pátek 27. června 2003, 18:00 SEČ\npředseda ČMKOS, senátor ČSSD\nMilan Štěch označil současný vztah vlády a odborů za složitý a dodal, že vláda sice s odbory komunikuje, ale nenaslouchá jim.\nDvě demonstrace se již konaly před úřadem vlády proti reformě veřejných financí. Druhý protest uspořádala v pondělí Českomoravská konfederace odborových svazů. Mezi demonstranty přišel premiér Vladimír Špidla. Pochopení pro vládní návrh reformy Špidla u demonstrujících odborářů nenašel.\nVladimír ŠPIDLA, předseda vlády, předseda ČSSD (zvuková ukázka): Pokud nedojde k reformě, tak se výrazně zhorší. Proč se dělá reforma? Aby za deset let nebyly důchody na polovině, aby za deset let vás většina pracovala, aby za deset let vaše platy odpovídaly. To je důvod pro reformu.\nPondělní slova premiéra Vladimíra Špidly na demonstraci před úřadem vlády. Podle policejních odhadů se odborářské demonstrace zúčastnily dva tisíce lidí. Odbory tato čísla označily za záměrně zkreslená. Nejen o tom bude následujících třicet minut. Od pondělí do pátku pravidelně v tomto čase vysíláme Interview BBC, ne jinak je tomu i dnes. Od mikrofonu co nejsrdečněji zdraví Václav Moravec. Pozvání přijal a k protějšímu mikrofonu usedl předseda Českomoravské konfederace odborových svazů, senátor ČSSD Milan Štěch. Dobrý den.\nOznačil byste současný stav mezi vládou a odbory za stav válečný?\nVálečný ne, ale napětí tam je. Je to stav, který je takový složitý ve vyjednávání samozřejmě.\nPokud byste se měl podívat na novodobou historii odborového hnutí v České republice, zažilo odborové hnutí takový stav, ve kterém se nyní nacházíte, nebo je to stav výjimečný?\nNe, zažilo. Ty okamžiky byly několikráte, zejména v roce devadesát čtyři až devadesát šest to byly střety s vládou Václava Klause. Myslím si, že to bylo ještě o něco složitější, protože tehdejší vláda příliš nekomunikovala.\nTa současná komunikuje.\nTa komunikuje, ale moc nenaslouchá.\nNenaslouchá. Jaké pro to máte argumenty?\nNo, my jsme vládě při jejich obtížích s výdajovou stranou veřejných rozpočtů dali některé náměty. Nebyly to náměty úplně nové, ty se v minulosti objevovaly v programech některých politických stran, zejména sociální demokracie. No a najednou tyto náměty jako by nebyly k použití. My se domníváme, že chybí vůle v některých politických stranách, které tvoří vládní koalici. To je ale věc politiků vládní koalice, aby se dohodli.\nPo pondělní demonstraci Českomoravské konfederace odborových svazů před úřadem vlády jste dal najevo své rozčarování nad policejními odhady demonstrantů. Podle policie přišlo vaše požadavky podpořit zhruba dva tisíce lidí, vy jste tyto odhady označil za záměrně zkreslené. Kdo konkrétně měl podle vás zájem záměrně zkreslit počet demonstrantů?\nTo nevím, ale mohu k tomu říci, že když jsem se tu zprávu dozvěděl, ono dokonce původně bylo ještě nižší číslo, tak jsem zavolal velícího důstojníka policie, který měl na starosti dopravní část, a zeptal jsem se ho, jestli dával nějakou informaci o počtu účastníků. On mi řekl, že nikomu nic nedával. A na můj dotaz, kolik odhaduje, že tam bylo účastníků, tak řekl: "Já jsem celou tu demonstraci neviděl, ale to, co jsem viděl, tak to bylo minimálně tři a půl až čtyři tisíce účastníků. A my jsme si přesně z počítače vyjeli místa, kde účastníci byli, podle plánku města Prahy, vynásobili jsme to počtem účastníků dva a půl na metr čtvereční, což není mnoho, protože se používá i čtyři metry, z toho nám vyšlo číslo přes pět tisíc. Takže to je další argument. A třetí argument, jenom odborový svaz školství měl na Strahově šedesát autobusů, další autobusy měl na dalších parkovištích. Těmi autobusy v průměru přijelo třicet pět až čtyřicet lidí, garantujeme, že šli na demonstraci, protože vzájemně se ti lidé znají ...\nNešli tedy nakupovat do Prahy.\nTi nemají ... ti na to jako nemají příliš náladu, protože sliby, které jim v minulosti byly dávány, jim příliš radosti k nakupování nezpůsobují. Jsou rozhodnutí se za svoje požadavky a sliby, které jim byly dány, prostě vzít, takže na té demonstraci byli a také to dávali hlasitě najevo.\nA to záměrné zkreslení. Kdo podle vás má největší důvod záměrně zkreslovat?\nVíte, my už jsme jako na to dost zvyklí. Víte, že v roce osmdesát devět se taky zkreslovalo, že hrstka občanů, pak se dávaly platy umělců. Zrovna tak to bylo, když byly ty střety v roce devadesát pět, říkalo se, že na Staroměstském náměstí, konkrétně i Václav Klaus prohlásil, "hrstka odborářů," ono pak to bylo devadesát tisíc. Teďko zase hrstka odborářů, nebo tisíc pět set, ono to bylo podstatně větší číslo. Chci jenom říci, že to bylo přesně to číslo, které jsme uvedli, že chceme, aby tam bylo, protože jsme nikde nepřerušovali práci. Ti lidé sem jeli tak, aby to nedopadlo na další občany, aby nebyly nějaké problémy směrem k zaměstnavatelům. Takže to nebyla masová akce, to byla protestní akce určité skupiny. Pokud dojde na masové akce, tak účast bude podstatně větší.\nRozhodně tedy odmítáte interpretaci, která se pak i v úterý objevila v českých denících, jako například, že ona účast znamenala slabost odborových předáků, nebo také to, že reforma vlastně pro odboráře nepředstavuje velkou hrozbu.\nTak pokud pro odboráře nepředstavuje velkou hrozbu, tak bysme žádné tyto akce nedělali. Protože víte, že po svém zvolení jsem řekl, že mojí hlavní metodou je vyjednávání, krajní prostředky až tehdy, když vyjednávání nepovede k výsledku. Rozhodnutí není moje, ani vedení konfederace, ale je to rozhodnutí Rady ČMKOS, což je seskupení všech představitelů členských odborových svazů, což je třicet čtyři odborových svazů. Takže takové rozhodnutí se nerodí ze dne na den a není to rozhodnutí jednotlivce nebo úzké skupiny, ale je to kolektivní rozhodnutí.\nA co vás ale, pane předsedo, napadá, když si čtete, teď dovolte, abych citoval úterní komentář v deníku Právo. "Povážlivě nicotná účast odborářů na protestech se dá vysvětlit dvojím způsobem, buďto jsou odboroví předáci neschopní nebo chystaná reforma není takové dílo ďáblovo, aby se odboráři obtěžovali s nějakými většími demonstracemi."\nMyslím si, že autor příliš tuto tématiku nesleduje. Kdyby jí sledoval, tak by musel vědít, že jsme právě signalizovali, že tam neděláme hromadnou akci s desítkami tisíc účastníků, protože před úřad vlády ani takový počet účastníků není možný dostat. Také ten prostor byl naprosto plný. A byla to výstražná protestní akce, jako se konají před úřadem vlády obvykle na různá téma, ať jsou to kampeličky nebo jsou to nějaké jiné skupiny nespokojených občanů. Takže my jsme nikde nesignalizovali hromadnou, masovou akci, která by měla zaplnit Staroměstský náměstí nebo něco podobného, ale přesně to, co jsme řekli, jsme také splnili. Myslím si, že autor drobet těžko nese to, že my máme takové výrazné připomínky s reformou, protože on se, vzhledem asi ke svému určitému názoru, spíše s těmi kroky ztotožňuje. Nic proti tomu, my také jsme pro reformu jako celek, ale v jejích konkrétních krocích máme vážné výhrady.\nPremiér Vladimír Špidla podle svých slov v pondělním Interview BBC nebyl překvapen nízkou účastí na dvou demonstracích odborů, které se proti vládnímu návrhu reformy uskutečnily.\nVladimír ŠPIDLA, předseda vlády, předseda ČSSD (zvuková ukázka): Ani ne, protože ta reforma jako taková je ... vychází z reálné situace a snažíme se jí udělat maximálně rozumě a vyváženě. Že není ideální, že neodpovídá nějaké ideální představě, to je možné, protože je kompromisem vzhledem k situaci, je kompromisem vzhledem k politickým silám, které ji nesou, je i kompromisem ve vztahu k našim znalostem, to je všechno jasné. Takže že může být kritizována, to je pravda. Ale jsem o ní přesvědčen a jsem přesvědčen, že je hájitelná. A jestliže ty účasti jsou tak malé, tak to dosvědčuje, že hájitelná je.\nPondělní slova premiéra Vladimíra Špidly z rozhovoru pro BBC. Není na místě námitka, že členové odborů mají daleko větší pochopení pro menší radikálnost reformy veřejných financí než předáci, protože pokud by dělala jiná vláda onu reformu, tak by byla daleko tvrdší?\nZa prvé bych chtěl říct, když byla tak nízká účast, tak se divím, že pan premiér měl takový zájem tam chodit. Myslím si, že by tam jinak asi nešel, kdyby ta účast nebyla taková, jaká se předpokládala.\nPovažoval to možná za slušnost.\nNevím, nevím. On tam spíše chtěl ty lidi přesvědčit, jsem měl ten dojem. A samozřejmě my jsme mu to umožnili. Potom druhá věc je, že bylo by s podivem, nedovedu si to představit, že by pan premiér dílo, na kterým se výrazně podílel jako hlavní dojednavač a předseda vlády, nějak nechválil. Samozřejmě, že když se nepodařil jiný výsledek, tak že to asi chválí. A co se týká, že lidé tu reformu podporují, nebo že ji berou, samozřejmě, že celá řada lidí si řekne, že je potřeba udělat reformu, tak včetně mě řekneme ano. Ale když se pak podíváme na ty detaily, v tom je to čertovo kopýtko, tak asi vám začne přecházet někde zrak, jak se říká, do strany nebo mráz po zádech, protože jsou tam vážné dopady, například v nemocenské. Při čtrnácti dnech nemoci, přitom že už letos je zmrazená nemocenská, to znamená, že už letos je tam ztráta okolo osmi set korun, příští rok při průměrném výdělku při čtrnácti dnech to bude obdobné číslo. Takže ono to začne být vážný problém. A když se podíváme na některé další zásahy, které z této reformy vyplynou, protože se má ušetřit dvě stě miliard korun během třech let, tak to nejsou malé částky, tak samozřejmě, že to problémy jsou. A zejména u pracovníků ...\nChcete tím říci, že si veřejnost ne zcela uvědomuje ještě dopady toho, co vláda schválila?\nMyslím si, že je to možno také říci.\nJakým jedním slovem či větou byste zhodnotil dosavadní úspěšnost vás jako Českomoravské konfederace odborových svazů při vyjednávání s vládou o reformě veřejných financí?\nTak za prvé my považujeme za dobrý přínos, že jsme upozornili veřejnost a že veřejnost začíná o tomto problému diskutovat. Za druhé, přece jenom v těch návrzích už se projevily některé nové návrhy, které jdou do té oblasti šedé ekonomiky. Za třetí, je stále otevřen prostor ještě o jak výdajové straně, tak i o příjmové straně. A za čtvrté, samozřejmě každá taková akce znamená určitou mobilizaci členů, takže v této době i členská základna začíná diskutovat. A já vám mohu říci, že reakce na ty čísla, že bylo konstatováno, že tam bylo patnáct set nebo dva tisíce účastníků, je taková, že se členstvo do určité míry, nebo ti lidé, kteří tam byli a seznámili své známé, najednou se dozvídají úplně jiné údaje, tak to berou jako pokus o určitý zkreslování toho průběhu. Tam je větší nárůst odhodlání konat další akce a dát najevo nespokojenost s návrhem této reformy.\nChcete tím říci, že ona zmanipulovaná data, jak o nich hovoříte, účasti na demonstraci před úřadem vlády posílila radikálnost v odborech?\nTak zmanipulovaná data, v každém případě nepřesná data, může být i pravda to, co říkáte vy.\nRadikálnost, radikálnost samozřejmě narůstá, narůstá s tím, jak reforma se dostává blížeji k Poslanecké sněmovně. Narůstá zejména v případech, kdy se používají neférový argumenty, například argument, že reforma vlastně bolet nebude, že všichni budou mít svoje prostředky, že rozpočtová sféra ani šestnáctitřídní tarifní systém nechce, takové údaje, které spíše buď mají vytvořit u členů dojem, že my za ně nechceme bojovat, nebo že někde říkáme něco jiného. Nebo je to potom proto, aby se vytvořil obecně jenom zmatek, že ve zmatku se nechá lépe prosadit i to, co je nepopulární.\nNa pondělní demonstraci Českomoravské konfederace odborových svazů před úřadem vlády její předseda Milan Štěch hovořil o tom, na jaké skupiny společnosti reforma dopadne nejbolestivěji.\nMilan ŠTĚCH, předseda Českomoravské konfederace odborových svazů, senátor (ČSSD) (zvuková ukázka): To znamená na zaměstnance a na důchodce. Ti si nepomohli ani při privatizaci, ani nezpůsobili stamiliardové škody veřejným financím krachy bank, kampeliček a dalších firem. Takto připravenou reformu nemůžeme podpořit, jsme proti ní, žádáme v ní změny.\nPředseda Českomoravské konfederace odborových svazů Milan Štěch na pondělní demonstraci před úřadem vlády. Následně v pondělním Interview BBC premiér Vladimír Špidla odpovídal na otázku, který argument nahněvaných odborářů považuje za nejvíce demagogický.\nVladimír ŠPIDLA, předseda vlády, předseda ČSSD (zvuková ukázka): Ten základní demagogický argument je, že se vláda nesnaží omezovat šedou ekonomiku, to prostě není pravda. Je v současné době už v zákoně připraven ... jsou bezhotovostní platby připravené, jsou připraveny ... je zaveden systém minimální daně, jsou zásadní změny zákona o ... občanského zákoníku a trestního zákoníku, jsou připravovány významné změny v zákoně o zaměstnanosti. Čili není pravda, že vláda rezignovala na snahu zvládnout šedou ekonomiku, prostě to pravda není, to je skutečně demagogie.\nPondělní slova premiéra Vladimíra Špidly. Může veřejnosti Milan Štěch vysvětlit, proč se, jak naznačil Vladimír Špidla, uchylujete k argumentu, který on označuje slovem demagogický?\nTak já nevím, proč on používá slovo demagogický. Já si pamatuji na léta, kdy on hovořil o šedé ekonomice jako o zlu pro naši společnost. Myslím si ...\nAle to Špidla nezpochybňuje, on říká, že jeho vláda proti tomu bojuje, zatímco vy říkáte, že ...\nJá to ukážu. Podle šetření Univerzity Karlovy, Centra pro ekonomický výzkum a doktorská studia, je oproti roku 2000 u nás nárůst občanů, kteří se v oblasti šedé ekonomiky pohybují, a i názor těch lidí, že obava, že by se jim na to jejich nekalé podnikání přišlo, se snižuje, oproti třeba Slovensku. Takže i z těchto výzkumných šetření, které jsou dostatečně reprezentativní, to říkám jenom jedno, ono je jich víc, prostě české prostředí je považováno jako prostředí výhodné pro šedou ekonomiku a na to navazující problémové chování. Myslíme si, že to velice poškozuje celou naši společnost a zejména to poškozuje i slušné podnikatele a poškozuje to jejich zaměstnance, protože oni jsou vystaveni nekalé konkurenci.\nAle Vladimír Špidla vyjmenoval, pane předsedo, několik kroků, které jsou podle něj jasným důkazem, že argumentace odborů je lichá, až demagogická. Vyjmenoval bezhotovostní platební styk, minimální daň, změny v trestním zákoníku, změny v občanském zákoníku, které mají omezit šedou ekonomiku v České republice.\nTak například, helejte se, ta minimální daň se tam objevila až teďkon při tom posledním jednání v Kolodějích, ta tam původně nebyla. Ta minimální daň, když si to ale spočítáte, ta je tak velká, že bude činit v některých případech jenom sto padesát korun na měsíc a daňovýho poplatníka. Když tam bude dítě, tak tam nebude vůbec nic. Teďkon chci říci, my nejsme v normální situaci, my jsme v tak vážné situaci, že musíme provádět radikální opatření ve veřejných rozpočtech, velice tvrdá opatření, která jsou tvrdší než opatření při balíčcích v roce 1997. A když takováto doba nastala, tak si myslím, že je tady, bych řekl, velice legitimní prostor, aby se provedly současný minimálně opatření tam, kde víme, že máme velké problémy, to je právě ta šedá ekonomika. A registrační ...\nKroky, které zmiňoval Vladimír Špidla, jsou podle vás nedostatečné.\nJsou nedostatečný, je potřeba ještě více ... protože těch prostředků prostě je málo a ty, co se vyhýbají, bych řekl, řádnému placení, využívají tohoto prostoru k nekalému podnikání, tak by měli být omezeni, aby se ty slušní nedostávali do konkurenční nevýhody.\nKromě taxativních vyjmenovaných věcí, o nichž hovořil Vladimír Špidla, které vy byste přidal?\nHelejte se, například je paradoxní, že při druhém jednání v Kolodějích se dohodli na majetkových přiznáních, a to tak, že budou platit od účinnosti zákona dopředu. Přitom v té době je v připomínkovým řízení, ve vnějším připomínkovým řízení návrh pana ministra Sobotky, který navrhuje majetková přiznání, které by mohly být používány i zpětně, s ohledem na tehdy platné daňové zákony. Je to docela dobrej návrh, je v něčem podobný těm návrhům, který už dvakrát byly v Poslanecké sněmovně. To, co je vlastně teďkon navrhováno, to znamená, že by to byla tlustá čára za všemi těmi podvody a že by se mohlo majetkové přiznání vyžadovat jenom na ty nové majetky, které v budoucnu vzniknou. A my se domníváme, že to je určitý výsměch. A ještě ...\nMůžete uvést tedy další kroky ...\nJá ještě jenom řeknu. Pan Kalousek napíše do novin, že to je proto, aby občané měli právní jistotu. Já teda o právní jistotu pro ty, kteří podváděli, se prostě nechci zasazovat.\nMyslíte, že Miroslav Kalousek tímto názorem chce krýt ekonomické podvodníky?\nJá nevím, co pan Kalousek chce nebo nechce, ale tadykleto prostě napsal do novin, jo.\nA tímto argumentem podle vás chce krýt ekonomické podvodníky.\nToto opatření, který bude přijato, udělá jakousi pomyslnou čáru za tím minulým stavem, to znamená do současné doby. Další opatření jsou registrační pokladny. Registrační pokladny mají velký význam pro oprávněné čerpání odpočtů vratek u DPH a u dalších, dalších věcí, aby vůbec finanční úřady mohly kontrolovat, zda-li jsou tržby řádně zdaňovány a řádně zapracovány do účetnictví. Registrační pokladny, tak jak jsou navrženy, pouze u stánkovýho prodeje a na tržištích, ty budou k ničemu, protože tam se realizuje jenom část maloobchodního obratu a samozřejmě ty peníze, které by mohly být tím pádem legalizovány, tím by nebyly v šedé ekonomice, budou zase někde chybět. Ale ono to hlavně je nemorální. A tady chci říci, že obě dvě opatření, jak majetkové přiznání, tak registrační pokladny, podporují i oficiální podnikatelé sdružení v organizacích, které jsou v tripartitě, aby byly zavedeny, tak to není jenom požadavek odborářů, zaměstnanců, ale to je požadavek i druhýho sociálního partnera, zaměstnavatelů.\nMůžete tedy říci, které ... promiňte ... můžete říci, které tedy další kroky ještě navrhujete k přijetí?\nTak další kroky, které navrhujeme, navrhovali jsme zavedení pátého pásma u daně z příjmů fyzických osob, a to proto, že česká příjmová struktura je podobná jako například už ve Velké Británii nebo v Americe. Příjmy jsou velice polarizovaný a my se domníváme, že není odpovídající, aby to nejvyšší pásmo bylo de facto nejnižší v celé Evropě. Bylo by morální, aby příjmy, které přesáhnou například částku devět set tisíc, milion korun, tak aby byly zdaňovány o něco více, než je tomu doposud. Naší veřejné pokladně by to přineslo asi dvě miliardy, ale zejména jde o tu určitou daňovou spravedlnost.\nMůžete tedy uvést, které všechny ty návrhy, které vy máte jako odbory rozpracovány, kolik by celkem vynesly státní pokladně?\nPřesně samozřejmě ...\nJsou to desítky miliard korun.\nDesítky miliard, až se to může blížit ke stamiliardám?\nTo ne, to asi ne, to určitě ne. Jsou to desítky miliard korun, které by mohly přibýt do veřejných rozpočtů.\nTeď se dostaneme k dalšímu tématu, a to budoucnost postupu odborů směrem k reformě veřejných financí. Po pondělní demonstraci před úřadem vlády ... máte již naplánován další protest, o němž jste hovořil před čtrnácti dny, po tom pondělním protestu?\nTak my teďkon dále se snažíme vyjednávat, pokud je zájem. Od některých ...\nTak jsou některé kontakty, včera proběhlo určité dílčí vyjednávání, ne všechno je potřeba hned zveřejňovat, protože třeba jsou někteří lidé, kteří chtějí být prostředníci, nabízí se jako prostředníci a nepřejí si třebas, aby v této fázi se o nich hovořilo. Takže v této úrovni kontakty probíhají. Mělo by být v pondělí jednání kolem platů. Samozřejmě my máme určitý scénář, který se do značné míry potvrzuje, tam jsou variantní řešení. I v tom scénáři je zapracováno použití, nebo svolání dalších protestních akcí, na kterých bysme dále upozorňovali veřejnost, že ten stav přípravy není dobrý.\nPojďme teď rozklíčovat váš scénář. 22. července bude o vládním návrhu zákona, respektive reformy veřejných financí, jako celku jednat Poslanecká sněmovna. Počítáte do té doby, že byste přišli ještě s nějakými protesty? Do 22. července.\nJá vám k tomu scénáři toho tolik neřeknu, pane redaktore, to předesílám, protože to bysme prozrazovali do určité míry své know-how. Ale mohu říci, že do dvacátého druhého nepředpokládám, nechytejte mě za slovo, nepředpokládám, že by akce proběhla, protože tento čas chceme právě využít k možným jednáním.\nPodle vás je tedy, a teď dovolte ...\nJestli mohu. To bude ve sněmovně první čtení a my proti rámci reformy, znovu říkám, nemáme vážné výhrady, nebo nemáme výhrady, prostě ta reforma se musí udělat.\nA teď se dostáváme k tomu, že stejně ten váš scénář budete muset poodhalit, protože 22. července první čtení a pak druhé a třetí čtení konec září. To znamená, že jakmile do 22. července a, řekněme, do srpna nedojde k dalším změnám, které odbory požadují, tak je zjevné, že před třetím, respektive druhým čtením ve sněmovně přijdou mohutné demonstrace v září.\nVíte, že odborový svaz školství připravuje akci, která by se dotkla škol. My připravujeme ty akce na září, to je pravda, to můžu potvrdit.\nA počítáte i s tou variantou, byť vy jste říkal, že pro vás je vždy prioritou vyjednávání, zkrátka stávka generální?\nJá bych teďkon o generální stávce nemluvil, to by muselo bejt rozhodnutí členských svazů a ty by musely mít jednoznačný, nebo výrazný signál od členstva, že si takovou akci přeje. Já jí v současné době nepředpokládám, ale nemůžu jí vyloučit, protože nevíme, k jakým procesům v myšlení a jednání lidí dojde. Víte, že takový arogantní postoj dokáže hodně lidi vyprovokovat, takže já osobně ji teďko v této fázi nepředpokládám, ale pokud by k tomu stav vyjednávání, stav návrhu tý reformy odpovídal, například kdyby v průběhu projednávání ve sněmovně třebas někteří poslanci tu reformu přenesli ještě více na bedra zaměstnanců, důchodců, rodin s dětmi, tak by to mohlo vyprovokovat takovouto akci. Samozřejmě naší povinností je se jí postavit do čela.\nV jste tedy řekl, že další protesty přijdou v září. Před týdnem jste oznámil, že před příštími parlamentními volbami budete varovat voliče před těmi poslanci, kteří podpoří vládní návrh reformy. Zároveň jste dal vědět, že přesvědčíte některé vládní poslance a senátory, aby hlasovali proti reformě. Už máte přísliby některých zákonodárců vládních, předpokládám, že asi z ČSSD, že reformu ve vládní verzi nepodpoří?\nPane redaktore, tady na to, co vy se odvoláváte, tam je velké množství nepřesností. Já jsem na dotaz zpravodaje, teď nevím, jestli to bylo ČTK nebo nějakého tisku, řekl, že ...\nAno, byla to Česká tisková kancelář.\nAno. Že my ... on se ptal, co když ty akce nebudou jaksi úspěšné naše, já jsem řekl: "Tak přijdou volby a před těma volbama my se budeme chovat, jako jsme se chovali před posledníma volbama, dokonce třemi posledními volbami, takže budeme zase našim členům a dalším, kdo o to budou mít zájem, připravovat materiály, kde napíšeme v těch bodech, kde jsme měli nějaké požadavky, jak se které politické strany, případně poslanci k těmto požadavkům postavili." To je prostě přístup "padni, komu padni" a měříme všem stejně. To jsem taky sliboval a víte, že kolikrát my bylo vyčítáno, že jsem v sociální demokracii, jestli sociální demokracii nešetřím. Ne, já jsem především odborář, v sociální demokracii jsem proto, že ten program je mi velice blízký a jsem s ním plně ztotožněn. Musíme měřit všem stejně. Nejsem tam v odborech jenom já sám, je to prostě kolektivní vedení a tak je to správný. Takže to je tato věc. Co se týká, že budeme přesvědčovat poslance. Ano, my v případě, že ty návrhy budou takové, jaké jsou, nedojde-li k dohodě, pokud dojde k dohodě, tak by nebylo seriózní poslancům něco dávat, ale když k dohodě nedojde, tak poslancům dáme k některým částem tý reformy pozměňovací návrhy, které si myslíme, že by tu reformu udělaly spravedlivější, zajistily by na jedné straně zdroje a na druhé straně by umožnily profinancovat to, co si myslíme, že je třeba profinancovat. A ...\nA z prvního průzkumu máte už konkrétní přísliby těch poslanců ...\nNe, ne, ne. Takhle to není. My jsme s nima ještě nad těmi návrhy nejednali, protože ani ty předlohy v Poslanecké sněmovně nejsou, dokonce některé jsme ani nedostali do připomínkovýho řízení. My potom samozřejmě připravíme a dáme to všem poslancům a budeme s nimi jednat. Co mohu říci, že několik poslanců se na nás obrátilo, chtěli informace, sympatizují s námi. Říkají, že takto kdyby reforma byla připravena, že by ji nemohli podpořit, že prostě se cítí tím, že se odchyluje jejich strana od programovýho prohlášení, od programových cílů, mají také výhrady. Takže ...\nJsou to poslanci ČSSD.\nJsou to poslanci ČSSD, i když tam byl jeden poslanec i z jiné strany.\nNení ... nezapadá tento postoj poslanců i do té hry, kterou rozehrál Miloš Zeman z Vysočiny, že zkrátka je zde jisté volání po nestabilitě v ČSSD a po vyprovokování předčasných voleb?\nTak asi vás nemusím přesvědčovat, že pokud jde o moji osobu, tak já se k žádné skupině nepřidávám a na sjezdu sociální demokracie jsem podpořil dokonce Vladimíra Špidlu ve svém vystoupení, měl jsem proč. Takže pokud, to víte, někdo zneužije třeba něco, nebo, řekněme, jinak využije, to už je jeho věc. Bohužel v politice to takhle chodí. Ale na to my v odborech nemůžeme koukat, my děláme svoji práci a pokud ve stranách jsou nějaké nevyřešené problémy, tak se potom většinou v takovýchto záležitostech projeví. Takže je to věc, která se naší práce přímo netýká.\nA poslední téma je nový šestnáctitřídní systém odměňování státních zaměstnanců, což je jeden z klíčových bodů onoho návrhu, vládního návrhu reformy veřejných financí, proti kterému protestujete. Zdeněk Škromach, ministr práce a sociálních věcí, tvrdí, že teď musejí ustoupit odbory, protože to vláda neudělá. Jsou odbory ochotny ustoupit? A kde vidíte vy, že skončí šestnáctitřídní systém odměňování státních zaměstnanců k 1. lednu 2004?\nMy nemáme kam ustupovat. Vláda v minulosti chtěla šestnáctitřídní systém, má ho v zákoně. Od 1. 1. příštího roku tento zákon platí a musí k tomu být prostředky. Když tam prostředky nebudou a bude to, co vláda navrhuje, tak dojde u velké části zaměstnanců tohoto sektoru k propadu reálných platů. To by si vláda měla uvědomit, co to vyvolá, to skutečně bude velice nepříznivá reakce s dlouhými důsledky. A jediná možnost je ty peníze prostě sehnat a profinancovat šestnáctitřídní tarifní systém, tak jak je navržen.\nKolik je minimum? Vláda uvažuje ...\nTřináct celých šest miliardy korun k tomu, aby tento systém mohl být zaveden. To ještě nebudou splněny všechny přísliby, které v minulosti byly dávány zejména pracovníkům ve školství.\nTo vám vláda nedá. Pět miliard je únosné a je to kompromis, na který by odbory šly?\nPět miliard není, to už jsou opakující se návrhy. Je možný ještě nějaké jiné konstrukce zvolit, ale do ... technicky profinancovat, aby tam byla ta stoupavost v té křivce, tak je potřeba k tomu použít objem třinácti celých šest miliard korun. Ty peníze se můžou vzít v různých jaksi částech, dokonce i některý v té oblasti platů ...\nOdbory přijdou s nějakým požadavkem, kde vzít a nekrást?\nUž jsme přišli, už jsme přišli. Teďkon jde o to, aby ve vládní koalici se neobchodovalo a aby se tam jednalo, bych řekl, se zodpovědností k problému, který to může vyvolat.\nKonstatuje předseda Českomoravské konfederace odborových svazů, senátor Milan Štěch. Děkuji za váš čas, někdy příště na shledanou.\nMilan Štěch kritizuje koaliční vládu\nČRo 1 - Radiožurnál, 28. 6. 2003, 7:00 Ozvěny dne - Odborářský bos a sociálnědemokratický senátor Milan Štěch kritizuje koaliční vládu za to, že nenaslouchá odborům. V rozhovoru pro stanici BBC prohlásil, že pokud jednání odborů s vládou o reformě veřejných financí zkrachuje, další protesty se uskuteční zřejmě v září.\nPřipomeňme jen, že odbory chtějí, aby reforma zasáhla všechny stejně a aby vláda nejen škrtala, ale také se lépe vypořádala se šedou ekonomikou, což by jí mohlo přinést ročně až desítky miliardy korun. Kritika na vládní reformu veřejných rozpočtů prší ale i z dalších stran. Po Hospodářské komoře ČR se ozvaly i podnikatelské svazy. Asociace malých a středních podniků a živnostníků ji označila za nedostatečně připravenou a jednostranně zaměřenou pouze k získání peněz do rozpočtu za každou cenu.\nŠtěch: Další případné protesty proti reformě rozpočtů až v září\nPRAHA 27. června (ČTK) - Pokud jednání odborů s vládou o reformě veřejných financí zkrachuje, další protesty se uskuteční zřejmě v září. V dnešním pořadu Interview BBC to uvedl předseda Českomoravské konfederace odborových svazů (ČMKOS) Milan Štěch. Odboráři mají připravený plán, který s takovým postupem počítá. Školské odbory, které jsou součástí konfederace, přitom již dříve oznámily, že na tentýž měsíc chystají případnou stávku.\nŠtěch téměř vyloučil, že by se protestní akce mohly uskutečnit před 22. červencem, kdy se mají reformou zabývat v prvním čtení poslanci. Odboráři podle něj chtějí do té doby ještě vyjednávat. Druhé a třetí čtení předlohy přijde ve sněmovně na řadu koncem září. Školské odbory ohlásily stávku již na 1. září.\nŠéf největší odborové centrály nepředpokládá, že by mohla být vyhlášena generální stávka. Nemůže prý ale tuto možnost zcela vyloučit - záleží podle něj hlavně na tom, jak s reformou naloží poslanci. Pokud by ji "přenesli ještě více na bedra zaměstnanců a rodin s dětmi, tak by to takovou akci mohlo vyprovokovat", podotkl Štěch.\nSoučasně zopakoval, že existuje několik členů poslaneckého klubu ČSSD a jeden poslanec za jinou stranu, kteří s požadavky odborů souhlasí. ČMKOS chce podle něj také předat všem členům dolní komory pozměňovací návrhy k jednotlivým bodům reformy. Podle Štěcha jsou návrhy odborářů šetrnější vůči sociálně slabším vrstvám obyvatelstva.\nNenecháme se vydírat tím, že vláda padne\nPrávo, 4. 7. 2003, titulní strana, autor: Alexandr Kramer - Předseda odborů Milan Štěch řekl Právu:\nPrávo: Pane předsedo, proč odbory tak vehementně protestují proti vládnímu scénáři reformy veřejných financí?\nPředně musím říci, že my proti reformě nejsme; jsme proti některým krokům, které jsou v tom vládním projektu navrhovány, a jiné věci nám tam naopak chybí. Nejvíc nám samozřejmě vadí, že není spravedlivý vůči zaměstnancům a důchodcům a že dost výrazně postihne i rodiny s dětmi.\nPrávo: Vláda tvrdí, že ten sociální dopad bude únosný.\nTo se teprve uvidí. My se každopádně domníváme, že kdyby byly lépe využity možnosti na příjmové straně, nebylo by zapotřebí uchylovat se k tak razantním škrtům na straně výdajů, například v oblasti nemocenské a v oblasti důchodového pojištění.\nPrávo: V rozhovoru pro BBC jste připustil, že veřejnost si ještě zcela neuvědomuje dopady toho, co vláda chystá. Čili ten protest nevychází zdola, ženete do něj lidi vy?\nVedení naší konfederace má určitý mandát a odpovědnost za naplňování odborářského programu. Součástí této odpovědnosti je povinnost informovat odboráře, kdykoli se děje něco, co pro ně může mít nepříznivé dopady, a zároveň činit kroky k tomu, aby ty dopady byly co nejmenší. My se už od počátku letošního roku, kdy se začaly vynořovat první konkrétnější obrysy té reformy, snažíme poskytovat o ní členské základně všechny dostupné informace. Ale víte, jak to v životě chodí: lidé se obvykle začnou důkladně o něco zajímat teprve v okamžiku, kdy se jich to přímo dotkne.\nPrávo: Někteří komentátoři vás - odborové "bossy" - podezírají, že jste si vymysleli trochu odlišnou variantu reformy hlavně proto, abyste svým členům předvedli, jak se za ně berete…\nPodezírat lze samozřejmě kohokoli z čehokoli. Když se na ty naše námitky a návrhy podíváte zblízka, určitě zjistíte, že to zdaleka nejsou jen nějaké formální detaily.\nPrávo: Dobře, podívejme se aspoň na některé. Začněme 16třídním tarifním systémem pro státní zaměstnance, respektive rozdílem mezi pěti miliardami korun, které chce na jeho zavedení uvolnit vláda a téměř 14 miliardami, které požadujete vy. To skutečně není žádný detail - ale je to reálné, když hlavním cílem reformy jsou úspory?\nZavést 16třídní tarifní systém se rozhodla sama vláda. Před dvěma lety to odložila, protože na to nebylo dost finančních zdrojů, loni jí v tom zase zabránily povodně. A to vždycky bylo k dispozici minimálně osm, devět miliard. To nestačilo, a teď má stačit pět miliard?! Pro nás to je zpráva, že se vláda zřejmě v tichosti rozhodla pro jinou cestu: zavést ten systém, ale zároveň ho od začátku deformovat.\nPrávo: Říkáte mi teď jinými slovy, že odbory nejsou od toho, aby se staraly, kde vláda nebo zaměstnavatelé vezmou prostředky na uspokojení jejich požadavků?\nNe, to neříkám, protože naší zásadou je naopak klást jen takové požadavky, které jsme schopni doprovodit představou o potřebných zdrojích. Hledat ty zdroje skutečně není naší základní úlohou, ale je to rozumné a také je to důležité pro to, abychom si získali podporu veřejnosti, o kterou velice stojíme.\nPrávo: Základním zdrojem příjmů státu jsou daně -\nPrávo: - a nám se proto nelíbí, že součástí reformy má být krácení těchto příjmů navrhovaným snížením daně z příjmu právnických osob z nynějších 31 procent na 24. To navíc jasně protiřečí původně deklarovanému principu, že tíha reformy bude rozložena rovnoměrně na všechny sociální skupiny.\nPrávo: Co si ale má vláda počít, když okolní země tu daň snižují ještě výrazněji? Můžeme si dovolit přicházet o zahraniční investice a vyhánět na Slovensko i tuzemské podnikatele?\nNa to hned odpovím, ale předtím ještě řeknu, že považuji za velice nešťastné, když si země střední a východní Evropy vzájemně přetahují zahraniční investory tím, že se jim podbízejí.\nPrávo: Může se tomu jedna země vymknout?\nPodle mne by pro tyto země bylo mnohem výhodnější postupovat pokud možno jednotně; o tom lze diskutovat třeba i v rámci Evropské unie. Ale - a teď se dostávám k té vaší námitce - ani za daného stavu věcí není třeba panikařit. Protože když se řekne jenom to, že Maďarsko bude mít tu daň 18 procent a Slovensko 19, tak je to zavádějící. Tady je přece třeba brát v potaz imožnosti odpočtů u nich a u nás, to znamená, o kolik je možné snížit ten zisk před zdaněním. My jsme si to takhle propočítali a zjistili jsme, že například těch 19 procent na Slovensku odpovídá 26 procentům v Česku! A víte, co je zajímavé? Že v těch Kolodějích, jak jsme se dozvěděli, tenhle argument vůbec na přetřes nepřišel.\nPrávo: Vy jste ale ten svůj propočet vládě předložili. Co vám k tomu řekla?\nOficiálně jsme žádnou odpověď nedostali a jednotliví ministři, s nimiž jsme o tom diskutovali, se s námi většinou pouze přeli o ta procenta - že to není 26, ale 24 nebo 25… Podívejte se, my přece také nejsme zásadně proti snížení té daně, jenom si myslíme, že by mělo být pozvolnější.\nPrávo: Jak pozvolné?\nKdyby cílový stav v roce 2006 byl například 27 procent, uspořilo by se 15 až 20 miliard.\nPrávo: Ze zavedení pátého pásma u daně z příjmu fyzických osob, které rovněž požadujete, by stát získal pouhé dvě miliardy. Ministr Škromach o tom na této stránce řekl, že to je pouhá symbolika.\nSymbolika, hmm… Víte, pan ministr Sobotka také původně navrhoval zvýšit o jedno procento daň z převodu nemovitostí a teď vláda chce tu daň naopak o dvě procenta snížit. Pro státní kasu rozdíl mezi těmi dvěma variantami dělá šest miliard korun. Připočtěte si k tomu ještě ty dvě miliardy a už to není symbolika, ale velké peníze. Navíc, tady přece jde také o určitou spravedlnost. Příjmová struktura v České republice je dnes už podobná jako v řadě západoevropských zemí, proč bychom tedy měli mít mnohem nižší daňovou progresi? My rozhodně nechceme, jak to o nás leckdo tvrdí, trestat poctivé podnikatele za úspěch, ale chceme, aby se adekvátněji podíleli na společenské solidaritě. Kdybychom navrhovali, aby ta daň byla 50 procent, chápal bych, že se o nás bude mluvit jako o radikálech; ale když navrhujeme to, co odpovídá evropskému průměru, tedy 38-40 procent, tak si myslím, že to je konstruktivní přístup.\nPrávo: U majetkových přiznání trváte na tom, aby fungovala i zpětně - jenže to zavání právně nepřípustnou retroaktivitou.\nPane redaktore, určitě se shodneme, že existující možnosti postihu hospodářských deliktů, spáchaných zejména v první polovině devadesátých let, jsou velice malé; proč bychom se tedy měli vyhýbat postupům, které se jinde ve světě v podobných případech osvědčily? Podle nás je ten argument s retroaktivitou lichý a ryze účelový; v původní variantě návrhu zákona o majetkových přiznáních, připravované ministerstvem financí, se přece počítalo s tím, že když se půjde zpátky, tak se to bude dělat v souladu s tehdy platnými daňovými zákony. Žádná retroaktivita by tam tedy nebyla, pouze by se posuzovalo, jestli příjmy, kterými dotyčný člověk nabyl svého majetku, byly řádně zdaněné.\nPrávo: Tak další téma: registrační pokladny. Trváte na tom, aby byly zavedeny plošně. Jakou odpověď máte na standardní námitky - že je to pro drobné živnostníky příliš velká zátěž, že to přinese malý efekt, že se to dá ošvindlovat?\nTěmhle námitkám se musím usmívat. Tady jde přece hlavně o obchodní organizace, které v drtivé většině už ty registrační pokladny mají, kvůli vlastní kontrole. Ale nemusí tu pásku předkládat státním kontrolorům, v tom je ta podstata! Tak se ptám: proč se tomu tak brání? Řada šetření dokládá, že v Česku je veliký rozsah krácení tržeb, že jsou hojně zneužívány tzv. vratky na DPH… To samozřejmě poškozuje nejen stát, ale i solidní podnikatele, kteří v té nekalé konkurenci těžko mohou obstát.\nPrávo: Ano, vzpomínám si, že jste kdesi řekl, že tenhle váš požadavek v tripartitě podpořily i organizace zaměstnavatelů; co tedy brání vládě, aby ho přijala?\nJá si myslím, že zástupci ČSSD a KDU-ČSL by to chtěli, ale že v těch Kolodějích se po druhém kole vyjednávání prostě přestalo seriózně argumentovat a začalo se prachobyčejně handlovat.\nPrávo: S Unií svobody? Ta podle vás hájí zájmy nepoctivců?\nNa to se zeptejte jí, pane redaktore; já si o tom samozřejmě mohu myslet cokoli, stejně jako ostatní občané.\nPrávo: Zavděčila se vám vláda aspoň tím, že se rozhodla zavést daň z tzv. mandátních služeb manažerů a minimální daň pro živnostníky, a také zvýšit jejich pojistné? To všechno přece také byly vaše požadavky.\nS tím pojistným jsme spokojeni jen částečně. My jsme navrhovali, aby byl přijat určitý program na období tří let, v jejichž průběhu by se pojistné zaměstnanců a osob samostatně výdělečně činných postupně vyrovnávalo. Protože pokud se to nevyrovná, tak se nezbavíme švarc systému. A zase: nechceme ztěžovat život živnostníkům, ale musíme bránit zaměstnance proti dumpingu. A důchodce proti propadům v pojištění, které se pak odrážejí v redukcích důchodů.\nPrávo: Tvrdíte, že opatření, která navrhujete, by v souhrnu vedla ke stejnému efektu, s jakým počítá ve svém projektu vláda. Co tedy hlavně brání dohodě?\nUž jsem to naznačil: podle mne je to dáno složením té koalice. Myslím, že se sociálními demokraty a s převážnou většinou lidovců bychom se dohodnout uměli.\nPrávo: Jak to vlastně vypadá při těch vašich jednáních?\nMusím říct, že z našeho hlediska poněkud divně. Z jednání s předchozí vládou i se zaměstnavateli jsme byli zvyklí na to, že jsme z nich vždycky odcházeli s nějakými výsledky, přinejmenším částečnými. Teď jsou to spíš jakési informativní schůzky, na kterých zástupci vlády působí dojmem, že nemají dostatečný mandát. Vždycky si nás pouze vyslechnou, pak se odeberou jednat v separé… A potom už se jen dozvíme, zda ten či onen náš požadavek byl nebo nebyl přijat. Na to, abych to vyjednávání mohl označit za plnohodnotné, je při něm příliš málo diskuse.\nPrávo: A když se přece jen diskutuje, čím se hlavně argumentuje? Fakty, čísly? Nebo politickou realitou - jejich i vaší?\nMy argumentujeme věcně a nejvíc nám vadí právě to, že nedostáváme stejně věcné odpovědi, že místo odborných námitek častěji slyšíme, že tohle a tamto by ve vládě nebo ve Sněmovně neprošlo… Já si myslím, že veřejnost na té reformě mnohem víc než její politické souvislosti zajímá to, jak citelně na ni dolehne a zda skutečně naší zemi prospěje.\nPrávo: Máte dojem, že s vámi vláda jedná jen naoko - že to je z její strany zdržovací taktika?\nNe, to si nemyslím. Mám pocit, že jak premiér, tak členové vlády by byli rádi, kdybychom k té dohodě dospěli.\nPrávo: Jaká je vaše taktika? Je to klasika: začnu maximalistickými požadavky, abych měl z čeho slevit?\nNe, otevřeně říkám, že tentokrát takovou taktiku nepoužíváme. Při kolektivním vyjednávání, zejména když jde o mzdy, ano, tam je to běžné, ale tato reforma je něco jiného, tady se mění pravidla a to znamená, že k tomu musíme přistupovat principiálně. Proto také jednoznačně souhlasíme s tím, aby byla přijata opatření, která znemožní nebo alespoň omezí zneužívání sociálních dávek. Od druhé strany očekáváme stejný přístup v boji proti šedé ekonomice, proti hospodářské kriminalitě. Jsme přesvědčeni, že toto jsou témata, s nimiž by se nemělo licitovat.\nPrávo: Jaké při těch jednáních máte trumfy? Vyhrožujete vládě ukončením sociálního smíru?\nMy považujeme vyjednávání za hlavní metodu naší práce. Ale když je nám na naše návrhy odpovídáno NE bez bez skutečně věcných důvodů, tak to pochopitelně pociťujeme jako výzvu k přitvrzení. Samozřejmě máme připravený určitý krizový scénář, který zahrnuje běžné odborářské protestní prostředky, zejména demonstrace.\nPrávo: Jste si jisti, že jste schopni zorganizovat skutečně masové demonstrace? Vaše konkurenční centrála ASO nedávno vyhrožovala deseti tisíci demonstranty, její šéf Bohumír Dufek sliboval, že obrátí Prahu naruby, a pak se mu sjely jen tři tisícovky. Nemůže to potkat také vás?\nMy nepoužíváme zbytečně silná slova, spíše lidi přesvědčujeme, aby o těch věcech přemýšleli. Jestliže se do přípravy takových akcí pustíme, samozřejmě uděláme maximum pro to, aby to nebylo plácnutí do vody. První výsledky průzkumu, který si už teď děláme, naznačují, že malé účasti se obávat nemusíme.\nPrávo: Kdy ty velké akce zahájíte?\nPokud nedojde k nějaké dohodě už dříve - a zatím to na to nevypadá - tak zřejmě v době, kdy se jednotlivé zákony, z nichž se ta reforma skládá, budou podrobně projednávat ve výborech Sněmovny. Což bude zřejmě v průběhu měsíce září. Zároveň ale chceme až do poslední chvíle ponechat otevřený prostor pro jednání. Tomu ty demonstrace nijak bránit nebudou, naopak, jejich účelem bude dosáhnout efektivnější komunikace. Demonstrace nejsou náš cíl, ale prostředek.\nPrávo: Zahrnuje váš krizový scénář také možnost stávek? Včetně generální?\nJá v této fázi nepředpokládám že by došlo k nějakým hromadnějším stávkám - s výjimkou školství; tam to vypadá, že se od 1. září skutečně stávkovat začne. Ale mohlo by k tomu dojít i jinde, pokud by k tomu lidi vyprovokovala nějaká arogance, nebo kdyby poslanci projevili silnou tendenci tu reformu ještě přitvrdit. V případě, že se naše členská základna z takovýchto důvodů zradikalizuje a bude požadovat tvrdší akce, pak naší povinností bude zorganizovat je.\nPrávo: Myslíte, že těmi demonstracemi své požadavky prosadíte?\nPolitici jsou vlastně zaměstnanci občanů, a proto by neměli být k jejich hlasům hluší.\nPrávo: Má ale vláda vůbec kam ustoupit, aniž by se rozpadla?\nTo je otázka pro vládu. Pokud by její sociálnědemokratická většina byla schopná domluvit se spíše s námi než se svými koaličními partnery, tak tu podporu ve Sněmovně může hledat taky jinde, napříč politickým spektrem. Jestli by to znamenalo rozpad koalice, to samozřejmě nevím - a teď musím dodat, že tohle opravdu není naše starost.\nPrávo: Asi ne, jenže vy jste v tomhle rozhovoru už několikrát apeloval na rozum, a rozumní lidé vždycky uvažují o následcích svého jednání. Víte, že premiér pohrozil, že pokud vláda svůj scénář reformy neprosadí, vyklidí pole jiné, která ji provede tvrději. Je tohle výsledek, kterého chcete dosáhnout?\nOdpovím vám také otázkou: musí premiér takto postupovat? Může se přece stát, že dvě třetiny těch zákonů projdou a třetina neprojde, nebo neprojde pouze jeden, dva… Myslím, že kvůli tomu by vláda odstupovat nemusela. My nemáme důvod snažit se o její svržení, ale ani o její udržení, od toho tu skutečně nejsme. A taky se tím nemůžeme nechat vydírat. Víte, každá vláda se chová tak, jak jí to občané dovolí. To se samozřejmě týká i té, kterou by sestavovala ODS… Ale řekl bych, že jestli ODS bude pokračovat v těch návrzích z dílny pana Tlustého, tak z předčasných voleb moc strachu mít nemusíme.\nPrávo: Ještě k vaší zmínce o hrozící stávce učitelů: co říkáte tomu často používanému argumentu, že to je braní si dětí za rukojmí?\nŘíkám, že podobným způsobem by se dalo argumentovat proti téměř každé akci. Jsem si vědom toho, že v Česku nejsou stávky příliš oblíbené - na rozdíl od Francie nebo Itálie, kde jsou považovány za běžný projev fungování občanské společnosti. Ale pracovníkům ve školství toho v minulosti už bylo naslibováno skutečně hodně a velice málo z těch slibů bylo splněno. Proto se nedivím, že se školské odbory, které byly dosud poměrně zdrženlivé, nyní radikalizují; podle mne je ta radikalizace oprávněná.\nPrávo: Co si myslíte o stávkách lékařů?\nNakolik je mi známo, lékaři u nás zatím nikdy nestávkovali tak ostře, že by odmítali pacienty, o akutních případech ani nemluvě. Jsem přesvědčen, že k ničemu takovému nedojde ani v budoucnu, protože naši lékaři jsou v tomto zodpovědní. Ani v jejich případě se nedivím, že mají pocit nedostatečného ocenění své práce; na druhé straně bych si přál, aby do svých úvah vedle srovnávání s finanční situací svých západoevropských kolegů zahrnuli také rozdíl v tamní a zdejší kupní síle a v prostředcích, které jsou k dispozici. Starost o to, aby lékaři a další pracovníci ve zdravotnictví byli slušně placeni, bezpochyby patří k důležitým úkolům tohoto resortu; jeho nejvyšší prioritou ale i nadále musí být dostupnost kvalitní lékařské péče pro všechny občany.\nPrávo: Děláte teď v tom sporu o reformu i "klasickou" politiku - v tom smyslu, že byste se dávali dohromady s některými jinými zájmovými skupinami? Třeba s prozemanovským křídlem v ČSSD?\nNe, my žádné páté kolony nevytváříme; o reformě jednáme s každou parlamentní stranou, která s námi o ní jednat chce. Tomu, aby našich diferencí s vládou někdo nevyužil pro své vlastní cíle, těžko můžeme zabránit - v žádném případě se však na takových záměrech či strategiích nepodílíme.\nPrávo: Minulou sobotu Ústřední výkonný výbor ČSSD schválil vládní scénář reformy drtivou většinou. Neměl byste ho tedy jako správný sociální demokrat podpořit i vy - přinejmenším v Senátu, kde svou stranu reprezentujete?\nPane redaktore, já jsem do Senátu kandidoval za sociální demokracii, ale zvolili mě tam občané. Za to, jak tam vystupuji a hlasuji, jsem proto zodpovědný především jim. A svému svědomí.\nPrávo: Voliče i svědomí teď nechme stranou; mě zajímá, co upřednostníte, když se vaše loajalita k odborům ocitne v konfliktu s loajalitou ke straně?\nV takovém případě samozřejmě upřednostním odbory. To sociální demokraté dobře věděli už v okamžiku, když mi tu kandidaturu do Senátu jako tehdejšímu místopředsedovi ČMKOS nabídli. Stejně tak věděli, že tam vždycky budu hlasovat jen pro to, co budu považovat za správné. Takže například pro ten volební zákon, který pak zrušil ústavní soud, jsem nehlasoval. Jak budu hlasovat o reformě? Některé z těch zákonů patrně podpořím, ale nepodpořím ta opatření, která budou nedostatečná, nebo budou postihovat hlavně ty, kteří nynější stav veřejných financí nezavinili.\nPrávo: Postoj vaší centrály k reformě je téměř identický s postojem komunistů. Nedochází v souvislosti s tím ke sbližování odborů s KSČM?\nMy jsme s nimi dvakrát jednali a je pravda, že oni celou řadu našich návrhů podporují - zejména ty, které by měly vést k omezení šedé ekonomiky. Pravda je i to, že přivítáme každý politický subjekt, který nás v této věci podpoří, každého poslance, který se ujme našich pozměňovacích návrhů. To ale rozhodně neznamená, že by tu docházelo k nějakému prorůstání. Takto se s žádnou stranou sbližovat nebudeme. V tisku jsem této souvislosti narazil už i na řečnické otázky v tom smyslu, zda se nestydíme přijímat podporu komunistů. Podle mne takhle uvažovat nelze. Žijeme v parlamentní demokracii, komunističtí poslanci a senátoři mají stejnou legitimitu jako poslanci a senátoři ostatních stran; když se o jejich hlasy při své volbě ucházel i nynější prezident, proč bychom se měli stydět, že o ně stojíme taky? Zkrátka, pro mne je to už dneska strana jako každá jiná.\nPrávo: Možná i proto, že jste byl do roku 1989 jejím členem?\nByl jsem členem její předchůdkyně a -\nPrávo: Její horší předchůdkyně.\nAno, její horší předchůdkyně. A poznal jsem tam jak lidi, jichž si dodneška vážím, tak lidi, kteří uplatňovali silové přístupy, což mi nikdy nesedělo. Dnes mám pocit, že ta strana prochází pozvolnou reformou - když poslouchám pana Dolejše, pana Ransdorfa a některé další, tak se mi zdá, že směřují k moderní levici. Ale hodnotit to není mým úkolem.\nPrávo: Ještě jedna otázka k vám osobně: nepociťujete ve své funkci jako handicap, že neoplýváte tím, čemu se říká charisma - přinejmenším ne natolik, jako váš předchůdce Richard Falbr?\nMáte pravdu, že Richard Falbr je charismatický člověk; vždycky jsem obdivoval jeho schopnost vyjadřovat se pregnantně a zároveň velice srozumitelně. Samozřejmě neusiluji o to, být jeho duplikátem, už proto, že jsem jiný typ - typ člověka, který se v té konfederaci vždycky zajímal hlavně o odborné věci, o odbornou argumentaci. Víte, práce ve vedení odborů má dvě roviny: rovinu působení navenek a rovinu působení dovnitř. Myslím, že moje síla je hlavně v tom druhém, ve sjednocování těch svazů.\nPrávo: Čili na funkcionářské úrovni?\nAno. To je také důležité, a já to dělám jak nejlépe umím. Ale dovolte mi k tomu ještě jednu poznámku. U nás teď vlastně končí porevoluční éra, spojená s řadou charismatických osobností - do vedení politických stran i dalších organizací začínají přicházet lidé poněkud jiného ražení. Moje priority jsou trochu jiné, než byly priority Richarda Falbra, můj styl práce je také drobet odlišný… Ale pořád jsme kamarádi.\nPtejte se našich hostů\nAkciové trhy: 01:24 GMT\nFTSE má zpoždění 15 min, Dow a Nasdaq 20 min\nVyberte město -------- Brno Cheb Karlovy Vary Liberec Ostrava Pardubice International Praha -------- Moscow New York Paris Rome Washington\nNahoru ^^ BBC News in 43 languages >\nZprávy | Svět | Británie | Česká republika\nPřehledy tisku | Analýza | Fórum\nRedakce | Programy | Kontakt | Pomoc\n© BBC Czech, Bush House, Strand, London WC2B 4PH, UK


Skv�l� rekord na GP Plzn�\nNa prahu nov� st�eleck� sez�ny a nov�ho OH cyklu �ekala nejen pu�kov� st�elce prvn� v�n� prov�rka v�konnosti v halov�, desetimetrov� st�elb�. Grand Prix Plzn� je ji� tradi�n� velmi dob�e obsazen� a pe�liv� zorganizovan� (po�adatel Sdru�en� st�eleck�ch klub� m�sta Plzn�) vzduchovkov� st�eleck� sout�. Tak� letos se dostavilo na palebn� posty v�ce jak 330 st�elc� z 15-ti st�t�, v�etn� st�elc� z USA. Pro �esk� pu�kov� st�elce je to sout� stejn�ho v�znamu, jako nap��klad ka�doro�n� kv�tnov� VC Osvobozen� z malor�n�ch discipl�n. I zde se �l�me chleba�. Z�vodn�ci v�d�, �e na takov� sout�i mohou uk�zat co v nich je a �e tren��i kladou velk� d�raz na v�kony zde dosahovan�. M��e se zde �narodit� nov� talent. Vysok� v�kon m��e katapultovat prozat�m nezn�m�ho st�elce, nebo st�elkyni na velk� mezin�rodn� z�vody do Mnichova (ka�doro�n� konec ledna) a odtud t�eba i na Mistrovstv� Evropy�.Na druhou stranu se tak� m��e st�t, �e Grand Prix Plzn� odhal� st�elcovu psychickou odolnost. �asto se toti� st�v�, �e sportovci dosahuj� na m�n� v�znamn�ch sout��ch, �asto pouze oblastn�ho charakteru, vysok� a nad�jn� v�kony, av�ak pokud dojde k rozhoduj�c�mu okam�iku, kdy maj� b�t opravdu p�ipraveni, tak v�kony nepotvrd�. Takov� st�elce �ek� je�t� dlouh� cesta k c�ly.\nV dob� od 14. do 15. ledna n�m GP Plzn� v modern� st�eleck� hale Arm�dn�ho odd�lu Dukla nab�dla shl�dnout jak projevy r�zn�ch zklam�n� a sm�ly, tak hlavn� tak� v�buchy �t�st� a radost�. Ka�d�, kdo na GP startoval, cht�l ur�it� dos�hnout co nejlep��ho v�konu. Budu se v�novat t�m poveden�j��m a v�razn�j��m v�kon�m. To co se nepoda�ilo bude ot�zkou n�sledn�ho rozboru s osobn�mi tren�ry a douf�m, �e v budoucnu budou v�kony z�vodn�k�, kter�m se na |GP neda�ilo, kvalitn�j�� a stanou se t�eba n�m�tem pro jin� �l�nek z jin� sout�e.\nNep�ehl�dnutelnou pu�ka�kou na GP se stala mladi�k� Tereza Munduchov� (89). Jej� v�kony 398 a 393 bod� a kvalitn� fin�lov� n�st�ely vedly k prvn�mu velk�mu v�t�zstv� v jej� st�eleck� kari��e. K sout��m nastupovala bez b�zn� a jej� sv�� st�eleck� projev kter� vypad� vyzr�lej��, ne� jak� patrn� ve skute�nosti vzhledem k mlad�mu v�ku m��e b�t. Stejn� p�sob� tak� Petra Ka�t�nkov� (89), kter� m� ji� n�kolik velmi p�kn�ch v�sledk� v posledn� dob� za sebou a tak trochu jsem byl zv�dav, jak se vypo��d� se z�vodem GP. Petra nenechala nikoho na pochyb�ch o tom, �e �vahy o jej� nominaci na ME nebyly zdaleka p�ed�asn�. I ona p�edvedla v�kony, za kter� by se nemusela styd�t ��dn� �ena � 396 a 393 a k tomu tak� deviza velmi slu�n�ch fin�lov�ch n�st�el�. Tak� v�kony dal��ch juniorek stoj� za pozornost. Je�t� dal��ch 5 juniorek udr�elo v�konnost po oba dva dny nad, nebo na �rovni 390 bod�. Ad�la S�korov� p�edvedla prvn� den tak� skv�l�ch 396 bod� a n�ladu j� pokazila pouze posledn� polo�ka (97). Druh� den bylo ve fin�le celkem 5 na�ich juniorek. Do fin�le byl p�itom pot�eba n�st�el 392 bod�, nebo vy���! Tato mlad� kategorie se tedy dok�zala chytit p��le�itosti, kterou jim nab�dla kategorie �en, tedy d� se ��ci, �e jejich vzor�. A �e si maj� br�t vzor z koho, to p�edvedla hned prvn� z�vodn� den Kate�ina K�rkov�. Jej� vysok� v�konnost je neuv��iteln� a spo��v� v absolutn� soust�ed�nosti a schopnosti oprostit se b�hem st�elby od v�eho, co ke st�elb� nepat��. Koncentrovan�m v�konem a precizn� prac� se Katka dopracovala k �ist�mu n�st�elu 400 bod� ! St��lela jako jedna z posledn�ch, a tak za Katkou st�la ji� �horda� div�k�, kte�� vid�li, �e Katka m� ji� napsan� 3 stovky a byli zv�dav�, zda dok�e cel� z�vod �za�istit�. Katka si dala je�t� dv� r�ny p�ed koncem pauzu. Odlo�ila zbra�, osv�ila se namo�en�m ru�n�kem, prot�hla se a pak dala posledn� dv� des�tky. Ta posledn� byla 10,8. Ji� pot�et� v �ivot� dos�hla �ist�ho n�st�elu, ale v kategorii �en a na takto v�znamn� sout�i je to poprv�. Ve fin�le si ji� nenechala v�t�zstv� uniknout. Naopak velmi vysok�m n�st�elem 104,9 b. Katka vytvo�ila velmi vysok� nov� �esk� rekord 504,9b. To je v�kon naprosto rovnocenn� s hodnotou aktu�ln�ho sv�tov�ho rekordu. V�kon je to opravdu velmi vysok� a bude se jen t�ko p�ekon�vat. Ale nakonec v t�to kategorii se m��e st�t cokoliv. Katka druh� den ji� nez�vodila. Tento v�kon dal prostor pro p��pravu na n�sledn� zkou�ky v pond�l� a v �ter� na V�.\nVelmi dob�e si tak� vedla Pavla Habartov�, kter� dos�hla v obou dnech 396 bod� a druh� den dok�zala vystoupat d�ky fin�lov�mu n�st�elu 103,8 b a� na druhou p���ku. Tak� Kamila �t�p�nov� a Lucie Valov� p�edvedly solidn� v�kony, ale pouze 396 b. Kamily druh� den sta�ilo na ��ast ve fin�le, ve kter�m se j� tolik u� neda�ilo a skon�ila na osm�m m�st�.\nTak� pu�kov� junio�i se p�edvedli v dobr�m sv�tle, i kdy� tak v�raznou v�konnost jako na�e z�stupkyn� n�n�ho pohlav� je�t� nemaj�. P�esto jsem optimistou. V�dy� p�ed p�r lety se n�m nezd�lo o tom, aby na GP Plzn� 7 na�ich junior� ani jeden den nepadlo pod 580 bod�. Naopak se n�kolikr�t dostali nad hranici 585 bod� a 5x zabodovali tak, �e to sta�ilo i na fin�lovou ��ast. Na �bednu� se v�ak dok�zal vy�plhat pouze Petr Kopa�ka (87), kter� na sebe poprv� v�razn�ji upozornil v�konem na podzimn� GP Kooperativy � 594b.! Velmi vyrovnanou v�konnost p�edvedli dva zku�en�j�� junio�i Petr �mol (2x 586) a V�clav Haman (585 a 587). AN nich v budoucnu z�ejm� bude, aby nahradili tahouna dru�stva z minul�ch let, Ond�eje Malink�ho, kter� se pokou�� zabydlet v kategorii mu��. Velmi mne pot�ili tak� dv� nov� tv��e. Mart�nek Vojt�ch (87) a Hromada Ji�� (88) dos�hli tak� v�kon� okolo 585b., kter�m je pot�eba v�novat pozornost.\nJako v�dy posledn� dobou se kategorie pu�ka���mu�� pohybuje a� na konci hodnocen�. Jedin� pozitivum je t�eba hledat v tom, �e tam m�me omlazenou sestavu ve slo�en� Barton�k, Rozsypal a Malink�, kter�m sekunduje je�t� Milan Mach. Nejbl�e fin�lov� ��asti byl Tom� Barton�k (2x 592). Pomalu ale jist� se stabilizuje na vy��� a vy��� v�konnosti, ale chyb� mu ��dn� a odv�n� koncovka. V Plzni ho o kvalitn�j�� v�kony p�ipravily pr�v� koncov� polo�ky. Prvn� den 97-99-98 a druh� den 98-97. V�ce sebed�v�ry a drzosti by mu na palebn� ���e ur�it� jen prosp�lo. Ondra Malink� (590 a 591) se ani jeden den nedok�zal vyvarovat ni��� polo�ky, kter� v�dy srazila v�kon pod fin�lovou osmi�ku. Prvn� den 95 za�al a druh� den m�l p�edposledn� polo�ku 96b. Druh�mu z Ond�ej�, Rozsypalovi, se neda�ilo a nepotvrdil dobrou formu z tr�nink�. Dos�hl 588 a 590 byly pod jeho mo�nostmi. Od Milana Macha se �ekalo tak� v�ce. M�l zde z�ro�it v�echny sv� zku�enosti a dok�zat, �e pat�� mezi �vzduchovk��e�. Forma na p�elomu listopadu a prosince byla v�born�. Nyn� je to zase n�kde jinde. �koda. Na jeho v�konnost pohl��m trochu p��sn�ji, a tak mu 589 a 592 b. na nominaci do Mnichova nesta��. Od Milana se v dom�c�m prost�ed� o�ek�v� v�konnost na �rovni fin�le v zahrani�� (ca.595b.). Stejn� na tom jsou i dal�� zku�en�j�� st�elci, kte�� za sebou ji� maj� mnoho sv�tov�ch sout��.\nGrand Prix Plzn� 2005 byla tedy pro n�kter� z�vodem, ze kter�ho budou mo�n� je�t� dlouho �erpat kladn� my�lenky, pro jin� to je n�m�t ke zlep�en� sv� pr�ce, nebo to tak� m��e b�t motor do dal��ch tr�nink�. Jsem r�d, �e takto kvalitn� z�vody, kter� se st�vaj� v zahrani�� b�t ��m d�l t�m obl�ben�j��, se po��daj� v �esk� republice - d�kuji po�adatel�m. Jsem tak� r�d, �e nepat��me k outsider�m, ale �e m�me sportovce, kte�� bojuj� s nejlep��mi � d�kuji v�em tren�r�m za jejich ob�tavost a �as, kter� na�emu sportu d�vaj�.\nPetr K�rka � tren�r pu�kov�ch discipl�n


Jak odstranit skvrny od make-upu z koberce - WD-40 CZ\nJak odstranit skvrny od make-upu z koberce\nSource: © eugenegg - Adobe Stock\nKdyž spěcháte, je spousta příležitostí, kdy Vám na Váš krásný a drahý plyšový koberec ukápne řasenka, pudr, oční stíny, základ pod make-up nebo ruměnec. Podobné je to také v případě, když máte doma děti, které si make-up oblíbí a udělají cokoliv, aby jej dostaly do rukou. Výsledkem jsou skvrny od rtěnky a stopy od základu pod make-up tu a tam na koberci. Nejen, že skvrny vypadají špatně, ale také se poškozují vlákna koberce. Mnozí z nás považují za obtížné odstranit make-upové skvrny z koberce a nakonec docílí rozmazání skvrn. Není to však tak obtížné. Zde je několik jednoduchých tipů a triků, které můžete použít k odstranění make-upových skvrn z koberce a mít koberec zase jako nový.\nOdstranění skvrn od rtěnky\nVzhledem k tomu, že většina rtěnek má v sobě tuk, jejich skvrny jsou jedny z nejobtížněji odstranitelných. Existuje mnoho způsobů, jak se zbavit skvrn od rtěnky, ale zde je ten, který je nejbezpečnější, nejsnadnější a nejrychlejší ze všech.\nOdstraňovač barvy nebo alkoholový čistič\nSměs pracího prostředku a vody\nSeškrábněte zbytky rtěnky z koberce, aby nedošlo k tvorbě dalších skvrn.\nNasaďte si čistící rukavice a namočte bílou tkaninu do odstraňovače barvy nebo alkoholového čističe a vyždímejte ji.\nPomalu a silně stírejte skvrny od rtěnky z vnějšku do středu. Dbejte, abyste skvrny stírali a NE DRHLI, protože drhnutí způsobí rozšíření skvrny.\nRtěnka se dostane z koberce na tkaninu. Pokračujte ve stírání, dokud se veškeré rtěnka nepřesune z koberce na tkaninu.\nChcete-li odstranit odstraňovač nátěrů nebo alkoholový čistič, otřete oblast směsí čistícího prostředku a vody a ponechte ošetřené místo vyschnout.\nOdstraňování skvrn po tekutém základu pod make-up\nTekutý základ pod make-up je jednou z nejobtížněji odstranitelných součástí make-upu z koberce. Vytvoření skvrny trvá jen několik vteřin díky tekuté formě.\nČistou vodu ve spreji\nVezměte papírový kapesník a absorbujte přebytečný základ pod make-up z koberce, vyhnete se tak dalším skvrnám.\nVezměte látku a namočte její část do peroxidu vodíku a vyždímejte ji.\nStírejte látkou skvrnu, přičemž můžete pozorovat, že základ make-upu se dostává z koberce na tkaninu. Pokračujte ve stírání, dokud se veškerý základ make-upu nedostane z koberce na látku.\nNa plochu nastříkejte čistou vodu, která rozpustí peroxid vodíku a zanechá koberec jako nový.\nOdstranění oční linky a řasenky\nSkvrny od řasenky a oční linky mohou zničit jakýkoliv koberec. Ale nebojte se, není tak těžké tyto skvrny odstranit.\nWD-40, vynikající pro odstranění make-upových skvrn z koberce\nHrnek teplé vody\nBílou čistící tkaninu\nNamočte tkaninu do teplé vody a vymáčkněte na ni trochu přípravku WD-40\nPečlivě stírejte skvrnu, přičemž můžete vidět, že se skvrna dostává z koberce na tkaninu.\nPokračujte ve stírání, dokud nejsou odstraněny všechny skvrny\nOšetřovanou oblast opláchněte roztokem teplé vody a čisticího prostředku a je hotovo\nOdstraňování skvrn po laku na nehty\nČištění skvrn po laku na nehty na koberci je poměrně snadná záležitost.\nOdstraňovač laku na nehty bez acetonu\nSeškrábněte případné zbytky laku na nehty z koberce.\nNasaďte si čistící rukavice a namočte bílou tkaninu do odstraňovače laku na nehty. Lehce stírejte skvrnu.\nPokračujte ve stírání, dokud skvrny nezmizí.\nChcete-li odstranit stopy odstraňovače laku na nehty, použijte čistou tkaninu namočenou v teplé vodě. Setřete ošetřované místo a ponechte vyschnout.\nOdstranění skvrn po pudrovém základu make-upu, očních stínech a ruměnci\nRuměnec, pudrový základ make-upu a oční stíny se velice snadno dostanou na koberec. Ale nezoufejte, je velice snadné je z koberce odstranit.\nHrnek čisté vody\nPrací prostředek smíchejte s vodou a vytvořte pěnu\nNyní namočte čistou tkaninu do směsi vody a pracího prostředku a stírejte skvrnu, dokud nebude zcela odstraněna\nMůžete také pro odstranění skvrny použít místo mycího prostředku krém na holení\nDalším skvělým, snadno použitelným a alternativním způsobem pro odstranění skvrn je použití prostředku WD-40. Je vysoce efektivní, snadno se používá a rychle odstraní skvrny.\nNěkolik rychlých tipů\nJakýkoliv prostředek vždy otestujte nejprve na skryté části koberce, než ho použijete k odstranění make-upových skvrn z koberce. Tím zajistíte, že čisticí prostředek koberec nenaruší nebo nevybělí.\nPři odstraňování skvrn je nikdy nedrhněte. Místo toho skvrny stírejte, zajistíte tím, že se skvrny nebudou dále rozšiřovat.\nK čištění koberce nepoužívejte barevnou tkaninu. Vždy používejte bílou tkaninu, abyste zabránili dalšímu obarvení koberce barvou tkaniny.\nNejlepší je skvrnu vyčistit ihned. Čím déle skvrny ponecháte na koberci, tím hůře se Vám budou odstraňovat.\nPři čištění koberce používejte čistící rukavice. Tím ochráníte ruce před poškozením drsnými čisticími prostředky, které by mohly být škodlivé pro Vaši pokožku.\nBuďte velmi opatrní při čištění skvrn z vlněného koberce, protože je velmi citlivý. Na vlněné koberce je při odstraňování make-upových skvrn lepší používat suché čisticí prostředky.


Naše řeč – Ústav slovanských studií\nV rámci organizační struktury filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze a jejích útvarů (kateder), zaměřených na studium a výuku jazyků, literatur a kulturních dějin slovanských národů, zaujímá zvláštní postavení Ústav slovanských studií UK (dále ÚSS). S bohemistickými katedrami má ÚSS společný předmět výzkumu a výuky, český jazyk (popř. českou literaturu a kulturní dějiny), avšak přistupuje se zde k jeho zkoumání, popisu a výuce jako k cizímu jazyku. Takové pracovní pojímání češtiny tvoří odbornou a pedagogickou náplň ÚSS a zdůvodňuje také oprávněnost jeho osamostatnění v rámci vědních oborů pěstovaných na filozofické fakultě UK.\nÚSS byl zřízen rozhodnutím rektora UK ke dni 1. února 1978 jako univerzitní účelové zařízení a byl organizačně začleněn do soustavy filologických pracovišť na filozofické fakultě UK. Dostalo se mu zvláštního organizačního řádu, v němž se mj. uvádí, že jeho posláním je šířit znalost českého jazyka, literatury, historie a kultury vůbec mezi zahraničními slavisty a bohemisty, seznamovat zahraniční slavisty a bohemisty se současným životem naší socialistické společnosti, popularizovat a propagovat československou bohemistiku v zahraničních vědeckých, odborných a kulturních kruzích a účastnit se mezinárodní vědecké spolupráce v oblasti bohemistiky. ÚSS jako mezioborové pracoviště spolupracuje s bohemistickými katedrami, s katedrou českého a slovenského jazyka a katedrou české a slovenské literatury, s katedrou slavistiky, s historickými katedrami a dalšími pracovišti na filozofické fakultě. Má zastoupení ve vědecké radě filozofické fakulty a v dalších vědeckoorganizačních orgánech resortu ministerstva školství ČSR. O vědeckou úroveň a náplň pečuje rada ÚSS, jmenovaná děkanem filozofické fakulty. Její působnost se také vztahuje na Letní školu slovanských studií (dále LŠSS).\nÚSS pořádá vlastní vědecká setkání, zaměřená na stěžejní úkoly, které řeší v rámci základního a aplikovaného výzkumu (viz dále).\nÚSS zajišťuje různé formy výuky češtiny pro cizince a podílí se na přípravě lektorů češtiny v zahraničí. Po celý rok probíhá v jeho rámci podle stanovených studijních plánů výuka češtiny pro vysokoškolské zahraniční studenty nebohemistických oborů (filologických a nefilologických) a zajišťuje se bohemistika jako úplný studijní vysokoškolský obor (diplomní nebo nediplomní) pro zahraniční studenty, pokud se nerozhodnou vzhledem k předchozí připravenosti studovat český jazyk a literaturu podle studijních plánů na bohemistických katedrách. Pracovníci ÚSS provádějí mezi zahraničními studenty politickovýchovnou a osvětovou činnost, která je zaměřena na prohlubování znalostí o naší zemi a jejím současném životě. Do rámce výuky češtiny pro cizince také patří každoročně pořádaná LŠSS, která zaujímá v rámci obdobných domácích a zahraničních letních škol významné místo.\nÚSS je především bohemistické pracoviště, avšak již v jeho názvu se poukazuje na to, že se čeština v rámci jeho činnosti zkoumá a vyučuje s přihlédnutím k ostatním slovanským jazykům (zvláště k ruštině, kterou zahraniční studenti obvykle znají jako jediný slovanský jazyk), že se čeština s ohledem na zahraničního odběratele výsledných výzkumů ÚSS a vyučovaného studenta jeví jako jeden ze slovanských jazyků. Na LŠSS je možné navštěvovat nejen kursy češtiny a slovenštiny, ale také (podle individuálního výběru) dalších slovanských jazyků. V minulých letech využívalo této možnosti dosti účastníků, zvláště pokud šlo o tzv. malé slovanské jazyky.\nVe své vědeckovýzkumné činnosti se ÚSS zaměřuje na lingvodidaktickou teorii a praxi vyučování češtině jako cizímu jazyku, a to především ve vztahu k ostatním slovanským jazykům. Spolupodílí se na rozvoji tohoto specifického bohemistického oboru, který se při popisu češtiny soustřeďuje na zkoumání shod a rozdílů v jejím systémovém uspořádání ve srovnání se systémovým uspořádáním druhého jazyka. Tento popis našeho mateřského jazyka se provádí pro předem vytčené a v praxi očekávané cíle (jeho odběratelem je cizinec, Nečech), je synchronní a je zaměřen ponejvíce na celonárodní psaný a mluvený spisovný jazyk. Přihlíží se však přitom také k útvarům nespisovným, resp. k některým jejich jevům (ovšem jen v rámci potřeb popisu běžně mluveného jazyka), a k jejich využívání v umělecké literatuře. Výchozí metodický princip tohoto oboru je synchronní srovnávání češtiny s druhým jazykem.\nKromě tohoto základního úkolu se ÚSS podílí na výzkumu současné češtiny. Ve spolupráci s Ústavem pro jazyk český ČSAV (dále ÚJČ) se zpracovává velký slovník české frazeologie a idiomatiky. Jeho první díl již vyšel (srov. jeho recenzi v NŘ 68, 1985, s. 249—253) a druhý je v tisku; nyní se připravuje třetí díl. Současně s tím se propracovává teorie frazeologie, která nabývá aktuálnosti právě v souvislosti s činností komise pro slovanskou frazeologii při Mezinárodním komitétu slavistů. Kromě toho se část pracovníků ÚSS podílí na výzkumu vertikální stratifikace celonárodního českého jazyka, který se provádí jako stěžejní výzkumný úkol na léta 1986—1990 v ÚJČ. Při plnění všech těchto úkolů se nespouští ze zřetele nutnost soustavně rozvíjet obor čeština jako cizí jazyk a obohacovat jej o nové poznatky, vyplývající ze zmíněného výzkumného úkolu (také s ohledem na vyučovací praxi).\nÚSS je specifickým bohemistickým pracovištěm především s jazykovědným zaměřením, avšak kromě toho zahrnuje ve své pedagogické a výzkumné činnosti také literárněvědnou, kulturní, kulturně historickou a široce pojatou vlastivědnou bohemistiku. Na úseku literární vědy se zde zkoumají metodologické otázky vyučování české literatury v srovnávacím měřítku, a to pro potřeby výuky cizinců — bohemistů. Těmto potřebám se také podřizuje uspořádání výuky teorie literatury. Ta má nezbytně srovnávací povahu a vykládá se v bezprostřední návaznosti na vývoj evropských literatur a ideových směrů, které také ovlivnily literární formy. Při pěstování ostatních, nefilologických oborů, vystupuje v rámci ÚSS do popředí metodika výuky českých reálií, kulturně politický (včetně literárního) zeměpis, dějepis a národopis, tedy široce pojatá vlastivěda, soubor poznatků o naší zemi, které chceme na základě propracované metodiky zprostředkovat zahraničním studentům v rámci jejich bohemistického vzdělávání.\nV rámci činnosti ÚSS se zpracovává větší počet bohatě diferencovaných učebnic českého jazyka a čtení o české literatuře; podle nich se vyučuje jak na LŠSS, tak také v kursech češtiny pořádaných mimo její rámec. Postupně se mají učebnice vypracovat pro všechny bohemistické obory, které se vyučují v rámci činnosti ÚSS. Proto se v jejich zpracování a vydávání (knižním nebo formou skript pro potřeby vysokých škol) stále soustavně pokračuje a některé starší učebnice se nahrazují novějšími učebními texty.\nVýznamnou součást ÚSS tvoří LŠSS, která se poprvé pořádala v r. 1948, podruhé v r. 1949 a po desetileté přestávce se pravidelně každoročně koná od r. 1959. V r. 1986 se uskuteční již její třicátý běh. Úkolem LŠSS je zprostředkovat účastníkům znalosti českého jazyka, literatury, historie a kultury, s důrazem na vztahy k jazykům, literaturám, historii a kultuře dalších slovanských národů, zejména slovenského a ruského, a obeznámit je s výsledky současného bádání v těchto vědních oborech. V jejím průběhu se účastníci také seznamují se současným životem našeho lidu, s jeho materiální a duchovní kulturou, s naší vnitřní a zahraniční politikou, s rozvojem a dosaženým stavem vědeckého výzkumu (především na úseku společenských věd) a s naší současnou literární a uměleckou tvorbou. Tyto záměry LŠSS příznivě podporují možnost zahraničních účastníků navštívit příslušná specializovaná vysokoškolská pracoviště a ústavy ČSAV a navázat pracovní styky s jejich pracovníky. Význam má jejich setkání s našimi předními spisovateli, které pro ně každoročně pořádá vedení Svazu čes. spisovatelů.\nVýuka na LŠSS probíhá ve třech formách: /1/ odborné bohemistické a slavistické přednášky jazykovědného, literárněvědného nebo kulturně historického zaměření, /2/ praktická jazyková cvičení rozdělená podle dosaženého stupně znalostí českého jazyka a /3/ vycházky po pražských pamětihodnostech a vlastivědně zaměřené výlety po Čechách s výrazným výchovným a vzdělávacím zaměřením. Účastníci LŠSS mají možnost navštěvovat pražské knihovny a archívy nebo se setkat s našimi předními vědeckými pracovníky, spisovateli a kulturními pracovníky. Těchto možností využívají především bohemisté, kteří připravují své vědecké práce (disertace), nebo jsou překladateli z české literatury v zahraničí. Těmto účastníkům se LŠSS snaží všestranně pomáhat v jejich pracovních záměrech. Pořádá např. pracovní setkání s představiteli agentury Dilia.\nÚSS také organizuje sympozia o bohemistice a o výuce češtiny v zahraničí. Na ně jsou zváni učitelé českého jazyka, literatury a historie, kteří působí na zahraničních univerzitách. Ve spolupráci s našimi předními bohemisty dochází zde k výměně zkušeností získaných při pěstování oboru, při tvorbě vysokoškolských učebnic a při vzdělávání budoucích bohemistů, vědeckých a kulturních pracovníků. Dosud se konala dvě sympozia, první v r. 1976 a druhé v r. 1979. Třetí se bude konat v srpnu 1986 a bude spojeno s jubilejním třicátým během LŠSS.\nPřednášky z LŠSS se pravidelně každoročně vydávají jako sborník (srov. o tom NŘ 67, 1984, s. 148—151). Vydané sborníky poskytují ještě po letech dobrý obraz obsahové náplně a tematického zaměření přednášek z každého běhu LŠSS. Některé z nich slouží jako doplňující literatura při studiu bohemistiky nebo slavistiky. Kromě toho se vydávají sborníky přednášek a vystoupení z výše zmíněných již bohemistických sympozií. V nich může zájemce mj. najít poučné údaje o české filologii na četných zahraničních univerzitách v minulosti i v současnosti. K pěstování oboru čeština jako cizí jazyk má přispět v r. 1984 nově založená řada sborníkové povahy (s postupným číslováním). První dva svazky jsou již v tisku.\nČinnost ÚSS je vskutku mnohostranná. Stále se rozšiřuje na nové pracovní úseky, spojené s výukou češtiny jako cizího jazyka doma i v zahraničí. Rozvíjí se také vědeckovýzkumná činnost ústavu; její výsledky byly přijaty naší veřejností s uznáním a oceněním. Základní a aplikovaný výzkum ústavu je perspektivně zajištěn do budoucnosti, mj. také díky plodné spolupráci s ÚJČ. Tato vzájemná spolupráce obou ústavů na několika úsecích jejich činnosti se uskutečňuje na základě dohody podepsané v r. 1983. Pracovníci ÚJČ se také podílejí na odborné přípravě mladých asistentů a aspirantů ÚSS, na LŠSS konají část přednášek a jazykových cvičení a provádějí zde také záslužnou konzultační činnost.\nPlněním zmíněných úkolů přispívá ÚSS k šíření znalostí českého jazyka a kultury v zahraničí. Děje se tak v souladu se záměry zahraniční politiky socialistického Československa, která je zaměřena k podpoře mírové koexistence všech států na světě a k hlubšímu porozumění mezi všemi národy. ÚSS rozvíjí mezinárodní vědecké styky na úseku bohemistiky a slavistiky a přispívá k odborným mezinárodním setkáním bohemistů působících v zahraničí. V tomto smyslu činnost ÚSS plně odpovídá záměrům a liteře závěrečného dokumentu helsinské konference.\n J. Petr, Letní škola slovanských studií, NŘ 66, 1983, s. 45—51. Zde je také uveden úplný soupis učebnic češtiny, kterých se používá při výuce na LŠSS.\nNaše řeč, ročník 69 (1986), číslo 1, s. 37-41\nPředchozí Jitka Hladíková: Studia Bohemica III\nNásledující Jiří Hasil: Dvacátý devátý běh Letní školy slovanských studií


P�j�ka pro ka�d�ho ob�ana �R - Tachov\nP�j�ka pro ka�d�ho ob�ana �R - Nab�dka\nPopis: Nebankovn� vysoce pr�chodn� p�j�ka pro ka�d�ho �esk�ho spot�ebitele. Nenahl��m do registr� dlu�n�k� a nen� nutn� prokazovat p��jem �i zastavovat Va�i nemovitost. Napi�te mi ��dost na m�j osobn� email a j� va�i finan�n� situaci posoud�m a dle toho V�m nab�dnu p�j�ku, kterou budete moci v bez probl�m� spl�cet. Bez pos�l�n� poplatk� p�edem a bez placen� konzultac� mnohdy bez v�sledku. Na podpis smlouvy o p�j�ce nemus�te nikam daleko doj�d�t, proto�e doraz�m p��mo za v�mi do va�eho m�sta. Popt�vejte na emailu: dlouhy.nebankovne@gmail.com\nV�ce mo�nost� - p�j�ka pro OSV�, Podnikatele a FIR - Nab�dka- TOPZobrazeno 32xRychl� nebankovn� p�j�ka pro OSV�, podnikatele, firmy.


Výkaz výměr Hustopeče | Kalkulio.cz\nVýkaz výměr Hustopeče\nVypracujeme výkaz výměr v Hustopečích. Výkaz výměr v Hustopečích vytvoříme na základě projektu, plánku, jakýchkoliv informací od Vás, popřípadě na základě osobní návštěvy..\nVýkaz výměr Hustopeče - kolik stojí?\nVýkaz výměr Hustopeče - kolik stojí doprava?\nVětšinou zvládneme vypracovat výkaz výměr v Hustopečích bez osobní návštěvy, například tedy podle projektu či plánků, nebo například dle konkrétních informací z Vaší strany. V případě, že by byla nutná osobní návštěva, přičteme k ceně vyhotovení dopravu do Hustopečí (2 x 73 km), tedy zhruba 1500,- Kč.\nPotřebuji výkaz výměr v Hustopečích - ozvěte se nám!


Jak reportovat o pandemii – CEMETIK\nJak reportovat o pandemii\nNovináři by se měli vzdělat v základních pojmech a vědeckých teoriích týkajících se pandemie, COVID-19 a očkování. Nesmí spoléhat na všeobecně známé fráze, ale konzultovat s experty a být si vědomi, že v některých otázkách nemusí být ve vědeckém světě shoda. Věda je proces, nikoliv továrna na hotové pravdy. O takovýchto případech je nutné referovat obezřetně a nevyvolávat iluzi, že absence shody znamená zatajování, manipulaci anebo konspiraci.\nJe potřeba seznámit se s nejčastějšími mýty a dezinformacemi souvisejícími s pandemií a aktivně bránit jejich šíření a vyvracet je.\nLidé musí mít pocit, že mají život ve svých rukou a mohou jej ovlivnit. Novináři nesmí přispívat k defétismu a pocitu, že lidé jsou oběti přírodního živlu nebo neschopných vlád. Úkolem novináře je vtáhnout do zvládání pandemie a diskuzi o naší budoucnosti celou veřejnost.\nNovináři musí dodržovat bezpečí sebe i svého okolí. Nesmí pro získání materiálu či rozhovoru ohrozit zdraví své či svých zdrojů. Vždy je třeba dodržovat bezpečnostní opatření, jako je sociální odstup, hygiena, ochranné pomůcky apod.\nPři psaní o pandemii je třeba vyvarovat se senzacionalismu, nepodléhat náladám a neopodstatněnému alarmismu. Média nesmí způsobovat paniku, ale ani zlehčovat situaci. Mají přinášet realistický a analytický obraz skutečnosti.\nJe třeba být velmi obezřetný při nakládání se statistickými daty, znát metodu jejich sběru a o čem vypovídají. Spíše než absolutní čísla je dobré používat relativní hodnoty. Srovnávání mezi zeměmi je možné jen potud, pokud statistiky měří stejné či podobné věci.\nMédia nesmí přispívat ke vzniku “pandemických celebrit”. Někteří lidé plní obrazovky a stránky tisku proto, že mají kontroverzní, anebo alarmistické názory. Namísto nich by měla média mýty vyvracet a panice předcházet.\nReporting on COVID-19 (Thompson Foundation)\nCOVID-19 An Informative Guide: Advice for Journalists (PAHO)\nKampaň Report Safely Mezinárodní federace novinářů\nTips for professional reporting on COVID-19 vaccines (WHO)\nSebevzdělávací kurz Journalism in a Pandemic (Knight Center)\nCovering COVID-19: Handbook for Journalists (IREX)\nSafety guidelines for journalists reporting on COVID-19 (UNICEF)\nZdroje pro novináře na webu Global Forum for Media Development


Jak správně nastavit home office? Přečtěte si 16 odpovědí – Jihočeská společnost pro rozvoj lidských zdrojů\nJak správně nastavit home office? Přečtěte si 16 odpovědí\nMnoho zaměstnanců musí v tuto dobu pracovat z domova. Jak správně ošetřit home office, jaké dokumenty připravit? Přečtěte si celkem 16 odpovědí týkající správně fungujícího home office, které připravili odborníci ze společnosti Deloitte.\n1) Může zaměstnavatel zaměstnanců home office nařídit?\nNe, zaměstnavatel nemůže home office nařídit, ani v současné situaci, kdy je vyhlášena karanténa a kdy je využití práce z domova doporučované vládou. Zaměstnanec musí s prací z domova vždy vyslovit souhlas.\n2) Jaké dokumenty je nutné pro správné nastavení home office připravit?\nDoporučujeme připravit vnitřní předpis a s každým zaměstnancem pak uzavřít dohodu o práci z domova. Ve vnitřním předpisu lze upravit základní pravidla práce z domova, zejména:\nurčení pracovních pozic, na kterých lze práci z domova využít,\nrozvrhování pracovní doby a dostupnost zaměstnance během dne,\nzákladní pravidla pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci z domova,\nzpůsob komunikace s týmem a zadávání práce.\nCo by dohoda měla obsahovat? Především uvedení místa (případně více míst) výkonu práce během práce z domova, upřesnění pracovní doby, závazek zaměstnance, že jeho domácí pracoviště bude splňovat parametry BOZP (dostatek světla, ergonomie pracovního místa) a dohodu o náhradách za náklady vynaložené na práci z domova. Výši náhrad je možné určit dodatečně.\nOba dokumenty doporučujeme alespoň v jednoduché formě připravit i v situacích, kdy společnost nezamýšlí home office využívat i po skončení stavu nouze.\n3) Jak lze rychle home office nastavit?\nUrčit zaměstnance, kteří mohou home office využívat.\nZajistit technickou stránku – VPN, laptopy apod.\nVydat vnitřní předpis upravující základní pravidla pro home office a seznámit s ním zaměstnance (například na intranetu nebo zasláním e-mailem).\nUzavřít dohodu s každým zaměstnancem, ve které zaměstnanec vyjádří svůj souhlas s prací z domova a s jejími podmínkami. S ohledem na okolnosti bude dohoda zpravidla odsouhlasena mezi stranami e-mailem. Po skončení stavu nouze doporučujeme dohody se zaměstnanci individuálně podepsat, pokud bude chtít společnost home office i nadále využívat.\nUdělat základní školení pro vedoucí zaměstnance, jak vést tým na home office a školení pro zaměstnance, jak pracovat z home office. Ideálně formou webináře či jiným vzdáleným způsobem.\n4) Kdo určuje zaměstnanci na home office pracovní dobu? Co § 317 zákoníku práce?\nZákladním pravidlem je, že pracovní dobu rozvrhuje zaměstnavatel, a tak je tomu i v případě zaměstnanců pracujících z domova. Záleží tedy na zaměstnavateli, zda zvolí pevné rozvržení pracovní doby anebo nějakou flexibilnější variantu, např. pružné rozvržení pracovní doby obsahující úseky základní a volitelné pracovní doby.\nZaměstnanec a zaměstnavatel se mohou dohodnout i na plně flexibilním režimu, ve kterém si zaměstnanec rozvrhuje pracovní dobu sám. Pak by se jednalo o režim upravený v § 317 zákoníku práce. Tento paragraf upravuje specifický režim takzvaných domáckých zaměstnanců, kteří nepracují na pracovišti zaměstnavatele, rozvrhují si sami pracovní dobu a uplatní se na ně i další specifická pravidla. Tento režim se hodí pro typ práce, kdy zaměstnanec nepracuje v týmu – v minulosti typicky švadlena, v současnosti by takovým typem práce byl třeba obchodní zástupce.\nPro většinu zaměstnanců je tedy vhodnější standardní režim, kdy pracovní dobu alespoň částečně rozvrhuje zaměstnavatel. Především s ohledem na BOZP a na praktičnost – pokud zaměstnanec pracuje v týmu, je nutné, aby byl dostupný ve stejný čas jako jeho kolegové.\n5) Jak zajistit BOZP při home office?\nZaměstnanec by měl při práci z domova dodržovat stejná pravidla pro BOZP, jako v případě práce na pracovišti zaměstnavatele. Specifická pravidla BOZP pro práci z domova by měla být ve vnitřním předpisu. V dohodě s každým zaměstnancem doporučujeme stanovit nároky na pracovní místo a jeho soulad s BOZP. Také doporučujeme zaměstnance ohledně specifik BOZP při práci z domova proškolit, klidně i formou e-learningu.\n6) Lze při home office nařídit přesčasy nebo pracovní pohotovost?\nAno, pokud zaměstnanci rozvrhuje pracovní dobu zaměstnavatel.\n7) Jaká výše mzdy nebo platu náleží zaměstnanci na home office?\nStejná výše jako po dobu výkonu práce na pracovišti zaměstnavatele. Zaměstnanci náleží také náhrada nákladů za výkon práce z domova.\n8) Je nutné zaměstnanci kompenzovat náklady, které mu vznikající v souvislosti s prací z domova?\n9) Mohou být nějaké sankce, pokud nebudeme zaměstnanci kompenzovat náklady související s prací z domova?\nZákon o inspekci práce považuje neposkytnutí náhrad, na něž má zaměstnanec v souvislosti s výkonem práce právo, za správní delikt, za nějž lze uložit pokutu až do výše 200 000 Kč.\n10) Jaké položky by pro kompenzaci měly být vzaty v úvahu?\nZaměstnavatel je povinen poskytovat zaměstnanci náhradu výdajů, které mu vzniknou v souvislosti s výkonem práce. Zároveň ale zákoník práce umožňuje zaměstnavateli stanovit podmínky pro poskytnutí takové náhrady. Je tedy plně v kompetenci zaměstnavatele určit povinné vybavení domácího pracoviště zaměstnance. Povinné vybavení pracoviště by mělo splňovat standardní požadavky na pracovní místo včetně respektování pravidel týkajících se BOZP (pracovní stůl, židle, osvětlení..). V neposlední řadě by také měl zaměstnavatel vzít v úvahu i zvýšenou spotřebu elektřiny, vody, topení, příp. jiných položek, neboť zaměstnanec může oprávněně argumentovat, že tyto náklady by mu nevznikaly, pokud by byl na pracovišti v prostorách zaměstnavatele.\n11) Lze náklady paušalizovat?\nAno, zaměstnavatel může stanovit paušální částku, která se bude opírat o pravidla uvedená ve vnitřním předpise zaměstnavatele, příp. v pracovní nebo jiné smlouvě, a za předpokladu, že výše paušálu byla zaměstnavatelem prokazatelně stanovena na základě kalkulace skutečných výdajů.\n12) Jaký je daňový režim náhrady za práci z domova? Liší se tento režim v případě paušalizované náhrady?\nDaňový režim náhrady za práci z domova je svým charakterem podobný cestovním náhradám, tj. při splnění zákonných podmínek se jedná o příjem zaměstnance, který není předmětem daně a nevstupuje tedy ani do vyměřovacího základu pro odvod pojistného na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění. Na straně zaměstnavatele se jedná o daňový náklad. Tento režim se uplatní i na náhrady poskytované formou paušálu.\n13) Jakou formou lze náhrady za práci z domova zaměstnanci poskytovat?\nZpůsob poskytování náhrady za práci z domova by měl být stanoven ve vnitřním předpise zaměstnavatele a může mít formu buď samostatné úhrady na účet zaměstnance evidovaný ve mzdovém systému, nebo může být součástí převodu měsíční mzdy zaměstnance na jeho účet evidovaný ve mzdovém systému.\n14) Jsou tyto náhrady předmětem exekučních srážek?\nPodle usnesení Nejvyššího soudu ze dne 10.4.2014, sp. zn. 21 Cdo 3774/2013 nelze exekuci pro peněžité plnění nařídit a provést přikázáním jiné peněžité pohledávky, kterou má zaměstnanec vůči zaměstnavateli z titulu cestovních náhrad, na něž zaměstnanci vznikl nárok podle příslušných ustanovení zákoníku práce, i když tato pohledávka není výslovně z výkonu rozhodnutí (exekuce) vyloučena. Přestože se zde jednalo o cestovní náhrady, domníváme se, že toto rozhodnutí lze aplikovat i na poskytování náhrad souvisejících s prací z domova.\nJudikatura Nejvyššího soudu v minulosti dovodila, že smyslem a účelem cestovních náhrad není ohodnocení zaměstnance za vykonanou práci a cestovní náhrady podle své povahy nenahrazují odměnu za práci, nýbrž slouží výhradně k náhradě nákladů spojených s pracovním výkonem, které zaměstnanec vynaložil proto, že byl zaměstnavatelem vyslán na cestu k výkonu práce do jiného místa, než je jeho pravidelné pracoviště; z tohoto důvodu stanoví občanský soudní řád výslovně, že při provádění výkonu rozhodnutí (exekuce) srážkami ze mzdy povinného se do čisté mzdy nezapočítávají částky poskytované na náhradu nákladů spojených s pracovním výkonem, a to zejména při pracovních cestách.\n15) Jak je to se stravenkami během home office? Může zaměstnavatel dále stravenky poskytovat? I ve výhodném daňovém režimu?\nZávodní stravování nebo stravenky jsou benefitem, který zaměstnavatel poskytuje dle svého uvážení. A stanoví sám také podmínky pro jejich poskytování. Podmínky nesmí být diskriminační.\nPokud zaměstnavatel poskytuje příspěvky na stravování – v této době zejména v podobě stravenek, a uvažuje o jejich poskytování i v případě práce z domova, není potřeba se bát případné daňové neuznatelnosti nákladů na straně zaměstnavatele, jen je potřeba zohlednit příslušná ustanovení zákona o daních z příjmů – příspěvek na stravování lze uplatnit jako výdaj (náklad) zaměstnavatele, pokud přítomnost zaměstnance v práci během stanovené směny trvá alespoň 3 hodiny.\n16) Jaké problémy přináší home office v zahraničí?\nRizika jsou právní i daňová, a to především při jejím dlouhodobém využití. Zaměstnavateli hrozí vznik daňové stálé provozovny v zahraničí, ale také možnost aplikace cizího práva podle obvyklého místa výkonu práce. Zaměstnanci pak vznik daňového rezidentství v zahraničí a s ním spojená administrativa. Pro zaměstnavatele je při home office v zahraničí také náročné zkontrolovat pracoviště zaměstnance a řešit případné pracovní úrazy. Z hlediska daní již evidujeme aktivity některých států v EU, a sice uzavírání vzájemné dohody vedoucí k omezení dopadů na zdanění fyzických osob.\nTISK 16 otázek k home office\n← Sledujeme aktuální dění, pomůžeme Vám se zorientovat\nZachraň práci – celostátní projekt pro zaměstnavatele a jejich pracovníky →


Jitka Čvančarová se chopila zbraně. A ty ženské se jí draly z bundičky. • Celebrity / inStory.cz\n14. ledna 2014 12:08\t/ Jitka Jahodová\nK adrenalinu chová sympatie / Foto: Jaroslav Urban pro LE&CO\nZatímco mnozí jezdí v tomto ročním období do Alp za sněhem lyžovat, Jitka Čvančarová se tam prohání v červeném Ferrari, které má pod kapotou přímo stádo koňských sil, a to pouze v lehké bundičce, z níž její ženskost doslova překypovala.\nJitka se nedala na extrémní sporty, pouze se účastnila adrenalinového focení nového kalendáře LE&CO 2014. I když zachytit ji na fotce, jak stojí na sportovním voze a ve vysoké rychlosti uhání alpskou krajinou, přičemž stíhá z jedoucího kamionu přemisťovat krabice s nákladem, je ve skutečnosti naprosto nereálné. Proto se fotograf Jaroslav Urban rozhodl, že tuto fotku vytvoří mnohem bezpečnějším způsobem. Záběr nafotil v klidu před halou výrobce šunky a výsledné efekty přidal až po úpravě. Herečka sice přiznala, že se do všeho vrhá po hlavě a většinou nemá z ničeho strach, ale tohle bylo příliš riskantní pro ni a také téměř nemožné pro fotografa.\nDalo by se říci, že Jitka Čvančarová ztvárnila v kalendáři ‘‘hlavní roli‘‘, jelikož se objevila skoro na všech fotografiích. ,,Chovám velké sympatie k rychlým vozům a myslím, že je to vzájemné! Zjevně si i dost rozumíme, takže příště budu raději za volantem,‘‘ smála se Jitka, které červené žihadlo naprosto učarovalo.


Alveus | Sanitino.cz\nKvalita, design, nadšení pro svou práci, dlouhodobá vize a tradice za zády. To jsou jen některé ze silných stránek značky Alveus, kterou vlastní společnost Kovinoplastika Lož. Ta již téměř 70 let úspěšně vybavuje domácnosti, restaurace, hotely i cateringové společnosti kuchyňskými dřezy, dřezovými bateriemi a souvisejícím kuchyňským vybavením.\nSíla dlouholetých zkušeností\nPříběh značky Alveus začíná v roce 1954, kdy byla založena společnost Kovinoplastika Lož. Výroba prvních kuchyňských dřezů z nerezové oceli se datuje do roku 1968. S unikátním řešením – výroba kuchyňského dřezu z jednoho kusu (monoblok) společnost vstoupila na trh v roce 1988. Od roku 1989 se přidala výroba jídelních kontejnerů GASTRANORM. Samotná značka Alveus vznikla v roce 1996 a od té doby si prostřednictvím svých výrobků vybudovala pevné místo na mezinárodních trzích.\nDůraz na přírodu a životní prostředí\nAlveus je známa nejen pro vysokou kvalitu, spolehlivost a unikátní design svých výrobků, ale také pro svůj vizionářský přístup k životnímu prostředí. Svědčí o tom i fakt, že divoká příroda v okolí samotné výroby je i nadále krásná a prosperující. Mezi hlavní pilíře, které přispívají k dosažení ekologických cílů patří:\ninovativní technologie výroby, která staví na nízké energetické produkci,\nvýrobky Alveus se zaměřují dlouhodobou životností, navíc je použitý materiál/nerez 100% recyklovatelný,\npoužívání ekologických obalů a\nvhodná úprava odpadní vody.\nKvalita s certifikáty\nO tom, že výrobky Alveus splňují vysoké mezinárodní standardy kvality vypovídá i řada certifikátů, jež vlastní. Mezi nejdůležitějšími můžeme nalézt certifikáty TÜV SÜD, konkrétně ISO 9001, ISO 14001 a IATF 16949.\nVše pro kuchyň a něco navíc\nZnačka Alveus svou nabídku produktů neustále inovuje, a to jak po designové, tak technologické stránce. Sleduje trendy a některé i sama vytváří. Výsledkem jsou praktické, vizuálně nadčasové kousky, které se pyšní dlouhou životností, spolehlivostí a snadnou údržbou. Hlavním artiklem jsou kuchyňské dřezy v široké nabídce variant. Základním materiálem je nerezová ocel, dále pak kompozitní materiál Granital či tvrzené sklo. Samostatnou kategorii tvoří kolekce Monarch, která pracuje se speciální úpravou nerezové oceli, čímž na povrchu vznikají odstíny zlaté, mědi, antracitové či bronzu.\nVedle kuchyňských dřezů v nabídce naleznete ladící dřezové baterie, kuchyňské odpady (sifony), kuchyňské příslušenství (krájecí desky, dávkovače, sušáky, misky, příborníky či kryty na kuchyňské dřezy), kontejnery pro řízení odpadu či instalatérské soupravy. Specialitou jsou pak kombinace kuchyňského dřezu a sporáku, který najde uplatnění nejen v rozměrově malých domácnostech a rekreačních objektech. Výrobky jsou skvělou volbou jak pro domácnosti, tak pro gastronomická zařízení, hotely či cateringové účely.


5,5 milionu pro držitele krajské či celostátní ceny Zelená stuha. MŽP jim přispěje na projekty zlepšující životní prostředí - EnviWeb.cz\nObce, které loni uspěly v soutěži Vesnice roku, mohou od Ministerstva životního prostředí získat dotace na zlepšení zeleně, obnovu či budování cest nebo na podporu udržitelného rozvoje v těchto obcích. Zájemci o finanční příspěvek z řad obcí oceněných Zelenou stuhou za péči o zeleň a prostředí, včetně celorepublikového vítěze Zelené stuhy ČR , si mezi sebou rozdělí celkem 5,5 milionu korun. Žádosti mohou podávat na Státní fond životního prostředí ČR od 9. ledna do 31. prosince roku 2017.\n,,Jedná se už o sedmou výzvu v tomto programu. Jeho cílem je poskytnout finanční ocenění držitelům krajské a celostátní ceny Zelená stuha . Vítězné obce a města mohly poprvé o dotaci na projekty zlepšující stav zeleně na svém území žádat už v roce 2010. Od té doby tak žadatelé mohli v tomto programu čerpat 32,5 milionu Kč. Jeho cílem je nadále zlepšovat životní prostředí a kvalitu života ve městech a obcích a podpořit v nich udržitelný rozvoj," shrnuje Jan Kříž, náměstek pro řízení sekce fondů EU.\n,,Maximální výše podpory na jeden projekt a obec oceněnou titulem Zelená stuha činí 400 tisíc korun. Držitel hlavní ceny pak může získat až 700 tisíc korun," upřesňuje náměstek Jan Kříž.\n,,Soutěže Vesnice roku jsme se loni účastnili poprvé. Vůbec jsme nečekali, že získáme Zelenou stuhu ČR. Není to zásluha jen vedení obce, ale všech našich obyvatel, kteří se podílejí na péči o zeleň v obci. Dotace ve výši 700 tisíc korun vítáme. Peníze bychom chtěli použít na údržbu stromů na návsi. Některé z nich mají i více než sto let a pak také na pořízení nějaké techniky," říká k nově otevřené výzvě starosta obce Kostelní Lhota Tomáš Drobný.\n,,Peníze lze ale čerpat i na obnovu a budování cest, výstavbu či rekonstrukce drobných stavebních objektů, pořízení a instalace mobiliáře, péči o stávající vegetační prvky, včetně pořízení nezbytného technického vybavení," upřesňuje ředitel Státního fondu životního prostředí ČR Petr Valdman.\n,,Primárně budeme podporovat projekty na zastavěném a zastavitelném území obcí. Za předpokladu, že budou plnit funkci veřejné zeleně i funkci rekreační, osvětovou či ekostabilizační, podpoříme i projekty na opatření mimo zastavěné území obcí," dodává náměstek Jan Kříž s tím, že navrhovaná opatření musí být v souladu s daným venkovským prostředím a realizace těchto opatření a projektů musí vést k celkovému zlepšení stavu veřejných prostranství a přírodních prvků zeleně v obci tak, aby byl zachován či obnoven celkový ráz venkova.


Hra A House in California (Deluxe Edition) (pro Windows) | MilujemeHry.cz\nHra A House in California (Deluxe Edition) (pro Windows)\nO hře A House in California (Deluxe Edition)\nProhlížíte si herní profil A House in California (Deluxe Edition) pro platformu Windows.\nNa této stránce najdete přehledně základní informace o hře A House in California (Deluxe Edition). Přihlášení uživatelé si mohou hru navíc přidat do své herní knihovny a označit, zda hru hrají nebo zda ji dokončili.\nTo však není vše, co tady pro hru A House in California (Deluxe Edition) najdete. Pokud ji ještě nemáte a chcete si ujasnit, zda je to něco pro vás, mohou vám pomoci v rozhodování obrázky ke hře, videa ke hře a především taky hodnocení a recenze A House in California (Deluxe Edition). Pokud si nejste jistí, zda se vám podaří tuto hru spustit, podívejte se na hardwarové nároky a systémové požadavky hry.\nJestli už titul A House in California (Deluxe Edition) máte, možná se vám budou hodit tipy a návody pro hraní. A pokud byste byli už úplně v úzkých, můžete si pomoct podvůdkem v podobě cheatů. A nebo možná bude stačit, když se hru naučíte perfektně ovládat, v tom vám pomůže sekce klávesové zkratky a ovládání.\nMožná jste sem přišli něco stáhnout? Pak se vám budou hodit downloady pro hru A House in California (Deluxe Edition).\nNebo snad chcete vědět každičký detail o hře A House in California (Deluxe Edition)? V tom případě se podívejte do rubriky zajímavosti, kam se dostanou informace ze zákulisí i věci, kterých si třeba ve hře na první pohled vůbec nevšimnete.\nV každém případě si tuhle herní stránku o A House in California (Deluxe Edition) vychutnejte! A když budete chtít, nezapomeňte, že můžete jako přihlášení uživatelé sami přidat své poznatky, komentáře, obrázky, videa nebo cokoliv jiného z toho, co tady najdete.