryta velk� potence sebepozn�n� �lov�ka.\nJe pou�n� si p�e��st dal�� pr�ce, kter� na podobn� t�ma v posledn� dob� vznikly, kter� jsem v�ak nem�l k dispozici, kdy� jsem psal sv�j text. Cht�l bych vyzvednout n�kter� body, v nich� se od nich odli�uji.\n� P�edev��m jsem zjistil, �e m�j text nen� o tom, co si mysl� jin�, n�br� o tom, k �emu jsem dosp�l v uplynul�ch 45 l�tech. To neznamen�, �e bych na nic nenavazoval - naopak ve velmi obecn�ch t�z�ch c�t�m �zkou n�vaznost na p�edchoz� my�len� v archeologii i v jin�ch oborech, ale jednotliv� my�lenky se sna��m integrovat do sv�ho pohledu, nikoliv je analyticky vyzved�vat.\n� Nec�t�m velmi �zkou n�vaznost na historii zpracov�vanou prakticky v�lu�n� na z�klad� psan�ch pramen�. S takovou histori� m�me sice spole�nou ��st teoretick�ch ot�zek (druh� ��st je spole�n� s antropologi�), ale nemysl�m si, �e bychom m�li p�eb�rat z�kladn� ot�zky t�chto disciplin, proto�e ty jsou ��ste�n� zkresleny charakterem psan�ch pramen�. Naopak, m�li bychom prosadit my�lenku, ke kter� cel� archeologie sm��uje (a v�dy sm��ovala), �e toti� z�kladem lidsk�ho sv�ta a jeho ud�lost� je artefakt, v�sledek lidsk�ho tvo�en�, kter� v rukou �lov�ka produkuje - p��mo �i nep��mo - nejen �lov�ka samotn�ho, n�br� i ostatn� lidsk� sv�t. Jde o pozitivn� proces, nikoliv negativn� bojov�n� nebo z�pas o cokoliv (t��dn� boj je v t�to souvislosti jen jedn�m p��kladem okrajov�ho negativizmu a �karohl�dstv�).


Soňa Malinová: Kdo se přidá?\nKaždý rok si říkám, že nemám důvod. Jedna sklenička vína denně nikoho nezabije.\nNicméně poslední rok se k ní někdy přidá i druhá. Dohromady 3 dl na moji váhu 53 kg už tak v pohodě není.\nNeočekávám, že se ze mě stane abstinent. ( ani nechci) Jen bych ráda zrušila pravidelnost.\nNapsat o tom na blog, vyvěsit logo na FB nebo se s někým domluvit, je malý závazek, který mi doufám pomůže . Opravdu jsem na sebe zvědavá.\nKdo se ke mě přidá? A jak to máte vy? Už jste někdy SUCHEJ ÚNOR zkoušeli ?\nPosted by Soňa Malinová v ledna 30, 2021\nNas suchej unor letos ceka. Dcerka odvyka od plenek!\nJinak se Soni prosim nezlob ale tyhle hromadne behaci/ kyblikove/ otuzovaci/ movember vyzvy ignoruju. Vlastne mi prijdou pokrytecky. Vlastni odhodlani se pomerne dost nahrazuje tlakem okoli/ soc.siti. A to je skoda.\nTakze drzim Vam palce! Ale za me ne!\n30. ledna 2021 14:06\nOdhodlání už jsem měla mockrát, tak teď to zkusím s tím tlakem okolí. No uvidíme:)\n30. ledna 2021 14:25\nTaky mám ráda víno. Během posledního roku a půl se mi na něj ovšem objevila alergie. Po požití kýchám, kašlu, smrkám, pálí mě dlaně a chodidla. Zkoušela jsem víno bílé, červené, bez přidaných siřičitanů... Vše marné... Jiné druhy alkoholu moc nemusím. Takže suším hubu celkem nedobrovolně. Ale možná je to dobře 😉. Po pravdě, s postupující každodenní on-line výukou by už možná dětičky měly z paní učitelky alkoholičku...😁 Ivča\n30. ledna 2021 14:40\nTeda, tak to slyším poprvé. Já teda můžu i pivo. Hlavně v létě. Nejde o ten alkohol, ale o hořkou chuť. Birel to jistí:)\n30. ledna 2021 15:00\nAno, mám to podobně. Suchý měsíc (málokdy ale únor) držím tak 2x do roka. Jsem ráda, když se ujistím, že mám vše pod kontrolou, že můžu, ale nemusím... Kdybych tak ještě zvládla cukrfree měsíc, to by bylo! L.\n30. ledna 2021 16:22\nMilá Soňo,nebudete mi věřit,ale zrovna dneska jsem přemýšlela o tom,že bych s tou skleničkou denně měla už konečně začít :-D...tak jste mě trochu zmátla...:-D Petra\n30. ledna 2021 17:15\nJéé, tak to klidně začněte:) Já mám náskok deset let, takže mě to vynechání naopak prospěje. Ale jinak sem tam sklenka vína je fajn.\n30. ledna 2021 17:17\nZdravim :)nemuzu slouzit,:) ja vypiju 3 dcl za pul roku :)).\n30. ledna 2021 17:37\nDobrý den, já jsem se před časem začala šulit - místo 3dc vína dávám večer 3dc vinného střiku :-)\n30. ledna 2021 19:11\nDobrý večer, končíme s manželem suchej leden a plynule navážeme únorem. Po Vánocích, které byly všechno jen ne suché, jsme se oba rozhodli přirozeně. A překvapivě jsme zjistili, že nám alkohol zatím nechybí... Jen mám strach, aby se ta abstinence nezvrhla, bez vína by byl svět smutnej ;-) Ola\n30. ledna 2021 20:07\nKamarádka to má jako narozeninové přání, letos už potřetí. Tak suším :) Loni jsem byla na konci února v Portu, to bylo na sušení náročné, ale zase je to o důvod víc vrátit se tam :)\n31. ledna 2021 0:26\nJá mám suchý celý život, tohle mě úplně minulo. Ale cukry, cukry, cukry - to je můj boj :-). Hana\n31. ledna 2021 8:37\nadd vinný střik: když já piju červené , právě pro jejich hutnou chuť....ale v létě vinný střik z bílého vína je super\n31. ledna 2021 8:38\nReni, to je teda veledar. Tá já bych pro kamamrádku takhle nesušila:)\n31. ledna 2021 8:43\nTak cukry, sacharidy , tuky...to je další boj. Ale pár let praktikuji poloviční porce . Než si něco odpírat, dám si třeba půlku koláče a večer druhou.\n31. ledna 2021 8:59\nOla, to je povzbudívé. Snad to s Danem taky zvládneme. A souhlas. Sem tam si dát sklenku je fajn. Hlavně s přáteli, k dobrému jídlu.\n31. ledna 2021 9:02\nSuchej únor mě nebere, naopak je to doba, kdy obvykle piju nejvíc v roce, večer svařáčky, plesy... Držím suchou postní dobu, 6 týdnů. A letos nepiju vůbec, jak jsme pořád doma, jediné víno, ke kterému mám přístup, je to od nás z Jednoty, a to je člověk fakt radši na čaji 😁\n31. ledna 2021 11:31\nDřív, když jsem žil sám, jsem to měl podobně jako ty. Ale má současná přítelkyně nemá ráda alkohol obecně a to ani ve svém okolí. Na druhou stranu se jí ale líbí barová estetika se všemi těmi alchymistickými skleničkami, lžičkami, šejkry a miskami. Tak jsme se dohodli, že doma nebudeme pít alkohol vůbec, ale jednou za čas si vyrazíme ven na ochutnávku nějakých dobrých drinků. Takže už máme svůj oblíbený podnik v Praze, Berlíně, Benátkách a Barceloně, pokud se tam jednou za pár let dostaneme :) Pavel\n31. ledna 2021 16:58\nJéé to je krásné.\n31. ledna 2021 17:04\nJá mám víno ráda. A moc ráda mám cider. A čaj s rumem. Pivo taky, ale taky víc v létě a hlavně čepovaný, na to teď smutně myslím tak co tři tejdny.\nSpíš si možná dám ten půst předvelikonoční. S tím pravidlem, že neděle není postní den... :)\n31. ledna 2021 20:19\nŠvagrová s přítelem si teď dali na měsíc půst od médií.\n31. ledna 2021 21:47\nMy s manželem letos budem držet, úplně souzním s textem - chcem zrušit tu pravidelnost, která bohužel v souvislosti s covidem a občasnou depresí z celý situace nastala.\nA chci se vidět, víno mi fakt chutná, u nás doma třeba nenajdete basu piva, vlastně vůbec žádný pivo, ale to víno na chuť, to jo..\n1. února 2021 9:44\nTěším se, až si sdělíme dojmy po měsíci.\n1. února 2021 10:40\nOno to souvisí s postní dobou před velikonocemi, ale protože část lidí už vůbec neví, co jsou vlastně velikonoce a další část by prskala jak křečci, kdyby jim někdo nutil "křesťanské" předvelikonoční postní období, tak holt máme "suchej únor". Proč ne třeba březen nebo listopad? Můj názor je, že tyhlety akce jdoucí napříč zeměmi, věkem a sociálním rozvrstvením mají v sobě cosi divně nátlakového. Pokud se rozhodnu sama, že budu držet půst od alkoholu (anebo od masa, anebo od čokolády), je to jen a jen moje rozhodnutí. Nemluvě o tom, že kdyby se naráz rozhodli všichni, výrobci a prodejci alkoholu (masa, čokolády...) rozhodně nebudou mít radost.\n1. února 2021 14:30\nSouhlasím s pisatelkou nade mnou. Dnešní doba si asi žádá tyhle hurá akce, všechno veřejně. Co vede lidi k tomu, aby stále něco proklamovali, ale jo, točí se v tom emoce a nakonec o čem by ty blogy byly? Hana\n1. února 2021 23:59\nMilá Hanko, pokud jste mojí pravidelnou čtenářkou, určitě jste si všimla, že můj blog je především o hezkých knihách, výstavách, výletech. Je mi líto, že zrovna věřící lidé shazují aktivity ( vy to nazýváte hurá akce, já to vidím jako v jednotě je síla ) , které vedou ke snížení konzumace alkoholu. Ještě více mě ale překvapuje, proč čtete můj blog, když vás neinspiruje.\n2. února 2021 8:52\nA k tomu anonymu. Osobně si myslím, že iniciátor projektu suchej únor neměl v úmyslu nahradit postní období. Postní období má vest k přiblížení se Bohu, nejen myšlenkami, ale i činy. Suchej únor má za cíl nastartovat dobré rozhodnutí omezit alkohol. Jedno ale mají společné. Obě skupiny ( křesťané a nevěřící) potřebují čas od času společenství, posilu v rozhodnutí. Princip podpírání je v Bibli mnohokrát zmiňovaný. Věřím, že Kristus má radost z každého činu, který vede změně. Přeji Vám Boží pokoj, lásku.\n2. února 2021 9:04\nNenechte se rozhodit a zaplaťpánbůh za suchej únor ( letos tedy není pro naši rodinu ani tak potřeba, hospody jsou zavřené, doma manžel se synem naštěstí nepopíjí..)..já jsem kdysi přestávala na etapy kouřit, pomohlo mi až to, že jsem nahlas, před rodinou a dětmi prohlásila, že přestávám s kouřením ( nebyla jsem ale nějaká velká kuřačka, to ne, tak 5-10 cigaret denně, ale i to mi vadilo ) a povedlo se, 29 let nekouřím!! Tak směle do toho, měsíc bez alkoholu tělu jedině prospěje!\n2. února 2021 9:57\n2. února 2021 9:58\nMyslím, že to mnozí nějak zbytečně hrotíte. Vždyť každý dělá to, co mu více vyhovuje. Někomu vyhovuje takto společná akce a přidá se k ní, někomu ne, a tak se nepřidá. Je to každého věc, proč hned kritizovat ty druhé - at už ty nebo ony. Každý přece může mít svoji pravdu, ale nikdo nemá právo ji vnucovat ostatním. Hana\n2. února 2021 10:49\nPřesně! Kdo se chce přidat, ať se přidá, kdo ne, taky jeho volba.\nAle proč tolik nepříjemných komentářů...\nSoňo- mne inspirujete ;-) Ale nepřidám se. :-)\n2. února 2021 16:18\nSuchý únor jsem začala z recese před třemi roky. Chtěla jsem vědět, jestli se dokážu vzdát své pravidelné večerní skleničky. Pak přišel březen, duben,.... další únor atd. a nepiju. Mám ráda tyto výzvy, kdy si zjistím na sobě, jestli si něco pravidelného dokážu odříct.\n3. února 2021 4:26\nTaky se přidávám :), neberu to jako "stádní akci", beru to jako možnost, ke které jsem se rozhodla přidat, jako impuls. Loni jsem měla suchý konec jara a léto, ale podzim a zima a sklenka (nebo více) červeného suchého vína večer... Potřebuju rozseknout tu pravidelnost. Po dni na HO, se 3 dětmi na domácí výuce je to lákadlo.\n3. února 2021 8:31\nPetra Mikulcová řekl(a)...\nProč se nepřipojit k suchému únoru, už vědomí toho, že se připojí spousta lidí, prospěje to mému zdraví, pocitu. Rádi si dáme s přítelem dobré víno a chuť samozřejmě mám, ale za mě:\njá to dokázala, já se něčeho zřekla, jsem možná inspirací pro druhé.\nletos jdu do toho poprvé.\nA ten půst od médií, jak jste psala o vaší švagrové - také pecka.\nVzala jsem ten únor nejen jako suchý, ale přidala jsme k tomu taky střídmost v jídle...\nDěkuji za Váš krásný blog :-)\nPřeji krásné dny a spokojenost\n3. února 2021 9:01\n4. února 2021 23:39\nSuchej únor jsem začala loni. No a v půlce jsem zjistila, že budu muset vydržet až do října :-D\n4. února 2021 23:40\nSuchej unor je suchy proto, ze je to nejkratsi mesic v roce ;-) nikoliv kvuli nabozenstvi.\nA drzim ho proto, ze tady na Morave je velky tlak okoli na to, aby si clovek neco dal. Ja vim, je to smutne, ale je to tak. Ale kdyz clovek rekne, ze drzi suchac, tak ho ostatni bez reci nechaji.\nDva roky neustale na akcich musim opakovat, ze nebudu pit tvrdy alkohol, a presto prede mne toho panaka vzdy postavi. Mam kolem sebe jinak fajn lidi, ale tohle je jejich spatna vlastnost (oni svou “pohostinnost” vnimaji zase jinak a me jako “suchara”).\n6. února 2021 9:32\nJá jsem si to zatím s vínem nastavila tak, že 3x týdně a dost. Tenhle rok jsem se rozhodla nenakupovat pro sebe oblečení, což je teda "díky" pandemii asi jednodušší než by normálně bylo, ale když třeba na ulici vidím na někom něco pěkného, je to těžké:-)\n6. února 2021 16:28\nKrásná keramika, porcelán a sklo\nKaždý den ...\nJestli jsme od někoho očekávali nákazu...


Video: Fancy Nancy My Friend Fancy Nancy Doll Review | Jakks Pacific Toys (Říjen 2020).\nJe čas vymanit se z vašich francouzských dovedností: Nové hračky Fancy Nancy od Jakks Pacific budou určitě mít děti říkat: „To je fantastické!“\nPokud jste ve všech věcech Fancy Nancy nováčkem, řada hraček vychází z nové animované série Disney Junior se stejným názvem. Přehlídka je inspirována obrázkovými knihami Jane O'Connorové, která sleduje Nancy, malou holčičku s osobností větší než život, která j'adoruje všechny věci báječně. Nová řada interaktivních panenek a stylových doplňků a položek pro hraní rolí je hravá, super roztomilá a stejně úžasná jako samotná Nancy.\nMožná, že mým favoritem této linky (ne, neříkej ostatním), je panenka Mého přítele Fancy Nancy. Tato panenka o úhlopříčce 18 palců je dokonalým společníkem pro jakékoli čajové večírky, objevování, hraní her nebo jakákoli jiná dobrodružství. Panenka je oblečená ve svých signálních šatech - světlé, barevné duhové legíny, modrá čelenka a její fuchsie a žluté elegantní večerní šaty, které jsou všechny odnímatelné pro módní hry.\nUž víte, že jsem běžel všem, kteří kráčeli u mého stolu (a okamžitě litoval, že jsem přišel do mého okolí), protože jsem předváděl všechny body artikulace této panenky! Získejte toto: Můj přítel Fancy Nancy má plně positivní paže a nohy s 12 body kloubového spojení na krku, ramenou, pasu, loktech, zápěstích, bedrech a kolenou. Díky tomu je pro děti tak snadné postavit panenku. Nepřekvapilo by mě, kdyby se tato hračka stala tou hračkou, kterou si děti budou chtít vzít všude s sebou!\nPro interaktivnější zážitek pro panenky má Shall We Be Fancy Talking Fancy Nancy Doll motýlkový náhrdelník, který mohou děti stisknout, aby Nancy řekla jednu z 38 frází. Zpívá také písně z televizních seriálů, včetně seriózně chytlavé hry „Add a Little Fancy“. Děti mohou nosit doprovodný náramek s motýlkem (omluvte mě, papillon ve francouzštině), který se rozsvítí v šesti barvách v tandemu se žlutým živůtkem, když mluví a zpívá. Stejně jako panenka mého přítele Fancy Nancy, panenka je oblečená ve svém podpisovém oblečení, včetně odnímatelné látkové sukně, pruhovaných legín a čelenky. Sada také obsahuje spoustu roztomilých doplňků, jako jsou sluneční brýle a módní boa. ?? Pokud věci vypadají nudně a cítí se dobře, bezútěšné, přidejte trochu fantazie a uděláte to fantastickým! ??\nPopadněte baletní střevíčky a připravte se na tanec s Fancy Nancy. Fancy Nancy Ballerina se krouží stejně jako skutečná baletka, když děti stisknou tlačítka na straně panenek. Její ruce se zvednou ve vzduchu, jak se její nohy pohybují a vytvářejí perfektní Grand Jete se špičatými prsty. Po dokončení super fantastického pohybu se Nancy ohne v pase, aby se uklonila. Tato panenka má sedm bodů kloubu na krku, ramenech, bedrech a kotnících a přichází s hůlkou a odnímatelnou diadém, tutu a nohou. Může mě někdo namířit směrem ke spreji, kterou Nancy používá? Její roztomilé kadeře zůstanou na svém místě, i když vystupuje jako prima balerína. #goals


Bronchitida a bronchiolitida - 2019 - CHOROBA\nHlavní - CHOROBA - Rozdíl mezi bronchitidou a bronchiolitidou\nRozdíl mezi bronchitidou a bronchiolitidou\nBronchitida je stav, kdy dochází k zánětu průdušek a průdušnice horních cest dýchacích. Průduchy jsou dýchací trubice, které se oddělují od průduchu, průdušnice. Bronchitida je často komplikace, která vyvstává z nějaké infekce horních cest dýchacích.\nPříznaky zahrnují především neproduktivní kašel, někdy i produkci sputa, bolesti na hrudi a těsnost s určitým stupněm obtíží s dýcháním. Mohou se slyšet nízké šumivé zvuky, které signalizují přetížení. Symptomy obvykle trvají déle než 5 dní a může trvat až dva až tři týdny k úplnému vymizení.\nDiagnóza a příčiny bronchitidy:\nBronchitida může být diagnostikována na základě fyzické prohlídky a po rentgenovém vyšetření hrudi vyloučeny další podmínky. Bronchitida je většinou způsobena virem (více než 95% případů). Viry, které nejčastěji způsobují bronchitidu, jsou rhinovirus a virus chřipky typu A nebo typu B. Respirační syncyciální virus může také způsobit bronchitidu, stejně jako koronavirus nebo parainfluenza virus. Chronické stavy, jako je COPD, kouření a cystická fibróza, mohou způsobit chronickou formu bronchitidy.\nRizikové faktory a léčba:\nFajčení cigaret je rizikovým faktorem chronické bronchitidy, stejně jako u COPD nebo cystické fibrózy. Mít infekci horních cest dýchacích je rizikovým faktorem pro rozvoj akutní bronchitidy. Léčba obvykle zahrnuje zmírnění příznaků užíváním protizánětlivých léků nebo léků proti bolesti. Beta2-antagonisté, jako je albuterol, mohou být podáváni, kterou pacient vdechne. Antagonisté beta2 pomáhají velkému množství sípání a těsnosti hrudníku. Antibiotika se obvykle nedoporučují, protože infekce jsou většinou virové.\nCo je to bronchiolitida?\nBronchiolitida je stav, při kterém je dolní část dýchacího ústrojí infikována a zanícená z důvodu akutní infekce způsobené virem. Toto onemocnění se vyskytuje u kojenců mladších dvou let.\nDěti s příznaky, jako je pískání a hacking typu kašle a rychlé dýchání, stejně jako potíže s dýcháním. Hladiny kyslíku mohou být nízké, což vede k závažné příčině cyanosy (modřejší nádech). Děti mohou mít zvracení, které vedou k dehydrataci a mohou také mít infekci ucha současně.\nDiagnostika a příčiny:\nDiagnóza stavu se provádí fyzikální zkouškou, pulzní oximetrií (která měří hladinu kyslíku) a rentgenovými rentami. V závažných případech mohou rentgenové snímky hrudníku zobrazit změny v plicích, jako je hyperinflace. Test na RSV antigen může být užitečný. Bronchiolitida je způsobena viry včetně parainfluenza viru typu 3, respiračního syncyciálního viru (RSV) a rhinoviru.\nDěti, které se narodily předčasně, mají vyšší riziko bronchiolitidy. Studie ukázaly, že děti narozené matkám, které kouří, jsou vystaveny zvýšenému riziku. Mezi další rizikové faktory patří mužské a žijící v přeplněných podmínkách a vystavení RSV. Vzhledem k tomu, že stav je způsoben virem, léčba je podpůrná péče a souvisí s příznaky. Léčba může zahrnovat dávkování tekutin a kyslíkovou terapii. Ve velmi těžkých případech bronchiolitidy může být nutné hospitalizovat děti.\nRozdíl mezi bronchitidou a bronchiolitidou?\nBronchitida je zánět průdušek a průdušnice, zatímco bronchiolitida je infekce a zánět dolních cest dýchacích.\nBronchitida může postihnout osoby všech věkových kategorií od kojenců až po starší osoby. Bronchiolitida postihuje pouze kojence mladší dvou let.\nKašel, sípání a potíže s dýcháním jsou příznakem bronchitidy. Kašel, sípání, rychlé dýchání, potíže s dýcháním, cyanóza a zvracení jsou symptomy pozorované při bronchiolitidě.\nBronchitida je diagnostikována fyzikálním vyšetřením a použitím rentgenových rentgenů, aby se vyloučily další možné stavy. Bronchiolitida je diagnostikována fyzikální vyšetření, pulzní oximetrii, rentgenové vyšetření na hrudi a testy antigenu RSV.\nAkutní bronchitida může být způsobena RSV, koronavirem, parainfluenza viru, chřipkou typu A a chřipkou typu B. Chronická bronchitida může být způsobena kouřením cigaret. Bronchiolitida může být způsobena RSV, rhinovirem a parainfluenza virusem typu 3.\nRizikovým faktorem pro chronickou bronchitidu je kouření nebo CHOPN. Rizikem pro akutní bronchitidu je infekce horních cest dýchacích. Rizikový faktor pro bronchiolitidu je předčasný, mužské dítě, které se rodí matce, která kouří a žije v přeplněných podmínkách.\nBronchitida může být léčena použitím protizánětlivých a léků proti bolesti a beta2-antagonistů (jako je albuterol), které jsou inhalační. Bronchiolitida je léčena tekutinami a kyslíkovou terapií.\nTabulka porovnávající bronchitidu a bronchiolitidu\nShrnutí bronchitidy Vs. Bronchiolitida\nBronchitida je zánět horních cest dýchacích, zatímco bronchiolitida je infekce a zánět dolních cest dýchacích.\nJak bronchitida, tak bronchiolitida jsou způsobena viry.\nBronchitida je onemocnění, které se může objevit u osoby v jakémkoli věku, zatímco bronchiolitida se obvykle vyskytuje pouze u dětí mladších dvou let.\nSymptomy bronchitidy a bronchiolitidy jsou podobné, ale bronchiolitida může také způsobit zvracení vedoucí k dehydrataci.\nBronchitida není obvykle viditelná na rentgenovém hrudníku, ale na rentgenovém pulzu může být někdy pozorována bronchiolitida, neboť může způsobit změny v plicích.\nObě podmínky vyžadují podpůrnou péči.


Vážený pane doktore, obracím se na Vás s dotazem ohledně bakterie gardnerelly vaginalis a možnostech jejího přenosu a příznaků. Moje situace: jsem na mateřské dovolené 4 měsíce po porodu. Navštívila jsem svého gynekologa ANIŽ BYCH MĚLA JAKÉKOLI PROBLÉMY - pouze jsem chtěla zkontrolovat hojení jizvy po porodu, protože je stále při styku dost citlivá. Na výtěru mi diagnostikovali gardnerellu. Vím, co se nabízí za jasnou odpověd. Nicméně je mi to více než divné - 1) gardnerellu jsem už asi 3x měla v minulosti, vždy jsem to okamžitě poznala a letěla na vyšetření a pro léčbu - projevovala se velmi silným a nepříjemně zapáchajícím výtokem a to prakticky několik hodin po styku. 2) lékař mi řekl, že inkubační doba je max. několik týdnů, to znamená, že by se musel nakazit přítel v nedávné době. Nejsem naivní, ale upřímně mi to nesedí - nikde v nedávné době bez nás nebyl. Proto bych se ráda zeptala, jestli existuje ještě jiná cesta jak se nakazit. Případně mě napadá, jestli se nomohla laboratoř splést - tedy spíš jestli je možné, aby se u mě gardnerella zjevně neprojevovala? Je možné, aby se člověk nakazil třeba ze starého ručníku v šatně? v případě, že k němu má teoreticky přístup někdo jiný a mohl si ho zapůjčit? Předem Vám moc děkuji za odpověd.\nGardnerella vaginalis patří mezi poměrně časté vaginální infekce s dominantně (nikoliv výhradně) sexuálním transferem. Neznám Vaši gynekologickou anamnézu, proto jen obecná rozvaha: 1. Sexuální transfer 2. Přetrvávání infekce z dřívějška - snížená imunita kojících žen zde může hrát roli 3. Nesexuální transfer - možný přes prostředí, kde je vlhko a teplo,ke kontaktu musí dojít velmi rychle - mimo genitál gardnerely rychle hynou i v pro ně optimálním prostředí. Doporučuji důkladně přeléčit - včetně doléčení vaginálními laktobacily - a vyšetření partnera. Posílání léků partnerům bez vyšetření je častou medicínskou chybou.


Helena - V proudu času\nRobert Rohál • Brána, 2017\nVýpravná kniha mapuje dráhu populární zpěvačky Heleny Vondráčkové (*24. června 1947). Rok před maturitou vyhrála v pražské Lucerně soutěž Hledáme nové zpěváky, krátce nato natočila svůj první hit – Červenou řeku, který téměř zlidověl...\nJiřina Bohdalová: Nehasnoucí hvězda\nRobert Rohál • Petrklíč, 2013\nHerečka Jiřina Bohdalová to neměla v životě ani ve své profesi jednoduché. Třikrát se hlásila na DAMU, a když se napotřetí na studium herectví dostala, zavřeli jejího otce do komunistického vězení - a ona se musela postarat o celou rodinu...\nHelena (40 let na vrcholu)\nRobert Rohál • Petrklíč, 2005\nAutorem nové knižní publikace „Helena – 40 let na vrcholu", která připomene čtyřicet let trvající hvězdné kariéry Heleny Vondráčkové, je Robert Rohál\nRobert Rohál • Petrklíč, 2011\nSnaží se zde připomenout nejen všechny zásadní filmové role této herečky, ale i filmy, na které publikum už možná trochu pozapomnělo. V knize, která vychází u příležitosti hereččina životního jubilea, je však dostatek prostoru i pro nejrůznější názory...\nKrasavci filmového nebe\nRobert Rohál • Petrklíč, 2009\nKrasavci filmového nebe, tak se jmenuje další kniha Roberta Rohála, který si bere tentokrát na mušku miláčky ženského filmového publika. Všímá si nejen jejich profesní kariéry a příčiny jejich obliby, ale třeba i jejich osobních peripetií...\nOna - geniální herečka, která se uplatnila v komediích i dramatech, ve filmu, divadle, rozhlase i televizi. On - režisér, který uměl točit komedie a hudební filmy, do kterých tu a tam obsadil - když mohl - i svou životní partnerku....\nPět neobyčejných hereček, pět netuctových osudů a desítky rolí, které pobavily zdaleka nejen české publikum... To byly základní momenty pro autora Roberta Rohála k napsání knihy Klauni v sukních...\nPřipomenutí nejlepších komedií, televizních seriálů a filmových hlášek, které v nich zaznívají v neodolatelném podání herce Jiřího Sováka - to vše přináší kniha Roberta Rohála s názvem Filmy a hlášky Jiřího Sováka...\nKdyž se osud nemazlí (Sláva, prohry i naděje)\nRobert Rohál • Petrklíč, 2008\nI když mají lidé rádi příběhy s dobrým koncem, leckdy to tak nedopadne. Občas totiž osud rozdá špatné karty, a to se pak, člověče, snaž, aby ses z té bryndy nějak dostal...\nLucie Bílá: Cesta ke slávě\nRobert Rohál • Petrklíč, 2010\nO tom, v čem je zpěvačka Lucie Bílá jedinečná a svá a proč ji mají lidé tak rádi, vypráví nová kniha Roberta Rohála. Nejde o memoáry, ale o autorův pohled na zářivou zpěvaččinu kariéru. Všímá si však nejen jejích úspěchů ať už v hudbě,...\nRobert Rohál • Petrklíč, 2004\nJsou slavní a mužní, hrají precizně své role a ovládají svou profesi, ale ve svém soukromí –jak už to tak někdy chodí – jsou přece jenom jiní. Možná nejsou ani tak silní, zábavní nebo patřičně „mužní“, zato jsou z masa a kostí.\nJiřina Švorcová a ti druzí (Nejznámější filmové hvězdy normalizace)\nRobert Rohál • XYZ, 2011\nJiřina Švorcová byla nejen uznávanou charakterní herečkou, ale v dobách minulých i významnou političkou a řadu let dokonce členkou ÚV KSČ. Někteří ji za její postoj uznávali, jiní zatracovali. Nebyla však jediná...\nIveta (Životní příběh Ivety Bartošové)\nRobert Rohál • Ottovo nakladateľstvo, 2014\nKniha rozebírá jednotlivá období zpěvaččina života. Autor se vrací do období jejích začátků. Vzpomíná na činnost prvního fan klubu v Holešově, jehož byl předsedou, věnuje se období, kdy tragicky zahynul její přítel Petr Sepéši...\nRobert Rohál • Petrklíč, 2007\nČasto je vidíme ve filmech pro pamětníky. Známé české milovníky, kteří nám stále z obrazovek udělují lekce na téma mužnosti, úrovně,šarmu a gentlemanství. Byli ale tito filmoví miláčci těmi správnými a pravými muži i ve svém soukromí?...\nRobert Rohál • XYZ, 2006\nNejnovější knížka Roberta Rohála se pokouší zrekapitulovat uměleckou dráhu nejen veleslavné Jany Brejchové, ale i její sestry Hany, která na plátně debutovala v době, když už její o šest let starší sestra byla filmovou hvězdou...\nLaďka Kozderková (Muzikálová hvězda )\nKniha s podtitulem „muzikálová hvězda“ představuje čtenářům profesní i soukromý život jedné z nejoblíbenějších muzikálových hvězd a komediálních hereček sedmdesátých a osmdesátých let 20. století u nás...\nOsudy nehasnoucích hvězd\nRobert Rohál • Daranus, 2008\nŽivotní příběhy slavných herců zlaté éry českého (československého) filmu tzv. první republiky a pohnuté doby druhé světové války rozhodně nebyly nejednoduché...\nKarel Gott (Umlecký a soukromý život)\nKarel Gott za téměř padesát let své kariéry poznal jak chutná sláva, obdiv, nevšední popularita a uznání. Byl hýčkán a dnes má skoro všechno co patří ke štěstí člověka v 21. století...


SOS tlačítko pro pana Pavla (94 let) | Darujspravne.cz\nSOS tlačítko pro pana Pavla (94 let)\nCílová částka 9 990 Kč\nVybráno 9 990 Kč\nPan Pavel je klientem Anděla Strážného od ledna 2015. Nyní potřebuje pomoci.\nJe mu 94 let a žije sám v malé obci u Třince, kde bydlí v rodinném domě. Manželka mu zemřela před 15 lety, děti jim osud, bohužel, nedopřál. Stará se o něj praneteř, která mu zabezpečuje veškeré nákupy, dováží obědy, pere a žehlí prádlo, uklízí, ale i zajišťuje dovoz dřeva a jeho uložení do kůlny. Pan Pavel si sám zatápí a ohřívá jídlo, většinou ve společnosti svého pejska a kočičky, ke kterým má velmi silný vztah.\nJe velice rád, že může zůstat ve svém domě, který s manželkou vybudovali, a to také díky službě tísňové péče, kterou mu Anděl Strážný poskytuje 24 hodin denně, 365 dní v roce.\nBěhem několika let však postupně přišel o sluch a nyní slyší pouze velice hlasité zvuky z malé vzdálenosti. Naslouchadla bohužel nepomáhají.\nPanu Pavlovi by velmi pomohlo zařízení NOVO, na které však on ani jeho praneteř nemají finance. Pořizovací cena tohoto zařízení pro tísňovou péči je 9 990 Kč.\nNyní jsme museli službu velice omezit, protože docházelo k planým výjezdům IZS i praneteře. Pan Pavel neslyšel hovor ze stávajícího zařízení, proto neodpověděl operátorce Anděla Strážného, která se tak mylně domnívala, že je pan Pavel v ohrožení zdraví či života. NOVO je zařízení, které má velice výkonný reproduktor a pan Pavel ho uslyší i z větší dálky.\nProsíme proto všechny hodné lidi a společnosti, zvažte vaše možnosti a přispějte panu Pavlovi jakoukoli finanční částkou na nákup zařízení NOVO, díky kterému by mohl znovu poznat pocit jistoty a bezpečí ve svém domově.\nVšichni dárci si mohou uplatnit daňová zvýhodnění, proto vám na vyžádání rádi vystavíme potvrzení o přijetí daru, které následně předáte ve vaší mzdové účtárně nebo ho uplatníte v daňovém přiznání. Kontaktujte nás na projektpha1@andelstrazny.eu.\nDěkujeme za pomoc i za sdílení!\nAnděl Strážný, z.ú. poskytuje komplexní služby v oblasti nepřetržité tísňové péče v rámci celé ČR určené především seniorům, zdravotně postiženým a dlouhodobě nemocným. Naším cílem je především zajistit našim klientům pomoc v krizových situacích (při pádu, zhoršení zdravotního stavu, napadení), přispět k jejich soběstačnosti, zachovat kvalitu jejich života v přirozeném sociálním prostředí a dopřát jim pocit jistoty a bezpečí. Princip služby - klient je vybaven monitorovacím zařízením, které je napojeno na nepřetržitý dispečink tísňové péče Anděla Strážného. Dispečink obsluhují vyškolení pracovníci v sociálních službách, kteří řeší problémy jednotlivých klientů v reálném čase dle aktuální situace a individuálního plánu tísňové péče. Ten s každým klientem při uzavření smlouvy sestaví sociální pracovnice Anděla Strážného.


Recenze Pneumatiky Maxxis Supermaxx na motorce Honda CBF 1000 | Motorkáøi.cz\nRecenze Maxxis Supermaxx na motorce Honda CBF 1000\nPøední 120/70-17, zadní 160/60-17.\nPøi koupi motorky byla na obou kolech nová pneu této znaèky a typu, takže nehodnotím cenu, prodejce atd. Stejnì tak nejsem závodník, ani odborník na pneu abych dokázal urèit rychlost zahøívání a pod, ale k vìci - hodnocení.\nJe to "levná" guma a podle toho to vypadá. Najel jsem na nich 8000.km a i když nebylo tøeba, tak jsem je vymìnil - pøední mìla ještì 4.mm (bez plošek a známek opotøebení, asi hustá guma viz foto) a zadní 2,5 mm s ploškou uprostøed, takže i pøi velmi volném tempu a mírném zatížení je životnost mizerná a celkový odborný dojem - nemasná, neslaná.\nCo bylo nejhorší, tak v urèité rychlosti (cca 50-60 km/h) bez držení se rozkmitala øídítka a to úplnì od nového pneu až do vyøazení. Po pøechodu na novou sadu Pirelli Angel ST jsem poznal úplnì nové vlastnosti CBFky a kmitání øídítek zmizelo. Navíc mám pocit, že nyní je pneu jakoby potøená lepidlem\nTakže je to kulatý a èerný, toèí se to, dá se na tom pohybovat, ale já ji nedoporuèuji.\nviz. slovní hodnocení\nNejèastìji nahuštìno na\nSjetá po vyøazení\nRychlost zahøátí (km)\nStabilita pøi brzdìní\nStabilita pøi zrychlení\nStav vzorku pøi koupi %\nStabilita v zatáèkách\nJízda do 130 km/h bez zátìže / Vetšinou silnice\nVìtšina jízd se spolujezdcem\nŠíøka pneumatiky (mm)\nPrùmìr ráfku v palcích\nPomìr výška / šíøka v %\nRychlostní index (SI)


VYHODNOCENÍ DOTAZNÍKU SPOKOJENOSTI ZA ROK PDF\nDownload "VYHODNOCENÍ DOTAZNÍKU SPOKOJENOSTI ZA ROK 2011"\n1 VYHODNOCENÍ DOTAZNÍKU SPOKOJENOSTI ZA ROK 2011 Dobrý den, dovolujeme si Vás požádat o vyplnění tohoto dotazníku, který nám bude sloužit k hodnocení a zvyšování kvality služeb poskytovaných ANIMA VIVA o.s. na střediscích v Opavě. Vybranou odpověď prosím zvýrazněte (např.tučně, podtržením bo jinou barvou). Dotazník je potřeba po vyplnění jprve uložit na disk a pak znovu připojit k u. 1. Víte jaké a pro koho jsou určeny sociální služby poskytované ANIMA VIVA o.s.? 43 z celkového počtu 44 respondentů, tedy 98% oslovených ví, jaké a pro koho jsou určeny sociální služby ANIMA VIVA o.s.. Výsledky dotazníkového šetření zobrazuje Graf č. 1. 2% ano ANO 43 (98%) NE 1 98% 2. Pokud jste na otázku č. 1 odpověděli ano, kde jste se o našich službách dozvěděli? Převažujícím uváděným zdrojem, odkud se o nás respondenti dozvěděli je: 1. přímý kontakt se zaměstnanci ANIMA VIVA o.s. (23x), následují zdroje v pořadí: 2. letáky (11x), 3. jinak: skupina komunitního plánování soc. služeb na území města Opavy (10x), 4. od kolegy či známého (9x), 5. na informačních komunitách v PL (8x), 6. z webových strák (7x). Dalšími uváděnými zdroji jsou pak: o jiná organizace: 3x (z toho 2x Charita Opava, 1x PL Opava) o ošetřující lékař/jiný odborník: 3x (z toho 1x psycholog, 2 x MUDr. Taraba) o jinak: 2x člák v novinách\n2 o další odpovědi (objevily se vždy jen 1x): organizace nás sama oslovila, dozvěděl se od klientů AV, byla jsem člem AV, v rámci svého pracovního zařazení sociální pracovnice v léčebně, z katalogu sociálních služeb, na Dni sociálních služeb, z odboru sociálních věcí MMO Zdroje, odkud se o nás respondenti jčastěji dozvěděli zobrazuje Graf č. 2 Neuvedl Neví 1 1 Jinak 4 S kupina komunitního plánování měs ta Přímým kontaktem se zaměstnanci Anima Viva o.s. K olega, známý Informační komunity P L 8 O š etřující lékař/jiný odborník Jiná organizace 3 3 Letáky 11 Webové stránky Pokud jste na otázku č. 1 odpověděli ano, doporučili jste někomu (klient, pacient, blízký, známý aj.) některou z našich služeb? Naši službu doporučilo 59% respondentů. Rozložení odpovědí zobrazuje Graf č. 3 2% 39% 59% ano uvedeno ANO 26 (59%) NE 17 NEUVEDENO 1\n3 Přičemž z následujících odpovědí je zřejmé, že respondenti mají správné povědomí o službách poskytovaných ANIMA VIVA o.s., všechny z níže uvedených služeb, aktivit či programů skutečně realizujeme bo jsme v minulosti realizovali, mimo jedné (arteterapie). Doplňující ot. k otázce č. 3 - Pokud ano, kterou službu/co jste doporučili: 1. soc.poradnu (10x) 2. soc.rehabilitaci (7x) 3. pracovní rehabilitaci a přípravu k zaměstnání (5x) 4. volnočasové aktivity (4x) 5. vzdělávací a aktivizační činnosti (3x) 6. počítače (3x) 7. výuka jazyků (3x) 8. právní pomoc (2x) 9. poradenství/informace v otázkách chráněného bydlení (2x) Mezi dalšími odpověďmi, které se objevily vždy jen jednou respondenti uvedli: o vaření o nácvik péče o domácnost o arteterapie o cvičení na míčích o klubovou činnost o výtvarka a jiné kurzy o kavárna Ostrava o kavárna v Kylešovicích o resocializační program Animy zaměřený na zařazení do pracovního procesu o veškeré nabízené aktivity o všeobecné informace o sociální službu 4. Znáte někoho, kdo využil bo využívá služby poskytované ANIMA VIVA o.s.? Rozložení odpovědí zobrazuje Graf č. 4 32% ano 68% ANO 30 (68%) NE 14\n4 Pokud ano, kolik takových osob znáte? Uveďte přibližný počet: Respondenti uváděli že znají 1 25 osob užívajících naše služby, kde 1 osobu uváděli před. dotazovaní z řad rodinných příslušníků/opatrovníků, větší počty klientů uváděli před. odborníci z Psychiatrické léčebny či Psychologických/psychiatrických ambulancí. 5. Pokud jste odpověděli na ot. č. 4 ano, dostala se Vám zpětná vazba se spokojeností osob, které našich služeb využili bo využívají? Zpětnou vazbu se spokojeností klientů/uživatelů našich služeb na území města Opavy zaznamenalo celkem 24 osob, tedy 55% dotazovaných. Rozložení odpovědí zobrazuje Graf č. 5 45% ano 55% ANO 24 NE Pokud jste na otázku č. 5 odpověděli ano (máte zpětnou vazbu), označte prosím míru spokojenosti na následující stupnici: velmi spokojeni 11 spokojeni 15 spíše spokojeni 2 Míru spokojenosti se službami poskytovanými ANIMA VIVA o.s. na území města Opavy zobrazuje Graf č. 6 7% 39% velmi s pokojeni spokojeni spíše spokojeni 54% spíše s pokojeni s pokojeni spíše spokojeni 0/nikdo zaznamenal spokojeni 0/nikdo zaznamenal\n5 7. Pokud jste zaznamenal/a spokojenost a znáte důvod, prosím uveďte: Nespokojenost zaznamenána byla. Objevuje se jen výhrada vůči vzdálenosti zařízení Centra Anima Opava poskytujícího sociální rehabilitaci od Psychiatrické léčebny Opava a s ní související dostupnost pro některé klienty z hlediska ceny jízdného MHD (před. klienti v hmotné nouzi, bez příjmu či s nízkým příjmem) Na tomto místě uvítáme Vaše další náměty, připomínky, návrhy na zlepšení našich služeb: Objevily se tyto náměty, připomínky, návrhy na zlepšení: Přejeme vám hodně zdaru v rozvoji vašich aktivit, ať se vložená ergie vrátí vám i vašim klientům a přijde nazmar. Vydržet v započatých aktivitách, dělat časté změny, směřovat k praktickým návodům, podpoře zdravého životního stylu. S polohou objektu Centra v Kylešovicích asi nic naděláte (ot. financí při dojíždění pro některé pacienty z PL). Pestřejší nabídku aktivit. Informační letáky (pracovník Odboru sociálních věcí). Rozšiřovat i o problematiku chráněného bydlení. Ocenění příjemné atmosféry, potřeby spolupráce s PL, aktivity a nápaditosti. Doporučila jsem organizaci studentům pro výkon odborné praxe.\n6 VZOREK VÝZKUMU: 8. Dotazníky vyplnili/y: a) název instituce, organizace (bližší specifikace, např. které odd., středisko, odbor atp.) a. jiné ziskové organizace 10x b. pracovníci úřadů (před. odbor sociálních věcí) 8x c. odborní pracovníci z Psychiatrické léčebny Opava 9x d. psychologové/psychiatři/ psych.sestry v ambulancích 7x e. jiné instituce 2x (uvedena Slezská univerzita a člen Komise komunitního plánování MMO) b) rodinný příslušník, opatrovník (jméno, pokud chcete sdělit) 7x c) uvedeno 1x Rozložení vzorku respondentů ukazuje Graf č Organizace Opava Úřady Opava Psychiatrická léčebna Opava A mbulanc e ps yc hiatr/psycholog Jiná instituce (škola, komise KP) R odinný přísluš ník/opatrovník Neuvedeno Dotazník je součástí provádění S15, vzor dotazníku Příloha č.1 Vyhodnotila: Mgr. Petra Tesařová, DiS. D:


Reflexe národní identity | | A2 – neklid na kulturní frontě\nSoučasnou finskou literaturu oživují debaty týkající se její národní identity, historie, a tedy samotné její podstaty. Spisovatelé se nechávají inspirovat lidovou tvorbou a vymezují se vůči velkým univerzalistickým příběhům. Proč se bojí obvinění z elitářství a proč je pro ně označení intelektuál hanlivé?\nVe finských médiích stále ještě doznívá polemika, která přímo souvisí s reflexí národní identity v současné finsky psané literatuře. Začala koncem roku 2005, kdy německý překladatel Stefan Moster při příležitosti svého členství v porotě pro udílení nejprestižnější literární ceny Finlandia obvinil finskou literaturu – konkrétně román – z nedostatku společenského dialogu: literatura postrádá radikální intelektuální analytiky společnosti typu Thomase Manna. Obecným problémem finské kultury je podle Mostera fakt, že v zemi neexistují intelektuální polemiky, které by stály za řeč, což souvisí s tím, že pojem „intelektuál“ má ve finských kulturních kruzích negativní přídech. Autoři a umělci mají hrůzu z toho, že by mohli být označeni za elitáře. Kritika rozpoutala živou debatu, v níž někteří tvůrci ujišťovali veřejnost, že se ke společenským problémům vyslovují, i když podle všeho jiným způsobem, než má Moster zřejmě na mysli – například tzv. román idejí, tak populární ve „velkých“ evropských literaturách, je ve finské literatuře spíše okrajovou záležitostí a většina ukázek tohoto žánru trpí značnou tezovitostí. Označení „intelektuál“ však většina autorů, kteří v diskusi vystoupili, odbývala se směsí rozpaků a ironie.\nDemokratický charakter literatury\nPolemiku (v níž se, jak tomu obvykle bývá, obě strany dopustily různých zjednodušení) je možné vnímat v souvislosti s určitým rysem považovaným za charakteristický pro finskou literaturu. Jedná se o „demokratický charakter“ zdejší literatury a polemika tu vypověděla z hlediska našeho tématu o čemsi velmi příznačném. Především upozornila na sklon k rovnostářství a kult „lidovosti“ v kultuře, který bývá kladen do souvislosti s podobnými trendy, danými specifickým historickým vývojem, v ostatních severských zemích. Jiné pokusy analyzovat tento trend vyzdvihují spíše typické rysy finského příkladu a hovoří o „křesťansko-proletářském étosu“, který je příznačný už pro lidovou poezii a bývá vysvětlován jednak silným vlivem dominikánské ideologie před příchodem reformace, jednak tím, že úhel pohledu převládající v lidové poezii (konkrétně v legendách) ve finských dialektech patří nejnižším vrstvám feudální společnosti, protože vyšší vrstvy hovořily jinými jazyky.\nV naší souvislosti je pozoruhodný způsob využití této tradice v konstruování národní identity – v souvislosti s literaturou má klíčový význam především „snellmanovská literární politika“. Jeden z důležitých obrozenců, „finský národní filosof“ J. V. Snellman (1806–1881), požadoval od spisovatelů v souladu se svou linií „jazykového (tj. finskojazyčného) vlastenectví“ mj. propojování otázky národní s otázkou sociální a sbližování jednotlivých společenských vrstev: nižší vrstvy obyvatelstva se měly kulturně povznést, vyšší vrstvy měly zase „zlidovět“ neboli naučit se finskému jazyku a v určitém smyslu se identifikovat s „prostým“ finsky mluvícím obyvatelstvem a jeho kulturou, v níž se v souladu s herderovsko-hegelovskou linií hledala „ryzí duše národa“. Většinu kanonizovaných děl můžeme číst jako dialog s tímto dědictvím: částečně jako revoltu proti snellmanovským požadavkům, částečně jako jejich rozvíjení, projevující se mimo jiné v kultu antihrdinů, představitelů „malého finského člověka“. Mistrem rozvíjení této tradice v současné literatuře je Kari Hotakainen (1957; viz další texty v čísle), který ve svém románu Na domácí frontě (Jouksuhaudantie, 2002) otevírá mnohé akuální problémy. Hotakainen je bezesporu jeden z nejbystřejších analytiků současné finské společnosti; okolnost, že se při vystupování na veřejnosti vyhýbá „podezření“ z intelektualismu a elitářství, je velmi výmluvná.\nNárodní identita v historických románech\nŽánrem, který se od počátku svého vzniku (okolo poloviny 19. století) významně podílel na procesu budování národní identity prostřednictvím formování obecně přijímaných koncepcí klíčových událostí dějin, je historický román, který můžeme označit za jednu z nejčtenějších a nejpopulárnějších literárních forem ve Finsku vůbec.\nDíky prvním těmto románům, napsaným před sto padesáti lety, se zcela změnilo chápání dějin (za jejichž začátek se původně počítal rok 1809, kdy se Finsko stalo v rámci ruského impéria poprvé autonomním celkem): pojem „finská historie“ začal postupně odkazovat ke geografickému celku označovanému jako Finsko. Pokud historický román 19. století hledal (a často i poskytoval) odpovědi na otázky typu „má finský národ dějiny?“ a v průběhu 20. století (zhruba do sedmdesátých až osmdesátých let) se snažil nahrazovat kanonizované interpretace národní historie interpretacemi novými, je dnes umělecky ambiciózní historický román poznamenán postmodernistickou skepsí vůči jakýmkoli „metapříběhům“ a „objektivním dějinným pravdám“.\nV centru pozornosti však přesto zůstávají dvě nejtraumatičtější a nejdiskutovanější události finské historie 20. století, které úzce souvisejí s interpretací hodnot, na nichž tamější společnost stojí: občanská válka „bílých“ (zastánců monarchie, kterou se však Finsko nakonec nestalo – od roku 1919 je republikou) proti „rudým“ (snažícím se o bolševický puč po vzoru sovětského Ruska) z roku 1918 a události druhé světové války, která se zde dělí na „zimní“ (obrana proti napadení Sovětským svazem v letech 1939–1940) a „pokračovací“ (boj po boku hitlerovského Německa 1941–1944 o získání území zabraných Sovětským svazem, který však přerostl ve snahu o získání rozsáhlejších území ve východní Karélii, která nikdy Finsku nepatřila). Zastavme se alespoň stručně u způsobu, kterým současná literatura traktuje události občanské války.\nOd vítězů se žádá víc\nObčanská válka, která skončila porážkou rudých, byla až do doby poválečné interpretována jak oficiální historiografií, tak většinou literátů jako „válka osvobozovací“, která zachránila Finsko před nebezpečím rudého teroru. Již v průběhu prvního desetiletí po tomto konfliktu však umělecky nejpůsobivější literární díla zpochybňují jakékoli jednoznačné interpretace válečných událostí a snaží se události roku 1918 postihnout komplexně. Zvrat přichází především zásluhou díla poválečného klasika Väinö Linny (1920–1992), který na přelomu padesátých a šedesátých let sugestivně vykreslil občanskou válku z pohledu rudých a podle mnohých „vrátil poraženým jejich občanskou důstojnost“. Poválečná politika „aktivní neutrality“, tj. zbytečného nepopouzení ruského souseda, této interpretaci přála; záhy se z ní stala interpretace víceméně oficiální, kterou aktivně podpořilo i působení stalinistické frakce komunistické strany Finska, velmi viditelně přítomné v kulturním životě sedmdesátých let.\nVyužívána a zneužívána byla v této souvislosti i zmíněná „demokratická“ tradice a zdůrazňování lidovosti, známé z procesu budování národní identity již dříve. Plasticky bylo líčeno především utrpení rudých vězňů v trestaneckých táborech, zřízených vítěznou stranou. V současné době je novým přínosem reflexe událostí občanské války z pohledu žen, bojujících na straně poražených, s nimiž bylo při konečném účtování zacházeno obzvláště krutě. Tímto tématem se zabývá například román Leeny Landerové (1955) Rozkaz (Käsky, 2003), zaměřující pozornost na genderový aspekt válečných událostí, který nám zde může posloužit i jako příklad reprezentace historických událostí z ženského pohledu, jenž má ve finské literatuře velmi silnou tradici.\nPozoruhodné je, že interpretace událostí občanské války je jedním z témat, jež od počátku (tj. po celou dobu trvání státu) spojovala finsky i švédsky píšící autory, a tato situace trvá dodnes. Současný přístup kritikou nejvýše ceněných autorů (jak švédskojazyčných, tak finskojazyčných) k problematice občanské války by se dal zhustit do vyjádření švédsky píšícího prozaika Kjella Westö (1961), který pokračuje v kritické reflexi tradice Väinö Linny ve svém „helsinském“ historickém románu Tudy jsme chodívali (Där vi en gång gått, 2006): „Vždycky jsem cítil sympatie k poražené straně rudých, protože byli tak krutě potrestáni. Ale i když byla pomsta bílých hrozná, vítězství rudých by bylo bývalo pro Finsko katastrofa.“ Finský režisér Aki Louhimies, autor filmového přepisu Rozkazu Leeny Landerové, k tomu dodává: „Současná finská společnost je vybudovaná na základech bílého Finska. Bílí vyhráli válku a morálka vítězů musí být podrobena důkladnějšímu zkoumání než morálka poražených. Od vítězů se žádá víc.“\nInspirace lidovou slovesností\nI když autoři historických románů a autofikcí rozhodně nepatří k umělecky konzervativnímu proudu, najdeme formálně radikální experimenty ještě častěji v dílech autorů a autorek, kteří se inspirují dědictvím lidové slovesnosti, tradičně jedné z hlavních devíz finské literatury, jejíž bohatství kompenzuje krátkou historii „vysoké“ umělecké literatury. Lidová poezie v dialektech posloužila jako materiál první důležité položce finského písemnictví: takzvanému národnímu eposu Kalevala (první verze 1835, druhá a definitivní 1849), dílu Eliase Lönnrota (1802–1884), který pro svůj vlastenecký text použil různé fragmenty především epické ústní lidové slovesnosti. Přes existující zátěž nacionalisticky laděné prezentace Kalevaly školní mládeži i využívání „lidovosti“ lidové poezie levicovými kruhy je toto dílo pro finské autory stále objektem zájmu a vděčnou záminkou k zamyšlením nad otázkami národní identity.\nUveďme alespoň dva takové případy z nedávné doby: román Kreisland (1996, název je interpretovatelný nejen jako finská zpotvořenina anglického „crazy land“, bláznivá země, ale i jako „grace land“, milá, přívětivá země) Rosy Liksomové (1958) a román Hrdinové (Sankarit, 2003) Johanny Sinisalo (1958). Je příznačné, že obě autorky pocházejí z Laponska (Liksomová konkrétně z oblasti údolí řeky Torneå, která se k Laponsku často počítá) a v jejich úvahách nad finskou identitou v současném světě nechybí pohled z této části země. „Karnevalistický epos“ (jak dílo označila kritika) Kreisland je vtipnou intertextuální travestií a parodií, která využívá prvky domácího i světového folkloru a mytologie, ironicky se vyslovuje ke kultu „lidovosti“ i k obrozenskému kultu pokroku, osvěty a protestantské etiky, zároveň však obsahuje vážné zamyšlení nad otázkami globalizace z pohledu dvojí marginalizace, konkrétně z perspektivy finského Laponska. Hrdinové jsou pak jakousi postmodernistickou, částečně vědecko--fantastickou parafrází Kalevaly (Johanna Sinisalo hovoří v souvislosti se svými díly o „sociofantaziích“), v níž se bájní i polobájní kalevalští hrdinové objevují jako rockové a sportovní hvězdy či počítačoví géniové a umožňují tak autorce zamyšlení nad ikonami současné společnosti v kontextu „národních“ (literárních) hrdinů a antihrdinů i nad světem ovládaným mediálními reprezentacemi a virtuální realitou.\nReflexe současného světa\nVrátíme-li se v souvislosti s výše zmíněnými románovými analýzami finské společnosti k Mosterově kritice současného románu, můžeme s ní souhlasit i nesouhlasit: když odhlédneme od linie klasického realistického románu, který tvoří silný, ale umělecky nepříliš zajímavý „střední proud“ finské literární produkce, zdá se, že nová literatura neoplývá až na výjimky typu Kari Hotakainena ambiciózními romanopisci, kteří své analýzy umísťují do „reálné“ současnosti.\nNeméně důležitou okolností je fakt, že síla finské literatury se nezdá být (až na výjimky) v románu, ale v žánrech jiných. V případě každé (jazykově a geograficky) marginální literatury je taková věc samozřejmě handicapem, protože žánr románu je v dnešní době ceněn nejvíce, je nejvíce čten, překládán a exportován, a právě od románu se očekává, že se bude nejjasněji vyslovovat k současné společenské situaci a rozvíjet debatu o národní identitě. Finský román tak činí osobitým způsobem, vůči ostatním literárním žánrům však rozhodně nestojí v tak absolutní exkluzivitě, jak je tomu v některých jiných literaturách.\nOmezili jsme se zde na několik příkladů z žánru románu; na závěr poznamenejme alespoň, že neméně přínosné příspěvky do diskuse o národní identitě nalezneme v současné finské literatuře i v dalších žánrech, především v poezii – jejíž rozbor by si ovšem zasloužil samostatnou analýzu – a povídce. Ukázky tvorby většiny předních povídkářů – Raija Siekkinen (1953–2004), Rosa Liksomová, Johanna Sinisalo, Juha Seppälä (1956) – byly přeloženy i do češtiny. Za zmínku stojí v této souvislosti i žánry označované dříve jako okrajové (například detektivka a kriminální román či komiksy), jejichž relevance z hlediska našeho tématu stále roste.\nKapitola sama pro sebe je samozřejmě divadlo, kde se však podstatné počiny přispívající k debatám o finské identitě odehrávají spíše v inscenacích klasických děl finské literatury než formou původních dramatických textů. V poslední době to byla především kontroverzní inscenace kanonizovaného zobrazení pokračovací války, románu Neznámý voják (Tuntematon sotilas, 1954) od Väinö Linny (režie Kristian Smeds, Národní divadlo 2007), v jejímž závěru jsou na jevišti sestřelovány nejrůznější ikony finství. Zásadní byly a jsou inscenace inspirované Kalevalou, vznikající v posledních letech především ze společné iniciativy domácích a zahraničních umělkyň a umělců v rámci různých kulturních projektů. Tato představení, v nichž jsou interpretace Kalevaly rodilých Finů konfrontovány s pohledem občanů nefinského původu i s pohledem cizinců, kteří zde pobývají jen přechodně, tvoří zatím jednu z posledních kapitol využívání lidové poezie k úvahám o finské identitě i o národní, lidské, genderové a jiné identitě vůbec.\nJazyky finských spisovatelů\nFinsko oslavilo 6. prosince 2007 devadesáté výročí svého vzniku. Vznik samostatného státu v roce 1917 byl výsledkem dlouhého procesu národního probouzení a sebeuvědomování, během něhož byla konstruována koncepce národní identity. Klíčovou roli v tomto konstruování hrála literatura.\nHovoříme-li v dnešní době o finské literatuře, je nutné si ujasnit, co pod tím máme na mysli: na rozdíl od některých jiných národních literatur neodkazuje tento pojem automaticky na literaturu ve finštině, i když na ni odkazovat může. Často byl však výraz „finská literatura“ používán jako označení pro veškeré texty napsané na území, které dnes nazýváme Finsko. Třebaže se jazyková definice (Fin = finsky mluvící jedinec) od druhé poloviny 19. století stala definicí dominantní, existovalo paralelně povědomí o Finech jako „národu hovořícím dvěma jazyky“ (tj. finsky a švédsky), které převládalo v raných fázích národního probouzení. Kvůli větší přehlednosti se tak pro literaturu psanou v různých jazycích na území Finska vžilo označení „literatura Finska“, aby mohl být termín „finská literatura“ chápán jazykově. Tohoto úzu se přidržíme i zde.\nV jakých jazycích se tedy literatura psala a píše? V dnešní době je jich víc, ale zmiňme alespoň ty nejdůležitější: kromě finštiny, která je jako spisovný jazyk a jazyk literatury jevem velmi mladým (krásná literatura v dnešním slova smyslu se rodí až v poslední třetině 19. století), to byla ve středověku především latina a s rozvojem vzdělanosti i další klasické jazyky. Zhruba od 13. století, kdy se ve Finsku konsolidovala švédská nadvláda (předtím, než se stalo v roce 1809 v důsledku napoleonských válek autonomním velkoknížectvím ruského impéria, bylo po šest a půl století součástí Švédska), převzala postupně po latině statut jazyka vzdělaných vrstev švédština, která si tuto exkluzivitu udržela zhruba do poloviny 19. století a je dodnes druhým úředním jazykem. Především v posledních desetiletích nabývá na významu i sámština neboli laponština, donedávna silně marginalizovaný jazyk sámského obyvatelstva žijícího na území několika států severní Evropy. Sámská menšina na severu Finska čítá kolem osmi tisíc lidí a v provinciích na území Laponska má sámština statut úředního jazyka.\nFinskošvédská a sámská literatura mají ve finské společnosti a kultuře úplně jiné postavení, dané historickým vývojem. Přes četné procesy, které se snažily zpochybnit spojování finskošvédské literatury s „panskou kulturou“, asociuje literatura ve švédštině stále kulturu vyšších vrstev a vzdělanců, i když je v současnosti stále patrnější tendence konvergentní s literaturou psanou finsky, o čemž vypovídá i fakt, že finskošvédští autoři definují sami sebe jako švédsky mluvící Finy. Zcela jiná je situace v případě literatury psané v sámštině: zatímco švédsky mluvící obyvatelstvo Finska (cca 300 tisíc) je asociováno s bývalými kolonizátory, byli Sámové vůči finsky mluvícím obyvatelům tradičně v pozici kolonizovaného lidu. Až po druhé světové válce, ve větší míře od sedmdesátých let, se sámská oblast začala emancipovat a v tomto stále aktuálním procesu hrála a hraje velkou roli opět literatura. Sámové, kteří dodnes nemají svůj státní útvar, cítí se sámsky mluvícím obyvatelstvem žijícím na území sousedních států afinitu zcela jiného typu než finští Švédové se švédskými (neboli „říšskými“) Švédy. V současné sámsky psané literatuře, kterou lze nahlížet v kontextu postkolonialistického paradigmatu, se zajímavým způsobem snoubí využívání sámských folklorních tradic s postmodernistickými trendy.


Vyšly nové skládací Mapy výletů po Posázaví - TTG – vše o cestovním ruchu\nHome/Kam jet?/Vyšly nové skládací Mapy výletů po Posázaví\nTipy na vycházky, projížďky na kole či lodí i vícedenní putování nabízejí dvě nové Mapy výletů po Posázaví, které vydala Posázaví o.p.s. Jsou aktualizovanou a doplněnou verzí populární série skládacích kapesních map, která poprvé vyšla před třemi lety.\nObsahují 29 návodů, jak zajímavě prožít volný čas v regionu mezi řekami Vltavou a Sázavou. K dostání jsou zdarma v posázavských informačních centrech, u vybraných partnerů a v kanceláři Posázaví o.p.s. na Masarykově náměstí v Benešově. Ke stažení jsou také na www.posazavi.com v rubrice Multimédia.\nBebešov Bohunka Zemanová Český Šternberk Dolní Břežany Jemniště Konopiště Lešany Mapa výletů po Posázaví Neveklov Posázaví Posázaví o.p.s. Rabyně Regiony Sázava Štěchovice Vltava Závist


20. února 2018 21:34, aktualizováno 21:34\nMicrosoft ke konci minulého roku představil systém Windows, který poběží na čipech ARM. Nyní unikly informace, které ukazují, že omezení bude možná více, než se původně čekalo.\nV prosinci 2017 představila společnost Microsoft spolu s vybranými hardwarovými partnery upravená Windows, která běží na úsporných procesorech ARM. Systémy jsou označovány jako Windows 10 Always Connected PC. Poprvé o novince firma hovořila zhruba před rokem, tehdy ještě s označením Cellular PC, ale v prosinci se zdálo, že je vše již na spadnutí.\nO té doby bylo ticho po pěšině a neobjevily se žádné nové informace, natož takto vybavený produkt. Nyní se však unikl dokument, který firma sice hned stáhla, ale v internetových archivech stále zůstává. Upozornil na něj Paul Thurrot, který se Microsoftem dlouhodobě zabývá. V něm se popisují některá omezení a problémy, které Windows pro ARM mají.\nŘada z nich byla známa již od prosincového uvedení, některé, vyplývající z praxe, jsou však nové.\nProblém aplikací i softwaru\nJiž od začátku se vědělo, že Windows na procesorech ARM budou omezena na aplikace z Windows Storu a na 32bitové programy.z klasických Windows. Je to dáno tím, že pro ARM čipy firma vytvořila emulační vrstvu, která umožní spustit programy psané pro x86 procesory, ale nezvládne 64bitové programy. Není jisté, zda se to do budoucna změní.\nMnohem větší problém ovšem může být v podpoře hardwaru. Windows S totiž podle zmíněného dokumentu mohou mít problém se starším hardwarem, u kterého nebudou ovladače přepsány pro novou platformu. Microsoft sice připravil nástroj pro převod ovladačů, ale ten u staršího hardwaru asi výrobci nevyužijí.\nProblém také budou mít uživatelé, kteří využívají hry nebo programy, které ke svému běhu používají platformu OpenGL 1.1 a starší nebo hardwarem akcelerovanou OpenGL. Problémy také budou mít hry s DirectX starším než DX9 a ty, které pracují s technologiemi proti cheatování. Stejně tak nemusí dobře fungovat programy, které využívají asistivní technologie nebo funkce jako klepnutí pravým tlačítkem myši nebo některá cloudová úložiště. Takové funkce musí být napsány přímo pro platformu ARM.\nFirmám se zase nebude líbit, že novinka nepodporuje Windows Hypervisor Platform, a tím pádem nebude možné využít virtuální stroje s Hyper-V.\nJeště jeden nedostatek byl ve staženém dokumentu popsán, a to špatné fungování aplikací, které předpokládají, že všechna ARM zařízení běží na mobilní verzi Windows.\nTémata: Microsoft Windows, Microsoft, procesor, Windows 10, ARM, OpenGL, virtuální stroj, hardware, integrovaný obvod, úsporný procesor, virtuální, Archiv, dokument, osobní počítač, systém\nNa barcelonském výstavišti jsme potkali všechny tři notebooky, které zahajují novou éru počítačů. Takzvané „always...\nMicrosoft rozdělí skupinu pro operační systém Windows a vytvoří dva technologické týmy, jeden pro uživatelskou oblast a...


Česká média - Návrh evropské směrnice o autorských právech na jednotném digitálním trhu prošel úspěšně dalším důležitým krokem\n17. února 2019 13:00 / autor: Monitor\nDne 13. února 2019 se uzavřela trojstranná jednání zástupců Evropského parlamentu, Evropské komise a Rady EU o návrhu směrnice o autorském právu na jednotném digitálním trhu. K dokončení legislativního procesu nyní schází závěrečné hlasování pléna Evropského parlamentu.\nVydavatelé v České republice i dalších evropských zemích vítají, že se zástupci výše uvedených stran dohodli na kompromisním znění směrnice v oblasti práv vydavatelů (článek 11), které vydavatelům dává nové možnosti právní ochrany jimi produkovaného obsahu šířeného v digitálním prostředí. Pozitivním faktem také je, že se podařilo díky návrhu rumunského předsednictví vyřešit otázku, aby požadavky obsažené v článku 13 o automatickém odstraňování nelegálního obsahu nepostihly začínající a malé platformy.\n„Připravovaná směrnice, respektive její článek 11, je klíčovým předpokladem dalšího udržitelného rozvoje vydavatelského odvětví v členských zemích Evropské unie, protože umožní vydavatelům chránit jimi vytvořený obsah před jeho bezplatným komerčním využíváním zvlášť ze strany digitálních platforem, jako jsou Google nebo Facebook. Zároveň umožní vydavatelům požadovat od platforem spravedlivou kompenzaci za toto využívání obsahu prostřednictvím licencí nebo kolektivní správy autorských práv,“ uvedl k této události výkonný ředitel Unie vydavatelů Václav Mach, který zároveň dodává, že „dodržovat nejen ochranu autorských práv, ale veškerých právních norem, by mělo být pro každého normální stejně na internetu, jako v prostředí #IRL (In Real Life)“.\nPřed posledním krokem ve vyjednávání kompromisního znění probíhala v rámci Evropského parlamentu, a zejména mezi jednotlivými členskými zeměmi v Radě EU, po dva roky složitá jednání o návrhu předloženém Evropskou komisí. Odpůrci a kritici směrnice, kteří se soustředili zejména na práva vydavatelů a povinnost automatického odstraňování nelegálního obsahu, tvrdí, že směrnice zásadním způsobem změní podobu internetu. Unie vydavatelů jako profesní organizace vydavatelů novin, časopisů a internetového obsahu k tomu zdůrazňuje, že se ustanovení o právech vydavatelů netýkají nekomerčního užití obsahu pro osobní potřebu. Občané tudíž budou moci i nadále mezi sebou obsah tisku a citace z něj volně sdílet.\nCo se však změní, je, že digitální platformy již nebudou moci nadále zcela bezplatně používat úryvky z obsahu produkovaného vydavateli. V rámci svých vyhledávacích a agregačních služeb, z jejichž provozování získávají ohromné a obtížně zjistitelné objemy reklamních příjmů, budou za využívání tohoto obsahu odvádět odpovídající licenční poplatky tvůrcům. Tyto finanční prostředky získávají digitální platformy z reklamního trhu díky možnosti cílení reklamních kampaní a přímému prodeji online inzerce na úkor inzertních ploch objednávaných u vydavatelů. V důsledku tohoto bezplatného komerčního využívání vydavateli vytvořeného obsahu platformami se vydavatelům nedostává prostředků na provozování kvalitní profesní žurnalistiky. Se zánikem tradiční profesionální novinařiny by se v digitálním prostředí otevřel prostor pro nevěrohodné a neověřené či záměrně zkreslované zprávy (desinformace).\nPlatformy budou donuceny uzavřít s vydavateli licenční dohody na užívání obsahu za jasně stanovených podmínek. S rezervou je třeba brát i „dobře míněná varování“ vycházející většinou ze strany digitálních platforem, že pokud budou muset za používání vydavatelského obsahu platit vydavatelům určitou finanční kompenzaci, tak radši důvěryhodný obsah od vydavatelů zablokují a nebudou jej vůbec zobrazovat. Autoři podobných prohlášení a výhrůžek by si ale měli být vědomi, že se tím dopouštějí zneužití dominantního postavení těchto firem na relevantním trhu, což může vyústit s příslušné sankce a postihy.\nČlenské země Evropské unie budou mít po schválení směrnice plénem Evropského parlamentu, které se v důsledku úspěšného uzavření trojstranných jednání uskuteční ještě v tomto funkčním období, dvouleté období na to, aby zapracovaly ustanovení směrnice do svých národních legislativ. Lze očekávat, že vydavatele čekají ještě další složitá vyjednávání v rámci procesu formulování konkrétní podoby jejich práv k autorskému obsahu v jednotlivých zemích. Vydavatelé v tomto směru spoléhají mimo jiné na spolupráci s profesními asociacemi dalších nositelů autorských práv z odvětví filmového, hudebního průmyslu, literatury a dalších oborů.