Čečera - Aktuality\nKamarádky Ženičky slaví 20. let 28.07.2021\nKřest nové knihy pana Hely na Pitínských pasekách 27.07.2021\nKopaničárské slavnosti 2021 26.07.2021\nDalší covidové pauzy 25.07.2021\nHodové zpívání 02.09.2020\nNatáčení videa pro Strážnici na Žítkové 01.09.2020\nNaše pěší výlety 31.08.2020\nHodové zpívání v Hrozenkově 16.07.2019\nVýlet do Prahy 15.07.2019\nDrietomské slavnosti 14.07.2019\n4. srpna 2019 si uděláme po čase opět malý výlet na Slovensko. V obci Drietoma pořádají třídenní Drietomské slavnosti, které se konají u příležitosti 775. výročí písemné zmínky o obci. Pátek je zaměřený na rockovou hudbu, sobota na dechovku a neděle na folklór. V neděli na slavnostech vystoupíme i my.\nPozvání na Kopanice 10.07.2019\nBrzy po slavnostech, už 27. července 2019 v podvečer, se v areálu Kopaničárských slavností koná další akce nazvaná Pozvání na Kopanice. Vystoupí nejprve zdejší folklórní soubory, soubory a muzikanti, večer pak ještě zpěvák Petr Bende se svojí kapelou.\nKopaničárské slavnosti 2019 09.07.2019\nAni v tomto roce jsme nevynechaly největší kulturní událost na Kopanicích, která probíhá v červenci. Zazpívaly jsme v pátek 12. 7. při zahájení slavností u Lípy bratrství a také ve večerním programu.\nZpívání pod hvězdami v Uherském Brodě 08.07.2019\nV pátek 17. května 2019 jsme si zazpívaly v zahradě Panského domu v Uherském Brodě v pořadu Zpívání pod hvězdami s koštem vína.\nSoustředění na Žítkové 06.07.2019\nVe dnech 9.-10. listopadu 2018 jsme si udělaly opět po čase malé setkání a soustředění na Penzionu Žítková.\nÚčinkování s Vlastimilem Helou, autorem knihy Tajemství žítkovských bohyní 05.07.2019\nV roce 2018 a také v roce 2019 jsme byly pozvány jako hudební doprovod na několik akcí v regionu, na nichž pan Vlastimil Hela z Bojkovic prezentoval svoji knihu Tajemství žítkovských bohyní.\nSvatba Martinky 05.07.2019\nV roce 2018 se také vdávala naše členka a sólistka Martinka. Děkujeme jí i Ríšovi za pozvání na parádní "svícu" a přejeme jim do společného manželského života hodně lásky a jen to nejlepší.\nZpívání na Vyškovci 04.07.2019\n26. srpna 2018 zazpívalo několik našich členek na tradiční akci na Vyškovci, která se koná každoročně jako připomínka letecké bitvy, při níž bylo v roce 1944 sestřeleno mj. i nad Vyškovcem několik amerických letadel.\nPříprava publikace Hrozenské šaty 03.07.2019\nNěkolik členek našeho sboru se intenzivně podílelo na tvorbě obsáhlé publikace Hrozenské šaty věnované lidovému oděvu a výšivkám Moravských Kopanic. Její příprava byla náročná a trvala několik let. V roce 2019 se podařilo knihu dokončit a vydat. V neděli 9.9.2019 proběhl křest publikace v rámci hodů ve Starém Hrozenkově. Při uvedení knihy do světa zazpíval i náš sbor.\nOslava narozenin Alenky 02.07.2019\nAlenka nás pozvala 1. září 2018 na Kordárnu, kde jsme společně s ní a její rodinou oslavili její krásné kulaté narozeniny. Jako dárek si přála i ona fotoknihu z akcí našeho souboru, tak jsme ji pro ni rády připravily. Snad jí udělala radost. Děkujeme moc za milé pozvání.\nFolklórní den ve Slavkově 01.07.2019\n11. srpna 2018 jsme zpívaly na Folklórním dni a Mezinárodním setkání Slavkovů ve Slavkově. Děkujeme za pozvání.\nKopaničárské slavnosti 2018 30.06.2019\nV pátek 13. července 2018 jsme vystoupily tradičně v rámci Kopaničárských slavností - s našim pásmem Gazdzinky.\nMFF MYJAVA 2018 11.05.2018\nPo létech opět zavítáme na mezinárodní folklórní festival do Myjavy. Vystoupíme 16. června v jednom z večerních pořadů, který nese název Bratia-Bratři. Program je věnovaný 100. výročí vzniku CSR.\nNa Jízdu králů do Vlčnova 10.05.2018\nNa konci května se koná ve Vlčnově tradiční Jízda králů. Letos se zúčastníme i my.\nOslava narozenin Ivanky v Suché Lozi 02.05.2018\n27. dubna 2018 jsme s naší kamarádkou a členkou Ivankou oslavily její krásné kulatiny.\nKomponovaný pořad v Klubu Maják v Bojkovicích 20.04.2018\n28. března 2018 jsme byly přizvány do komponovaného pořadu pana Vlastimila Hely Tajemství bohyní na Žítkové.\nZpívání kolem Vánoc 02.03.2018\nV prosinci jsme účinkovaly na vánočním jarmarku v Trenčíně a v Hrozenkově.\nLetos slavíme 20. výročí - bude to na pohodu 02.11.2017\nNa 11. listopadu 2017 připravujeme program k našemu 20. výročí. Představíme ho v kulturním domě ve Starém Hrozenkově od 20,00 hodin. Srdečně vás zveme!\nJablonkové kumštovanie 01.11.2017\n7. října 2017 náš sbor účinkoval na akci Jablonkové kumštovanie v obci Jablonka u Myjavy.\nMalá rekapitulace vystoupení pozdního léta 31.10.2017\nAlespoň pro připomenutí přikládáme přehled vystoupení našeho sboru z konce srpna a září.\nMáme další nové členky - je nás už 18 30.10.2017\nMožná už jste si všimli, že se náš sbor stále rozrůstá. Během posledního roku nám přibylo několik nových členek. Vítáme mezi nás dvě Martinky a Kristýnku!\nŽítkovské bohyně v Parku Rochus 21.07.2017\nNa 1. srpna nás pozvali do Parku Rochus v Uherském Hradišti, kde máme účinkovat v pořadu O žítkovských bohyních.\nKopaničárské slavnosti 2017 20.07.2017\nV červenci jsme ještě měli menší vystoupení na Kopaničárských slavnostech 14.-15.7. V pátek se několik z nás zúčastnilo zahájení slavností u Lípy bratrství a v sobotu jsme účinkovaly krátce ve večerním programu, v pásmu souboru Kopaničár, které bylo věnováno vojně a odvodům na vojnu.\nPrázdniny jsme zahájily v Ostrožské Nové Vsi 19.07.2017\n1. července 2017 jsme zpívaly společně s dalšími účinkujícími ve Slováckém dvoře na akci "Vitaj, léto, s písničkú".\nMikroregion Bílé Karpaty slaví 10. výročí 12.05.2017\n20. května 2017 ve Starém Hrozenkově v přírodním amfiteátru - v programu vystoupíme i my.\nChystáme se do Vsetína, do Nivnice i do Prahy 24.04.2017\nValaši nás pozvali do Vsetína na Valašské zpívánky. Konají se 28. dubna. V rámci večerního programu v kulturním domě vystoupíme nejen my, ale i Pěvecký sbor Jasénčanky, CM Malá Jasénka a CM Mladá Jasénka. 7. května 2017 pak zazpíváme v Nivnici na Májovém jarmarku. A 10. června jedeme i s Mužským sborem z Vápenic do Prahy. Tam bychom měli účinkovat v Národopisném muzeu Národního muzea.\nZpívání na koštu trnek na Horňácku 23.04.2017\n25. března 2017 jsme vystupovaly v obci Louka na Horňácku na 11. koštu trnek. Samozřejmě trnky tu byly v různých podobách - jako buchty, povidla i slivovice. Tak jsme zpívaly i ochutnávaly. Děkujeme za pozvání!!\nOslavování na začátku roku 2017 22.04.2017\nPrvní měsíce roku 2017 jsme žily tak trochu přípravami a oslavami narozenin našich členek. Marta slavila s námi na Žítkové 3. března a Jarka 7. dubna v Hrozenkově. Jak si obě přály, vytvořily jsme pro ně na památku fotoknihy z akcí a vystoupení našeho sboru. Taky proto nebylo moc času na aktualizaci našich stránek :-). Anička jim k tomu ještě upekla krásné dorty. Moc oběma děkujeme za pozvání, skvělé pohoštění a krásné oslavy. A přejeme jim všechno nejlepší!!!!! No a mezi tím oslavováním zbyl čas ještě i fašjanky ve Vápenicích.\nJeště malá rekapitulace loňských akcí 21.04.2017\nDruhá polovina roku 2016 nám tu nějak schází :-), proto aspoň tedy připomeneme, kde jsme účinkovaly. 2.8. jsme zavítaly opět na Slovensko na Praznovské folklórne slavnosti. V září nás potěšilo pozvání z Hotelu Aurelius na Pálavské vinobraní do Mikulova (10.9.) - tam jsme ještě nezpívaly. V listopadu jsme oslavily v kavárně narozeniny s Klárkou. V prosinci pak jsme společně s dalšími soubory a sbory z Kopanic účinkovaly na tradičním Štěpánském vánočním koncertu v kostele v Hrozenkově. V závěru roku jsme zazpívaly ještě 30.12. dětem i dospělým v rodinném centru Cvrček na Vyškovci.\nCo plánujeme na červen a červenec 26.05.2016\nHned první červnový víkend slaví kulaté narozeniny naše kamarádka a členka Jitka. Tak nás čeká další báječná oslava :-). Už se moc těšíme. No a pak až v červenci Kopaničárské slavnosti v Hrozenkově. Ty se konají letos od 15. do 17. července 2016. Uvidíte nás v pátečním i sobotním programu.\nCo nového v roce 2016 25.05.2016\nZ kraje roku jsme si daly opět zpěváckou pauzu. Tedy kromě oslavy Jolčiných narozenin ve Vápenicích (13.2.). Prvním větším zpíváním bylo až dubnové natáčení pro televizní pořad Folklorika (17.4.). V květnu (21.5.) pak následovalo vystoupení na jarmarku v Popovicích v krásném areálu - Amfík Bukovina.\nJeště pro připomenutí pár akcí loňského roku 24.05.2016\nOmlouváme se našim fanouškům, že nestíháme na webu včas informovat o našich akcích. Přece jen jsme někteří víc na to zpívání a prožívání než na to psaní. Je nám zkrátka pořád bližší ten skutečný svět a život než ten virtuální :-)\nSpolečné vystoupení na Slovensku 13.07.2015\n4. července 2015 jsme společně s DH Hrozenčané a Mužským sborem z Vápenic zavítali do obce Plevník-Drienové u Povážské Bystrice na festival Morava krásná zem. Bylo sice pořádné vedro, ale bylo nám tam krásně! Děkujeme pořadatelům za pozvání! Také díky místnímu harmonikáři a neúnavnému Štěpánovi Bartošovi za bezvadný hudební doprovod!\nKopaničárské slavnosti letos už 10.-12. července 2015 20.05.2015\nSamozřejmě další vystoupení Čečery letos v létě nebude chybět ani na Kopaničárských slavnostech. Do programu jsme zařazeny opět v pátek i v sobotu. Na sobotu budeme připravovat vystoupení společně s dalšími sbory a soubory z Kopanic - tentokrát na téma Jarmek.\nBílokarpatské slavnosti v Uherském Brodě 20.05.2015\nV neděli 14. června 2015 jsme zazpívaly na Bílokarpatských slavnostech v Uherském Brodě na náměstí. Hudební doprovod nám zajistila hudecká trojka Katka Říhová, Zuzka Jurigová a Tonda Juriga. Děkujeme! A díky pořadatelům za pozvání!\nČeká nás opět Strážnice i Lukov 19.05.2015\nNa červen jsme pozvané na krátké vystoupení do Strážnice na MFF - 26. června 2015. Hned druhý den nás čeká vystoupení na hradě Lukov - 27. června. Pořadatelé z Lukova si přáli pásmo Čarování, tak se máte na co těšit :-)\nKrájaní slížov v Hornej Súči 23. března 18.05.2015\nI když jsme to neplánovaly, nakonec jsme se staly i my nejen účinkujícími, ale i soutěžícími na 9. ročníku soutěže v "krájaní slížov" v Hornej Súči na Slovensku. Naše družstvo zastupovaly dvě statečné ženy (i když tak trošku z našeho donucení) - Marta a Gabra. A získaly i bronzovou medaili! Děvčata, děkujeme za skvělou reprezentaci! A pořadatelům děkujeme za pozvání i krásnou akci!\nZpívání v kině Máj v Uherském Brodě 17.05.2015\n21. března 2015 zpíval náš sbor v kině Máj v Uherském Brodě. V roce 1975 natočil režisér Karel Kachyňa film Škaredá dědina, jehož děj byl zasazen do obce Žitková. Právě tento film kino uvádělo v březnu a pozvalo si nás tedy na malé kulturní vystoupení. Děkujeme za pozvání i milé přijetí!\nFašjanková obchůzka opět ve Vápenicích 14. února 2015 20.04.2015\nAni letos se neobešly vápenské fašjanky bez nás. Bylo to jako vždy náročné, ale krásné!\nBeseda u cimbálu v Lukově 02.12.2014\nV sobotu 13. prosince 2014 od 19,30 hodin se bude konat v Lukově beseda u cimbálu, na které také budeme vystupovat společně s FS Kopaničár. Pořadatelem je Valašský soubor Kašava. Akce se koná ve víceúčelové budově Podhoran Lukov a.s. Beseda je nazvaná Vjanoce, Vjanoce, skoro li budzece aneb Vánoce na Moravských Kopanicích. Přijďte se s námi naladit do vánoční atmosféry!\nOchutnávka kopanických jídel opět ve Vápenicích 02.12.2014\nNenechte si ujít druhý ročník skvělé akce - ochutnávky kopanických jídel ve Vápenicích. Loni to bylo úúúžasné a úžasně dobré! Koná se v budově staré školy v sobotu 6. prosince 2014 od 13,00 hodin. Navíc tam budeme vystupovat i my!\nV říjnu se nám vdala naše členka! 01.12.2014\nNaše členka a kamarádka Peťa se nám nedávno vdala! A pozvala nás i na svatbu! Bylo to moc hezké. Moc děkujeme. Přejeme oběma všechno nejlepší na společné cestě životem!\nNa kraj Ameriky ještě jednou 01.09.2014\n15. října 2014 máme v Uherském Brodě v Muzeu J.A.K. opakovat spolu s dalšími účinkujícími pořad "Na kraj Ameriky" o vystěhovalectví zdejších lidí do Ameriky. Poprvé byl pořad představen letos na MFF ve Strážnici. Jeho autory jsou L. Uhlíková a P. Popelka. Pořad je opravdu velmi povedený. My jsme v něm dostali také svůj prostor. Děkujeme všem, kteří se na jeho přípravě podíleli! Moc se nám líbil. Těšíme se na jeho říjnové opakování. Přijeďte se také podívat!\nDojeďte na hody!!!! 31.08.2014\nPrvní zářijová neděle už tradičně patří ve Starém Hrozenkově hodům s krojovaným dožínkovým průvodem obcí. Letošní hodový program začíná už v sobotu 6.9. večer v amfiteátru Kopaničárských slavností koncertem polské skupiny Zgagafari a hodovou zábavou. Hodová neděle 7.9. začíná mší svatou v 10,30 hodin a pak následuje ve 14,00 hodin krojovaný průvod obcí a po něm vystoupení souborů a zábava. Kromě našich souborů z Kopanic účinkují také naši kamarádi Praznovanka z Praznova (SK), Čajka a Chotár z Hornéj Súče (SK) a Lastovček a Lastovec z Dolnej Súče (SK). Těšíme se na vás!\nVzpomínková akce na Vyškovci k 70. výročí letecké bitvy nad Bílými Karpaty 30.08.2014\n31. srpna 2014 nás čeká vystoupení na Vyškovci u pomníku padlým americkým letcům, kteří zde zahynuli v roce 1944 při letecké bitvě nad Bílými Karpaty. Nacvičovaly jsme pro tuto příležitost i nové vojenské písničky. Jsou někdy sice hodně smutné, ale moc se nám líbí. Určitě to bude zajímavá akce s účastí zajímavých lidí, dokonce i rodinných příslušníků padlých amerických vojáků. Začátek v 15, 30 hodin u pomníku na Hribovňách.\nNa Jarošovské pouti 25.08.2014\n17. srpna 2014 jsme měly možnost zpívat na Jarošovské pouti ke kapli Sv. Rocha. Bylo to milé a velmi příjemné setkání na zajímavém místě, které jsme doposud nenavštívily. Děkujeme za pozvání!\nČečera po americku 10.06.2014\nS potěšením jsme přijaly opět pozvání na festival do Strážnice. Máme zde vystoupit v sobotu 28. června 2014 na zámku v pořadu Na kraj Ameriky, který je věnován tématu vystěhovalectví do Ameriky v lidové písni. Bude prezentován hned dvakrát (v 11,00 hodin a ve 14,00 hodin). Autory pořadu jsou paní Uhlíková a pan Popelka. Učíme se pro tuto příležitost několik nových písní, takže pokud si nás přijdete poslechnout, uslyšíte i tento náš nový americký repertoár. Tak se na vás budeme těšit!\nJedeme na Májové zpívání v Suché Lozi 24.04.2014\n3. května 2014 vystoupíme na Májovém zpívání v Suché Lozi. Akce začíná v 16,00 hodin. Naše vystoupení by mělo přijít na řadu asi po 18,00 hodině. Kromě Čečery vystoupí ještě Mužský sbor z Vlčnova, FS Plkotnice ze Suché Lozi a některý ze slovenských folklórních souborů. Tak si s námi přijeďte zazpívat! Těšíme se na vás! Další účinkování nás potom čeká až první víkend v červenci. To se chystáme na Březovou a na Súču.\nZveme na fašjanky do Vápenic! 14.02.2014\nV lednu a únoru odpočíváme po vánočním radování, ale zveme vás na 1. března do Vápenic na fašjanky! Bude tam i Čečera. Možná nás nepoznáte, ale zpěv vám třeba napoví!\nZimní vystoupení ve Strážnici 13.02.2014\nHned na prvního prosince nás pozval Národní ústav lidové kultury do Strážnice. Tam se vypravila menší skupinka členek našeho sboru, aby předvedla ve skanzenu například ukázku příchodu dzjévky ze služby, načínání koláča a něco málo z adventních zvyků a vánoční magie. Ukázky probíhaly po celý den na několika místech, proto si účinkující svá pásma několikrát zopakovali. Našim děvčatům se tam prý moc líbilo. Tak jim děkujeme za reprezentaci a pracovníkům muzea za pozvání!!\nŠtěpánský koncert na závěr roku 17.01.2014\nRok 2013 jsme ukončili opět společně se sbory a soubory z Kopanic vánočním koncertem v kostele ve Starém Hrozenkově. Koncert proběhl 26. prosince. Letos jste nás možná neviděli, ale snad slyšeli. Zpívaly jsme totiž na chóře u varhan. Tak snad se vám naše zpívání v roce 2013 líbilo a snad se na nás budete těšit i v roce 2014. My se na vás těšíme už teď a přejeme vám krásný a radostný celý rok!!!\nZa dobrým jídlem do Vápenic 13.01.2014\nObec Vápenice uspořádala 7. prosince adventní ochutnávku kopanických jídel. Samozřejmě jsme u toho nemohly chybět, protože jak víte, tak nám dobré jídlo vždycky udělá radost. A bylo co ochutnávat. Plný stůl slaných i sladkých dobrot a k tomu výborné režné víno. Kuchařkám patří velké uznání a poděkování, protože všechno bylo vynikající! A bylo toho tolik, že jsme snad ani všechno nezvládly ochutnat. Navíc jsme si pěkně zazpívaly nejen s Mužským sborem z Vápenic, ale i s dalšíma milýma hostama. Takže doufáme, že tato výborná akce proběhne za rok zase!!! Určitě přijdeme.\nZpívání v září 12.01.2014\nPoslední čtyři měsíce v roce 2013 jsme měly spíše klidovější program. Účinkovaly jsme v září na dožínkách v Hrozenkově 8. září a potom ještě ve Vápenicích na hodech u nové kapličky 15. září. Pak jsme si daly menší uměleckou :-) pauzu až do prosince.\nLetní zkoušení a vaření 09.09.2013\nVětšinou je nás lepší šatit než živit, ale přece jenom si někdy některá z nás troufne pozvat si kamarádky ze sboru domu na nějaké to posezení nebo grilování. Letos jsme si udělaly zase jednu trampolínovou zkoušku s opékáním u Lacinů (8.8.) a taky nás naša vedoucí Marínka pozvala na Lozky na kotlíkový guláš a na posezení s našima kamarádkama Klebetnicama (16.8.). No, co vám budeme povidat. Bylo to skvělé! Špekáčky, maso, gulášek aj buchty a všecko ostatní. A neostalo enom u jídla. Uvidíte na fotkách. Děkujeme moc výborným kuchařkám aj maminkám Stázky a Marínky - paní Lacinové a paní Vocilkové!\nA zas tu máme hodový měsíc! Sláva! 06.09.2013\nSamozřejmě nemůžeme chybět na hodech a dožínkách ve Starém Hrozenkově 8. září 2013. Začínají hodovým krojovaným průvodem ve 14,00 hodin. Kromě nás a dalších místních sborů a muzikantů účinkují také soubor Rozmarýn z Uherského Brodu, Mužský sbor z Hroznové Lhoty a Brezová z Brezové pod Bradlom. V neděli 15. září zpíváme na hodech ve Vápenicích, kde začíná program také ve 14,00 hodin u kapličky na rozcestí.\nPrázdninové zpívání na Slovensku 05.09.2013\nV červenci jsme absolvovaly krásný festival v Nízkých Tatrách v obci Telgárt. V srpnu jsme si zazpívaly na Srazu traktoristů v Hornej Súči (10. 8.) a hned druhý den (11.8.) nás čekalo vystoupení v obci Praznov u Povážskej Bystrice na Praznovských slavnostech. Všechny akce byly moc pěkné! Všude nás krásně přivítali a moc dobře se o nás starali, takže moc děkujeme za pozvání i za milé přijetí a budeme se těšit na další setkání! Děkujeme i našemu řidičovi Pavlovi Gabrhelovi z Vápenic za bezpečný a pohodlný odvoz na festiva l!!!\nChystáme se na festival chrámového a lidového zpěvu do obce Telgárt pod Kráľovou hoľou 15.07.2013\nV červnu se nám dostalo milého pozvání od slovenských pořadatelů na neobyčejnou akci - XIX. ročník festivalu "Ozveny staroslovienčiny pod Kráľovou hoľou". Festival se koná ve dnech 20. -21. července 2013 a je zaměřený na chrámový a lidový zpěv z oblastí Slovenska a východní Evropy. Letošní ročník je dle sdělení pořadatelů věnovaný 1150. výročí příchodu Cyrila a Metoděje na naše území. Moc se na tuto akci těšíme a doufáme, že se naše zpívání bude na Slovensku líbit. Nacvičujeme i nové krásné písničky, které zde poprvé představíme.\nKopaničárské slavnosti a oslavy výročí Mužského sboru z Vápenic 15.07.2013\n12. července 2013 si nás pozval Mužský sbor z Vápenic na oslavu 10. výročí jejich sboru, která proběhla v rámci prvního dne Kopaničárských slavností v přírodním amfiteátru ve Starém Hrozenkově. Společně s dalšími sbory a účinkujícími jsme chlapům moc rádi zazpívali a popřáli všechno nejlepší do dalších let!! Našim slavíkům z Vápenic jsme zazpívali mimo jiné i krásnou písničku od Waldemara Matušky (jen trošku obměněnou :-)), která opěvuje podobně nadané zpěváky z jistého španělského města... Jednu z písniček k výročí otextovala i Ivka. Dostali jsme za to od nich krásné růžičky a bohaté pohoštění! Moc vám hoši děkujeme! Doufáme, že se vám naše zpívání líbilo.\nCyrilometodějské zpívání na Březové 14.07.2013\n6. července jsme navštívili nedalekou obec Březová, kde si náz pozvali naši folklórní kamarádi na zpívání při Cyrilometodějské pouti. Bylo nám tam moc dobře, hostitelé se o nás starali skvěle! Ani se nám nechtělo domů. Moc jim děkujeme za milé pozvání, vzornou péči i krásný společně strávený den!!! Určitě moc rádi zas někdy přijedeme!\nMáme dvě nové členky! 13.07.2013\nV letošním roce se k nám přidaly dvě nové mladé, krásné a šikovné členky - Hanka a Peťa! Děvčata, vítáme vás mezi námi a těšíme se na společné zpívání!!!\nCo nás čeká v létě? 17.06.2013\nV letních měsících nás čeká řada vystoupení na různých místech. Prázdniny zahájíme účinkováním na Březové 6. července na jarmarku v rámci Cyrilometodějské pouti. Následující víkend 12.-14. 7. pak zazpíváme na tradičních Kopaničárských slavnostech v přírodním amfiteátru ve Starém Hrozenkově. První den slavností (12. července) oslaví zároveň Mužský sbor z Vápenic desáté výročí od svého založení. V programu k tomuto výročí sboru vystoupíme i my. Akce začíná v 19,00 hodin. 27. července účinkujeme v Nedachlebicích na setkání pěveckých sborů. Několikrát se vypravíme letos i na Slovensko. Na 10. srpna si nás pozvali traktoristi z Hornej Súče-Dúbravy na sraz traktoristů. 11. srpna pak nás čeká vystoupení v obci Praznov u Povážskej Bystrice. Máme ještě další pozvání na několik zajímavých akcí. V těchto dnech se rozhodujeme, která příjmeme.\nJarní účinkování Čečery 16.06.2013\nV dubnu jsme absolvovaly dvě hezké jubilejní akce spřátelených sborů - ve Vacenovicích a ve Vlčnově. Ve Vacenovicích jsme zazpívaly 7. dubna 2013 na setkání ženských sborů "Zpívajú sobě robky na Moravě", které se uskutečnilo u příležitosti 10. výročí ženského sborečku Marijánky z Vacenovic. Fotografie z akce najdete ve fotogalerii na stránkách obce Vacenovice (www.vacenovice.cz). 20. dubna nás pozval na další oslavu Mužský sbor Vlčnov - slavili také 10. výročí jejich sboru. Pořadu nazvaného "Sú vlčnovští šohajíci" se kromě domácích sborů a Čečery zúčastnilo v kulturním domě ve Vlčnově ještě několik dalších ženských i mužských sborů: z Hradčovic, Ostrožské Nové Vsi, z Jedovnic, Podolí a Šardic. Ze Slovenska přijel FS Javorník z Lúk pod Makytou a ke zpěvu a tanci hrála i CM Čardáš. Fotografie z akce jsou k dispozici na www.vlcnov.cz/obcasnik. Obě setkání byla moc milá a příjemná. Děkujeme tímto sborům oslavencům i jejich členům za pozvání a přejeme jim do dalších společně strávených a prozpívaných let všechno nejlepší!!\nSoustředění Čečery na Žítkové 15.06.2013\nO víkendu 15.a 16. března 2013 nás pozvala naše členka Andrejka na rekreační středisko na Žítkové (www.rekreacezitkova.cz) na víkendové setkání - soustředění našeho sboru. Při rekonstrukci chaty jsme tam v loňském roce některé z nás pomáhaly při úklidu a na oplátku jsme dostaly pozvání na malý odpočinkový víkend na Žítkové. Sešly jsme se všechny až na jednoho maroda (Renata :-)). Vše se báječně vydařilo. Strávily jsme společně krásné odpočinkové chvíle a děkujeme tímto Andrejce za pozvání i za skvělou péči a všechny výtečné lahůdky během soustředění!!!\nVánoční a tříkrálové zpívání 06.12.2012\n26. prosince 2012 si nás můžete přijít poslechnout na vánoční zpívání v kostele Narození Panny Marie ve Starém Hrozenkově. Zde vystoupíme i s dalšími sbory a soubory z Kopanic. Další zpívání nás čeká 5. ledna 2013 v Uherském Brodě na Tříkrálovém koledování v atriu Muzea J.A. Komenského od 17,00 hodin.\nPojedeme pomáhat a pálit do Strání! 23.08.2012\nChystáme se na letošní setkání mužských s ženských sborů ve Strání, které se koná 24.srpna 2012 od 20,00 hodin. Letošní kulturní program nese název "Poháhat a pálit". Takže každý už si jistě domyslí, o čem to budeme zpívat :-). Tak jen můžeme doufat, že nás z toho pálení moc nerozbolí hlava...\nTřebíč nás zve na Bramborobraní! 23.08.2012\n15. září 2012 probíhá v Třebíči na Vysočině festival s jarmarkem nazvaný Bramborobraní. V loňském roce se na něm představil Kopaničár a Kopaničárek a letos si pořadatelé ještě přizvali náš sbor. Už se moc těšíme na všechny bramborové speciality i zajímavou akci! Program s našimi vstupy začíná od 13,30 hodin na Karlově náměstí.\nVíkend ve znamení folklóru 29.06.2012\nO víkendu 23. a 24. června 2012 jsme absolvovaly dvě moc pěkné akce. V sobotu nás zařadili do programu Folklórního klubu ve strážnickém skanzenu v rámci MFF Strážnice 2012 a v neděli jsme se na pozvání Petra Holáska vydaly na Vyškovec, zazpívat babičce k 85. narozeninám. Doufáme, že babičku naše písničky potěšily a přejeme jí ještě do dalších let mnoho zdraví, radosti a sil!!!!! Na cestu zpátky se nás několik vydalo pěšky po "čerešňovej magistrále". Třešně byly skvělé a bylo jich hodně. Schválně, jestli z fotek ve fotogalerii poznáte, kudy tato magistrála vede...\nCo nás čeká? 06.06.2012\nPo odpočinkových měsících se zase začínáme dostávat do víru akcí a tak pomalu, ale jistě si plníme kalendář dalšími vystoupeními. Nejdřív nás čeká 15. června na Chatě na Žítkové (u rybníka, dříve Chata Janka) účinkování při autorském čtení s Kateřinou Tučkovou, která vydala letos na jaře román Žítkovské bohyně. Čtení začíná v 17,30 hodin. Chystáme se letos i do Strážnice, konkrétně v sobotu 23. června (dopoledne). Další v pořadí jsou Kopaničárské slavnosti, kde je potvrzena naše účast na pátečním setkání u Lípy bratrství a také v sobotním podvečerním programu. Slavnosti se letos konají 13.-15. července. Lípa bratrství byla vysazena už v roce 1922, takže letos oslavíme její 90. narozeniny!\nVystoupení na Jízdě králů ve Vlčnově 05.06.2012\nPořadatelé tradiční Jízdy králů nás pozvali letos na tuto velkou regionální folklórní událost, abychom i my potěšily účastníky akce naším báječným zpěvem. Vystoupily jsme v neděli 27. května 2012 v rámci dopoledního jarmarku na vlčnovském náměstíčku. Odpoledne se pak některé z nás ještě vydaly i do průvodu, kde jsme sice v menším počtu, ale zato statečně, reprezentovaly naše Kopanice za doprovodu Mužského sboru z Ostrožské Lhoty. Chlapi nás pozvali na příští rok na kosení, tak jsme zvědavé, zda to mysleli vážně. V každém případě budeme muset asi pro jistotu během roku potrénovat kosení, abychom neudělaly ostudu ...\nOdpočinkové měsíce 04.06.2012\nPo loňském nahrávání cédéčka jsme si na začátku tohoto roku daly větší pauzu, abychom načerpaly nové síly a inspiraci. Zapojily jsme se jen do fašjankové obchůzky ve Vápenicích a přijaly pozvání do Vlčnova. V této pauze jsme ale rády přijaly pozvání na dvě soukromé akce. 17. dubna 2012 měla v Brodě krásný jubilejní narozeninový koncert naše vedoucí Marínka. V pátek 20. dubna si nás pak pozvala na Lozky na narozeninový táborák. Trošku nám ho sice počasí pokazilo, ale určitě nepokazilo výbornou náladu, která tam celý večer vládla. Určitě k ní přispěli všichni zúčastnění muzikanti a zpěváci i skvělý "Zochrův" guláš a parádní muzikantské dorty, které přivezly Ženičky (cimbál) a Čečera (harmonika). Dorty už jsou pravda snězené, ale přivezly jsme naší oslavenkyni ještě i další dárky, které snad vydrží déle a budou jí určitě připomínat kulaté výročí ještě dlouho a dlouho ... Snad z nich bude mít nakonec i radost :-)\nNaše nové cédéčko už je na světě!! 18.01.2012\nPřed Vánocemi se nám podařilo vydat naše první samostatné cédéčko. Je na něm téměř 66 minut krásných nahrávek. Křest 28. prosince 2011 se nám vydařil. Děkujeme všem, kteří nám pomohli s přípravou CD, s organizací křestu, i těm, kteří se na křest přišli podívat. CD je k dispozici v Informačním středisku ve Starém Hrozenkově (www.iskopanice.cz) nebo u vedoucí sboru. Budeme rádi, když nám dáte vědět, jak se vám cédéčko líbí.\nPrvní CD našeho sboru vyjde ještě před Vánocemi 16.12.2011\nPrvní CD našeho sboru snad již brzy spatří světlo světa. V současné době je v lisovně a příští týden už by se mělo objevit na Kopanicích. Hledáte-li ještě stále pěkný dárek pod stromeček, zastavte se po 20. prosinci 2011 v Informačním středisku ve Starém Hrozenkově, kde bude CD k dispozici. Křest proběhne 28. prosince 2011 od 19,00 hodin v kulturním domě ve Starém Hrozenkově. Vstup volný. CD obsahuje 34 nahrávek, ale písní je na něm téměř 60. Některé písničky jsou spojeny do sérií. Doufáme, že se Vám bude líbit.\nZpívání v Drslavicích 12.12.2011\n18. prosince 2011 od 15,00 hodin probíhá v Drslavicích akce Zpívání u kapličky. Jedním z hostů je i náš ženský sbor. Zazpíváme moravské a slovenské koledy a jednu adventní píseň.\nOslava narozenin 10.12.2011\nV sobotu 22. října 2011 nás Klárka pozvala na Chatu Žítková na oslavu svých 35. narozenin. Oslava to byla velkolepá - s dortem, dobrým jídlem, pitím, zpěvem i tancem. Anička upekla havajský dort, Andrejka uvařila zas výbornou večeři. Nechaly jsme vyrobit pro Klárku foto kalendář a pořídily jí její vysněné rumba koule. Atmosféru oslavy přiblíží fotky ve fotogalerii.\nZe slavností do slavností 20.07.2011\nO minulém víkendu jsme účinkovaly na Kopaničárských slavnostech a už se připravujeme na slavnosti Hrozenkovské, které se konají 6.-7. srpna 2011 opět v přírodním amfiteátru. Náš sbor účinkuje v sobotu od 18,40 hodin v pásmu "Šak to, Bože, časy bývaly" společně s Kopaničárem a Mužským sborem z Vápenic. V neděli 7. srpna pak budeme zpívat ještě v odpoledním pásmu. Ve fotogalerii najdete nové fotografie z letošních Kopaničárských slavností.\nVystoupení na Formanské parádě na Kykuli 12.07.2011\n18. června 2011 se na Kykuli, na pomezí katastrů obcí Chocholná-Melčice a Vyškovec, konaly formanské závody nazvané Formanská paráda. Kromě krásných koní a zdatných formanů měl i náš sbor možnost se na této velmi příjemné akci prezentovat. Navázali jsme zde kontakt i na přespolní sbor Studzienka. Na fotky ze závodů se můžete podívat ve fotogalerii.\nPřipravujeme první vlastní cédéčko! 22.04.2011\nUž od začátku dubna nahráváme v Bojkovicích s Radkem Peřestým naše první vlastní cédéčko. Chtěli bychom ho dokončit během léta, takže se můžete těšit na staré i nové písničky v podání našeho sboru.\nAnička se nám vdává! 22.04.2011\nNaše členka Anička chystá na 30. dubna 2011 svatbu. Přejeme tedy novomanželům vše nejlepší!!! Hodně zdraví, porozumění, pohody a lásky. Ať se Vám na společné cestě životem daří co nejlépe !!!\nFašjanková obchůzka 15.04.2011\nMáme v našem sboru i děvčata z Vápenic, takže některé členky chodí oživit fašankové zvyky i do této obce. Letos to připadlo na 4. března. Výtečným zpestřením bývá i místní zabijačka. Po celodenním chození tedy ve Vápenicích nikdo určitě hlady neumře.\nDopis od paní Bartošíkové - k vystoupení v Uherském Brodě 02.03.2011\nVelmi nás potěšil a dojal krásný dopis, který nám poslala spisovatelka paní Bartošíková. Její dopis je reakcí na pořad Čečery a souboru Kopaničár, který jste mohli vidět a slyšet 5. února v Domě kultury Uherském Brodě. Text dopisu najdete v příloženém souboru.\nVystoupení v Uherském Brodě 19.01.2011\n5. února 2011 od 19,30 vystoupí náš sbor společně se souborem Kopaničár v Uherském Brodě v kulturním domě v pásmu Šak to, Bože, časy bývaly. Přijďte se na nás podívat!\nZ Vápenic do Hornej Súče 25.10.2010\nLetos jsme si hodové zpívání ve Vápenicích moc neužily, protože nás čekalo ještě týž den vystoupení na Súči, kde se také předávaly dožínkové věnce a prezentoval se navíc projekt přeshraniční spolupráce. V Hornej Súči účinkoval kromě nás také soubor Kopaničár.\nHodové září 24.10.2010\nKaždoročně nás v září čeká několik hodových vystoupení v Hrozenkově i okolních obcích. Začaly jsme na Žítkové v sobotu 4. září, pokračovaly v neděli Hrozenkově, za týden pak se vždy hoduje ve Vápenicích. V rámci hrozenských hodů s dožínkami byla pokřtěna i nová publikace s CD "O kopanickej reči", na jejíž přípravě se podílela celá řada zdejších obyvatel a rodáků. Na CD je kromě mluveného slova i řada krásných písní a melodií, mimo jiné i v podání našeho sboru. Kniha je k dostání u vydavatele, tedy na Informačním středisku ve Starém Hrozenkově (www.iskopanice.cz), ale i v knihkupectvích v okolí.\nČečera na trampolíně 23.10.2010\nKlárka koupila pro své děti trampolínu a pozvala i nás, abychom toto nové sportovní náčiní vyzkoušely. Tak jsme si o prázdninách daly dostaveníčko u Lacinů na dvorku. Kromě skákání došlo samozřejmě i na zpívání, nechyběl ani taborák. Jelikož však k ohni patří spíš trampské písně, tak jsme tentokrát poněkud ten náš repertoár upravily. Prázdninové sportovní setkání se uskutečnilo 18.srpna 2010.\nNávštěva z Francie 22.10.2010\n4. srpna 2010 se na naši zkoušku přišlo podívat i několik hostů z Francie.\nZpívání na jubilejních 50. Kopaničárských slavnostech 03.08.2010\nVe dnech 16.-18.července 2010 proběhly v Hrozenkově už 50. Kopaničárské slavnosti. Čečeru jste mohli vidět při zahájení slavností u Lípy bratrství a pak i slyšet během slavnostního otvírání a svěcení zrekonstruovaného areálu slavností. Večer vystoupil sbor i v kulturním domě v rámci pořadu, který zajišťovali Gajdoši z Kopanic. Během večerního programu vystoupil i MS z Vápenic a další přespolní i zahraniční hosté. V závěru byla pokřtěna také nová kniha paní Marie Gazdové nazvaná Návraty.\nVystoupení na březovské Cyrilometodějské pouti 03.08.2010\nNa začátku prázdnin, 4. července 2010, jsme se vypravily na zpívání do Březové na Cyrilometodějskou pouť. Na tuto cestu však jen tak nezapomeneme, protože jsme byly po cestě na vystoupení přítomny u tragické dopravní nehody.\nČečera ve Strážnici 2010 02.08.2010\n25. června 2010 jsme vystoupily na festivalu ve Strážnici v rámci pásma "Po našem", které bylo věnováno 130. výročí narození Josefa Černíka. Spolu s námi účinkoval v pořadu i soubor Kopaničár a další pozvaní. Kdo neměl možnost toto vystoupení shlédnout, můžeme ho pozvat na 17. září 2010 do Uherského Brodu do atria Muzea JAK, kde by se měla od 19,00 hodin uskutečnit repríza strážnického pořadu.\nDvě březnová účinkování na jižní Moravě 01.08.2010\n6. března 2010 vystoupila Čečera na zpívání ženských sborů v Dolních Dunajovicích a přijala také pozvání na oslavu 10. výročí založení Ženského sboru Slováckého krůžku ve Staré Břeclavě, která se konala 27. března 2010.\nČečera účinkovala na Bělokarpatské konferenci 30.11.2009\nVe dnech 14. a 15. října 2009 probíhala ve Starém Hrozenkově desátá česko-slovenská Bělokarpatská konference. Na společenském večeru na Kordárně zpívaly účastníkům i členky Čečery. Pár fotek najdete i ve fotogalerii.\nZpívání při rozsvěcování vánočního stromku v Hrozenkově 30.11.2009\nNa pátek 4. prosince 2009 (v 16,00 hodin) se připravuje ve Starém Hrozenkově rozsvěcování vánočního stromku, kde vystoupí i děti ze školy, místní soubory a sbory. Také Čečera si připravuje své krátké vystoupení. Přijďte si zazpívat společně s námi!!!\nKopanické hodování 14.09.2009\nTakže tradiční hodové oslavy už máme za sebou! Začaly jsme na Žítkové v sobotu 5. září, pokračovaly v neděli 6. září v Hrozenkově a 13.září ještě vyvrcholilo naše hodování ve Vápenicích. A to doslova.\n20. září 2009 účinkuje Čečera v Uherském Brodě 14.09.2009\nNa druhý ročník přehlídky nazvané "Uherskobrodsko v písni a tanci" pozvali pořadatelé také náš ženský sbor. Přehlídka se koná v zahradě Panského domu v Uherském Brodě od 13.30 hodin. Čečera by měla vystoupit asi kolem půl čtvrté. Předvedeme naše konopné pásmo.\nKam za Čečerou v září? 21.08.2009\nV září čeká náš sbor jedno vystoupení za druhým. Začne to dožínkami ve Starém Hrozenkově, které se připravují na neděli 6. září 2009. Hned v následujícím týdnu se pak opět po roce vydáme do Uherského Hradiště, kde se každoročně konají Slavnosti vína. Tam budeme k vidění 12. září v krojovaném průvodu. 20. září nás čeká vystoupení v zahradě Panského domu v Uherském Brodě, v rámci programu Uherskobrodsko v písni. No, a to ještě možná přibudou další akce... třeba hody v okolních obcích....\nNávštěva u Ley 21.08.2009\nNaše členka a kamarádka Lea porodila v listopadu loňského roku šikovného chlapečka Františka. Teprve až letos v srpnu se nám však podařilo přijít společně pogratulovat a donést Františkovi něco malého pro radost. Pár fotek z návštěvy je ve fotogalerii.\nNatáčení cestopisu pro ČT1 30.07.2009\nPrvní červnový týden probíhalo na Kopanicích natáčení pro Českou televizi. V dokumentárním snímku "Na cestě po Kopanicích", který ČT1 uvede 24.srpna ve 21,00 hodin, možná uvidíte i záběry ze zkoušky Čečery...\nČečera na Kopaničárských slavnostech 30.07.2009\nLetošním Kopaničárským slavnostem počasí příliš nepřálo, celý sobotní program musel být zrušen. Kdo se však přišel podívat už na páteční program do kulturního domu, jistě nebyl zklamán. I Čečera si tentokrát "odbyla" své vystoupení v pátek 17.července.\nSpolečný výlet za vínem do Svatobořic-Mistřína. 23.04.2009\nPavel Gabrhel, člen Kopaničáru a Mužského sboru z Vápenic zorganizoval na 17. dubna 2009 pro folkloristy z Kopanic společný výlet do vinného sklepa ve Svatobořicích-Mistříně.\nČečera byla nominována na folklórního Oskara 23.04.2009\n18.dubna 2009 probíhalo v Brně v Divadle Bolka Polívky udělování cen FOSKAR 2008. V kategorii vokální sbor se mezi třemi nominovanými objevila i Čečera.\nOpět pozvání na Myjavu 23.04.2009\nV měsíci červnu se koná tradiční folklórní festival na Myjavě. Pořadatelé si nás pozvali loni a letos znovu. Tak snad nezklameme. Pokud se na nás chcete přijet na festival podívat, tak si rezervujte v kalendáři neděli 21.června 2009. Tak jako loni, i tento rok budeme vystupovat na Myjavě v areálu nazvaném mestecko MY-A-VY.\nFašank ve Vápenicích 09.03.2009\nV sobotu 21. února 2009 se některé členky sboru vydaly společně s dalšími kamarády na fašankovou obchůzku po Vápenicích. Fotky z tohoto veselého putování maškar, které bylo zakončeno obecní zabijačkou, jsou pro zájemce k vidění ve fotogalerii.\nČečera zavítá na VELIKONOČNÍ JARMARK 09.03.2009\nPrvní jarní vystoupení Čečery připadá na 28.března 2009. Máme pozvání na VELIKONOČNÍ JARMARK do Suché Loze.\nČečera jako překvapení na Obecním plese v Hrozenkově 18.02.2009\nAniž bychom to předem plánovaly, bylo naše vystoupení na Obecním plese v Hrozenkově 14. února 2009 překvapením pro všechny zúčastněné, a to dokonce i pro samotné pořadatele. Ale doufáme, že jsme překvapily příjemně.\nSbor se chystá na jarmark do Polešovic 04.11.2008\nČečera se chystá na vystoupení v Polešovicích na Kateřinském jarmarku - v sobotu 22. listopadu 2008.\nNové fotky ve fotogalerii 16.09.2008\nVe fotogalerii si můžete prohlédnout nové snímky z uplynulého víkendu. Společně s dalšími účinkujícími z Kopanic jsme vystupovali na Slavnostech vína v Uherském Hradišti a u zvoničky ve Vápenicích.\nChtěli bychom na našich stránkách poděkovat manželům Křižkovým ze Starého Hrozenkova, kteří ochotně dlouhodobě pomáhají při zajišťování činnosti sboru.\nPlánovaná vystoupení sboru v září 2008 23.07.2008\nČečera bude zpívat 6. září na hodech na Žítkové, 7. září na hodech s dožínkami ve Starém Hrozenkově a má pozvání také na Slavnosti vína do Uherského Hradiště, které se konají 13. září.\nČečera má nové boty ke kroji 23.07.2008\nČlenky sboru si nechaly vyrobit na jižním Slovensku (v obci Lozorno ve firmě rodiny Havlovy) nové vysoké kožené boty ke kroji.\nKopaničárské slavnosti 2008 17.07.2008\nV rámci Kopaničárských slavností vystoupil sbor při pátečním zahájení slavností u lípy bratrství a také v nedělním programu v amfiteátru.\nOhlédnutí za MFF Strážnice 2008 - článek Elišky Křižkové ml. 17.07.2008\nPokud si chcete přečíst článek od Elišky Křižkové, čtěte zde.\nLaureát MFF Strážnice 2008 pro účinkující z Kopanic 17.07.2008\nVšichni účinkující v pořadu "Museum vivum. Moravské Kopanice" získali Laureáta MFF Strážnice 2008.\nVystoupení sboru na festivalu na Myjavě 05.06.2008\nŽenský sbor Čečera vystoupí 22.června na MFF Myjava 2008.\nSbor se chystá na MFF do Strážnice 05.06.2008\n28. června 2008 vystoupí členky sboru ve skanzenu ve Strážnici.\nNové boty ke kroji pro ženský sbor 05.06.2008\nČlenky sboru si nechaly ušít na Slovensku nové vysoké kožené boty ke kroji.\nVystoupení sboru v Hroznové Lhotě 05.04.2008\nŽS Čečera vystoupí dne 5.4.2008 v 17,00 hodin v Hroznové Lhotě na benefičním koncertě.\nSpuštěna naše první internetová prezentace 31.12.2007\nDnes jsme pro vás spustili internetovou prezentaci našeho sboru. Naleznete zde množství informací. Pokud přesto něco bude scházet, obraťte se na nás.


Bezpenost v subsaharské Africe - PDF\nDownload "Bezpenost v subsaharské Africe"\n1 Bezpenost v subsaharské Africe Obsah: 1. Úvod Vymezení regionu Subsaharská Afrika Odkaz kolonialismu Dekolonizace... 3 tabulka 1: Získání nezávisloti nkterých afrických stát Organizace africké jednoty Studená válka Problém zvaný Afrika Zdraví Etnické pozadí konflikt Konflikty... 7 tabulka 2: Souasné konflikty v Africe (2001) Konflikty mapka 1: Válené konflikty v Africe (AKUF) Západní Afrika Centrální Afrika Východní Afrika Jižní Afrika Prevence konflikt Mírové úsilí OSN Obnova, udržování a budování míru tabulka 3: Mírové operace OSN v Africe Mírové mise OSN Závr Pílohy box 1: Afrika - oblast pedního zájmu OSN Literatura: z 15 Jan Potek\n2 1. Úvod Africké enigma je nco, co je tžké pochopit nebo vysvtlit. Znamená to, že Afrika je nejbohatší na nerostné suroviny ze sedmi kontinent a zárove zde žijí nejchudší lidé na svt. Afrika je pravdpodobn prvním domovem lovka, a zárove je nejzaostalejší. Afrika a Afriané pomohli rozmachu mnoha národm a jejich vlastní státy se potýkají s chudobou a ekonomickými krizemi. Jak si lze vysvtlit takové rozdíly? (Adeymo 2001, s. 31) Afrika je nešastným kontinentem, obchodníky s otroky stídali misionái, objevitele afrického kontinentu stídali koloniální vojáci evropských velmocí. To vše vedlo k souasnému zbídaenému stavu Afriky. Souasná subsaharská Afrika prošla v posledních padesáti letech znanými ekonomickými, sociálními ale i politickými zmnami, které byly zpsobeny pedevším dekolonizací. Nezávislost vtšiny afrických stát je spojena s tzv. Rokem Afriky, tedy rokem 1960, který je závažným mezníkem ve vývoji novodobých afrických djin. Do té doby byla tém celá Afrika rozparcelována svtovými mocnostmi jako Velká Británie, Francie, Portugalsko, i Španlsko. Mladé africké státy, vznikající v nepirozených hranicích dle koloniálních mítek, jsou charakteristické astými diktaturami a autoritáskými režimy, které uvrhly životní úrove Afrian do hluboké propasti. Vtšina nových místních elit se velmi brzy sžila se západním kapitalismem nejpozdji poté, co poznala, že nejjistjší cestou k soukromému blahobytu je výprodej pírodního bohatství vlastní zem. Hebíkem do rakve subsaharské Afriky pak byly v osmdesátých a devadesátých letech programy strukturálních úprav pomoc Svtové banky a Mezinárodního mnového fondu vrcholící obvykle naprostým hospodáským rozvratem a závislostí. Dnes Afrikou po jatkách genocidy ve Rwand otásá krvavá válka v Kongu, která už mla podle rzných pozorovatel za následek ti miliony mrtvých. Hlad a chudoba stále pokraují, hroziv se rozšiuje pandemie AIDS. V Africe se odehrávají vci, pro Evropu zcela nepedstavitelné, piemž v médiích, kterým již zejm Afrika nestojí za pozornost, o tom není ani zmínka. Africké téma je stále otevené, tento erný kontinent zužují hladomory, nemoci, migrace obyvatelstva v dsledku válek, chudoba, negramotnost a neposlední ad také environmentální problémy jako kácení deštných prales, nešetrná tžba pírodního bohatství, rozšiování pouští. Afrika byla nejprve ovlivnna koloniálními velmocemi a ani po dekolonizaci nemla Afrika klid. Stala se místem ideologického stetu mezi Západem a Východem bipolárn rozdleného svta období studené války. Konec studené války pak vedl ke snížení strategické dležitosti afrických stát na poli mezinárodní politiky, což v poslední dob vyvolává tlak na demokratizaci regionu, protože demokratinost režim je hlavním mítkem zahraniní hospodáské pomoci. V seminární práci jsem se pokusil nastínit alespo základní bezpeností hrozby a nkteré faktory ohrožující bezpenost regionu. Pedevším jsem se pak zamil na válené konflikty afrického kontinentu, jejich píiny, dsledky a prevenci Vymezení regionu Subsaharská Afrika Zhruba mžeme africký kontinent rozdlit do pti podregion: Západní Afrika (Sierra Leone, Nigérie, ad, Ghana, Libérie, Pobeží Slonoviny), centrální Afrika (Rwanda, Stedoafrická republika, Zair/Kongo, Uganda, Burundi, Rwanda), východní Afrika (Etiopie, Súdán, Eritrea, Somálsko, Kea), a jižní Afrika (Angola, Jihoafrická republika, Namibie, Mozambik). Severní Afrika je poítána k blízkému a stednímu východu, ke kterému má kulturn velmi blízko a tak se vymyká obecné charakteristice Afriky. Subsaharskou Afriku, zvanou též jako ernošská Afrika, jsem vymezil jako státy nacházejících pod 20. rovnobžkou smrem na jih, tedy bez podregionu Severní Afrika. 2 z 15 Jan Potek\n3 2. Odkaz kolonialismu Kolonizace afrického kontinentu zaala v 16. století, kdy byly na pobeží zakládány obchodní stanice námoních velmocí, pedevším Nizozemí a Portugalska. Tyto obchodní stanice nemli nijak podstatný vliv na Afriku jako takovou, asto obchodovali s pvodními domorodými státy. Jiná situace nastala v 2. pol. 18. stol., kdy zaal závod o dobytí Afrického vnitrozemí bohatého na nerostné suroviny, což zapíinilo, že v roce 1900 bylo území celého afrického kontinentu rozparcelováno Evropskými mocnostmi, nejvtší území na africkém kontinentu se podailo získat zejména Francii a Velké Británii. Jedinou výjimkou v Africe byla Libérie, svobodný stát amerických propuštných otrok. Stanovení koloniálních hranic evropskými velmocemi zásadn nerespektovalo národnostní a etnické složení obyvatelstva, což vedlo po získání nezávislosti k eskalaci ady konflikt, a již etnických i hraniních spor. V Africe není jediný národní stát, tak jak jej v Evrop bžn chápeme. Umle vytvoené hranice nerespektují ani pirozené pírodní hranice. Kolonizace Afriky je asto zmiována jako píina afrických konfliktních pomr. Pedevším místní politici asto hovoí o neblahém ddictví kolonialismu (Tureek 1992). Evropané perušili pirozený vývoj tohoto kontinentu na nkolik staletí, když odešli, zanechali po sob takovou infrastrukturu, která jim ješt dlouho dobe sloužila na úkor nov vzniklých zemí. Zatímco moderní jednotná Evropa se utváela po adu staletí, a to asto za použití násilí, Afrika takový vývoj s výjimkou násilí ani znát nemže. Hlavními evropskými mocnostmi angažovanými v Africe byli Velká Británie, Belgie, Portugalsko, Francie, Španlsko a Itálie a Nmecko do konce 1. svtové války. Každá zem mla odlišnou koloniální politiku a správu, což se do znané míry podílelo na prbhu dekolonizace. Vbec nejhorším píkladem evropské koloniální politiky je belgické Kongo, které bylo soukromým majetkem belgického krále. Belgické Kongo a portugalská Angola a Mosambik mli velmi krvavý prbh dekolonizace. V Angole trvá válka od 60. let a stejn jako Kongo patí k nejkonfliktnjším oblastem Afriky. 2.1.Dekolonizace Z iniciativy ghanského ministerského pedsedy Kwame Nkrumaha, se v dubnu 1958 sešla v Akke konference pedstavitel samostatných afrických stát (Ghany, Etiopie, Libérie, Súdánu, Libye, Maroka, SAR a Tuniska). V návaznosti na první konferenci byla svolána další na k prosinci 1958, jíž se zúastnilo více než sto delegát z rzných afrických zemí. Na druhém africkém zasedání byla pijata ada rezolucí upozorujících na nkteré závažné Zem Rok Zem Rok Zem Rok 1 Angola Kongo Sierra Leone Benin Lesotho Somálsko Botswana Libérie Stedoafrická rep Burundi Malawi Svazijsko Etiopie - 15 Mosambik Tanzanie Gabun Namibie Togo Ghana Nigérie Uganda JAR Pobeží Slonoviny Zair Kamerun Rovníková Guinea Zambie Kea Rwanda Zimbabwe 1980 tabulka 1: Získání nezávislosti nkterých afrických stát (Lacina 1987) problémy bezprostedn ovlivující národn osvobozenecká hnutí. Znaný význam z hlediska utváení vztah mezi pozdjšími mladými státy mla i Rezoluce o hranicích, demarkaních arách a federacích. Byla v nich zakotvena zásada, že i když byly hranice jednotlivých kolonií stanoveny umle, je možné je mnit jen v souladu se zájmy obyvatelstva, které v pípadných 3 z 15 Jan Potek\n4 sporných oblastech žije. Tyto zásady byly rozpracovány a upesnny na dalších zasedáních OAJ a jejích orgán (Lacina 1987, s ). Mezníkem dekolonizace v Africe je Rok Afriky, tedy rok 1960, v nmž dosáhlo nezávislosti 17 koloniálních stát (Kamerun, Togo, Mali, Senegal, Madagaskar, Dahome, Niger, Horní Volta, Pobeží slonoviny, ad, Kongo, Gabun, Mauretánie, Stedoafrická republika, britské a Italské Somálsko a Nigérie) a další bezprostedn poté (tabulka 1). V sedmnácti koloniích se však osvobozenecké hnutí nerozvíjelo se stejnou intenzitou. (Lacina 1987, s ). V období dekolonizace na pelomu 50. a 60. let zaaly do popedí vystupovat zájmy a aktivity OSN v oblasti udržování mezinárodního míru a bezpenosti na africkém kontinent (Vraný 2002, s. 12). A naopak, nov vznikající africké státy vytvoili s ostatními rozvojovými státy svta významnou vtšinu v lenské základn OSN. Státy vznikali bez jakékoli politické tradice i kultury, jediná správa do té doby byla infrastruktura evropských kolonizátor, která zdaleka neodpovídala demokracii, což vysvtluje asté autoritáské režimy. Politické elity nových afrických stát provozovali politiku, na kterou byli zvyklí s koloniálních dob. Charakteristickým rysem v celých regionech se stalo stupování naptí v pomrn krátkém období po vyhlášení nezávislosti. Problémem v mnoha zemích byla též politická a sociální zaostalost afrického venkova, který se na hnutí za dosažení samostatnosti podílel jen sporadicky. Za situace, kdy ve vesnicích žilo 90-95% všech Afrian, venkov ovládaný náelníky zstával oporou konzervativních sil bránících uskuteování jakýchkoli závažnjších zmn (Lacina 1987, s. 429). Tato skutenost pispívala k nestabilit vnitropolitických vztah a vytváela pdu pro pevzetí moci ozbrojenými složkami. K zásahm armád do politického života docházelo v subsaharské Africe pomrn asto, píkladn v Kongu, Beninu, na Madagaskaru, v Etiopii, Ugand, i Stedoafrické republice. V této dob docházelo k profesionalizaci armády, která poskytovala záruku zamstnání a armáda tak pedstavovala stabilní a nejlépe organizovanou politickou sílu Organizace africké jednoty Vznik a rozvoj dekolonizaních boj se stal podntem k založení mezinárodní celoafrické organizace a vedl ke vzniku Organizace africké jednoty, a to pedevším z iniciativy ghanského prezidenta Kwame Nkrumaha. OAJ byla ustanovena na dvouetapové konferenci, která probhla kvtna 1963 v hlavním etiopském mst Addis Abeba na úrovni ministr zahranií. Chartu Organizace africké jednoty dne 25. kvtna podepsaly pedstavitelé Alžírska, Burundi, adu, Dahome, Egypta, Etiopie, Gabunu, Ghany, Guineje, Horní Volty, Kamerunu, Keni, Konga, Zairu, Libérie, Madagaskaru, Mali, Mauretánie, Nigeru, Nigérie, Pobeží slonoviny, Rwandy, Senegalu, Sierry Leone, Somálska, Stedoafrické republiky, Súdánu, Tanganiky, Tuniska a Ugandy. Za zakládající leny OAJ jsou dále považovány Maroko a Togo (Lacina 1987, s. 458). Orgány organizace sídlí v etiopském hlavním mst Addis Abeba. K dosažení hlavních cíl deklarovaných v Chart má sloužit dsledné respektování sedmi základních zásad: rovnost lenských stát, nevmšování do vnitních záležitostí, nedotknutelnost hranic, respektování územní celistvosti, mírové urovnávání spor, bezpodmínené odsouzení politických vražd a jakékoli podvratné innosti jednoho státu vi druhému a oddanost ideji osvobození celé Afriky zahrnující v sob i princip neúasti ve vojenskopolitických seskupení (Lacina 1987, s ). Organizace africké jednoty je dležitým stabilizaním a pozdjším integraním prvkem afrického kontinentu, a to pedevším snahou o mírové urovnání spor. Další dležitou inností byl boj proti rasismu nejen v Africe, ale na celém svt; OAJ sponzorovala boj proti Jihoafrickému apartheidu. OAJ spolupracuje pi zajišování bezpenosti s OSN. Prosazováním cíl vytyených OAJ v Rad bezpenosti OSN byli poveni ministi zahranií Libérie, Madagaskaru, Sierry Leone a Tuniska. 4 z 15 Jan Potek\n5 V roce 1994 vznikla Rada bezpenosti pi Organizaci africké jednoty, která má zamezovat vznikajícím konfliktm na africkém kontinentu v jejich samém poátku, a to hlavn diplomatickou cestou. Prvními leny tohoto afrického tlesa se staly Tunis, JAR, Pobeží slonoviny, Mauritius, Zair, Benin, Tanzanie, ad, Nigérie, Egypt a Etiopie (Smrka 1994, s. 9) 2.3. Studená válka Nov vznikající africké státy se zrodili do vrcholící studené války, do bipolárn rozdleného svta mezi SSSR a USA. Afrika se dlouhá léta tšila náklonnosti obou znepátelených blok, které ji zahrnovali finanní i vojenskou pomocí. Africké vlády smující ke kapitalismu byly podporovány Západem v ele s USA a socialistické vlády Sovtským svazem. Ob velmoci dodávaly do konfliktních zón zbran na podporu guerillových válek, ímž tato ohniska konflikt rozdmýchávali do vtších rozmr. Pes to, že se africké státy snažili zamezit rozšiování politiky studené války na svém kontinentu, pijali mnohdy bipolární rivalitu mezi Západem a Východem s potšením, protože zvyšovala jejich význam v mezinárodním kontextu a poskytovala vtší možnosti získávání vnjší pomoci z obou stran (Gedlu 1998, s. 63). Píkladn v Angole perostl národn osvobozenecký boj v socialisticky revoluní. Po získání nezávislosti na Portugalsku v roce 1975 byla ustavena marxistická vláda (MPLA) podporovaná nepímo Sovtským svazem skrze Kubu. Jihoafrická republika naopak podporovala opozici (UNITA, FNLA) v partyzánském boji. Podobná válka zuila v další portugalské kolonii, v Mosambiku. Angola i Mosambik byly pro Západ ztraceny na 16 let. Oba státy vili, že ve sporu jde o globální zájmy, zatímco JAR prost chtla, aby se její sousedé vnitn niili. Když studená válka skonila a bylo pislíbeno odstranní apartheidu, uhasla i obanská válka v Angole (MF Dnes 1992, s. 9). V Mozambiku konflikt transformoval do obanské války o regiony bohaté na nerostné suroviny; viz. válené konflikty kap Problém zvaný Afrika Afrika je nekonfliktnjším a nejchudším kontinentem svta, je zmítána mnoholetými konflikty, masovým vyvražováním a genocidním podtextem. Podle roenky OSN ze 40 nejzaostalejších zemí svta se jich 32 nachází práv v Africe (Tureek 1992). astým problémem jsou etnické konflikty, podncované starou kmenovou nenávistí, na jejímž základ se zde rodí nacionalismus využívaný zdejšími politickými elitami v boji o centrální moc. Významnou roli zde hraje nepirozené uspoádání hranic tak, jak je rozparcelovali kolonisté. Znané rozdíly ekonomik jednotlivých region, pak zpsobují migraci za prací, což optovn vede k etnickým konfliktm a secesionistické tendence bohatých region. Dalším podstatným problémem je nedostatek potravin, kdy výroba potravin nemže stíhat populaní nárst. Špatné životní podmínky vedou k rozšiování nemocí na Západ dávno vymizelých. V poslední ad pak Afriku zužují environmentální problémy, a už jde o rozšiování Sahary v dsledku globálního oteplování, nebo zaplavování kontinentu evropským smetím. Válkami vynucené poteby rychlého zisku vedou k nešetrnému vytžování pírodních zdroj. Lze jen tžko íci, co stojí za problémy tohoto starého kontinentu. Ugandský prezident Yoweri K. Museveni ve své knize What Is Africa s Problem? íká; Jedním z nejvtších oslabujících faktor v Africe je tribalismus (kmenové cítní) a jiné formy sektáství. Museveni pedkládá k diskusi pt píin zpsobujících neštstí na kontinent (Adeymo 2001, s. 34): 1) špatná politika a politici 2) obtížná komunikace 3) zlehování podmínek vedoucích k neinnosti 5 z 15 Jan Potek\n6 4) nedostatek dravosti v obchodu 5) zahraniní nadazenost, zvlášt v ekonomice Profesor University v Nairobi Dr. Stephen Kinoti v jiném píspvku uruje píin devt (Adeymo 2001, s ): 1) nekompetentní vláda 2) nespravedlivý mezinárodní ekonomický systém 3) zniující aspekty africké kultury jako je bezohlednost 4) sporý management 5) nedostatek literatury a nízké vzdlávací standarty 6) nemorální praktiky vetn tribalismu, korupce, nepoctivosti a lenosti 7) vdecká a technologická zaostalost 8) nadmrný populaní rst 9) environmentální krize zpsobené lovkem 3.1. Zdraví Africký kontinent se potýká s negramotností, chudobou, rozsáhlými hladomory, masovou migrací obyvatel, brutálním porušováním lidských práv, nízkou životní úrovní, nízkým prmrným vkem, a také adou nemocí a epidemií, pímo i nepímo z tmito problémy souvisejícími. Nepíznivé pírodní podmínky v kombinaci s necitlivou zahraniní politikou, která zde rozvrátila tradiní zemdlství, mají za následek rozsáhlé hladomory, negramotnost a populaní exploze je pak píinou rozšiování ady infekních nemocí a pedevším HIV/AIDS. V Subsaharské Africe je také vysoká novorozenecká úmrtnost, to s mnoha dalšími faktory ovlivuje nízkou prmrnou délku života. Kritická socioekonomická situace na kontinentu staví Afriku do pedního zájmu OSN. Na africký kontinent proudí znaná ást svtové humanitární i finanní pomoci. Jednou z nejvtších hrozeb kontinentu je pandemie HIV/AIDS. V roce 2001 zemely na svt ti miliony lidí na AIDS. Subsaharská Afrika je v tomto ohledu daleko nejpostiženjší oblastí. Žije zde pes 40 milion nakažených lidí, což jsou více než 2/3 z celosvtového potu nemocných AIDS. HIV/AIDS je v subsaharské Africe nejastjší píinou úmrtí. I pes tato alarmující ísla se pro zlepšení situace dlá zoufale málo (Novák 2003). V Jihoafrické republice je situace vbec nejvážnjší, šance na onemocnní HIV/AIDS je zde ve vku 15 let padesátiprocentní. Na vin je tomu pedevším povra, že AIDS jde vyléit pohlavním stykem s pannou. V sousední Botswan je šance na onemocnní dokonce pes 60%. Na poadu je te pedevším ochrana dtí, ale oblast by se mohla dostat do krize po vymení celé jedné generace. Dvodem takového rozšíení nemoci je v Africe hned nkolik; je to pedevším všeobecná neinformovanost obyvatel, ale také cena lék proti AIDS, které by výrazn zmírnili úmrtnost na tuto chorobu. Koncesi na prodej lék v afrických zemích mají monopolní firmy, takže jsou ceny lék nepimen vysoké a pi souasné africké chudob si nikdo léky dovolit nemže. Neinformovanost je zpsobena nedostatenými kampanmi vlád v afrických státech, k tomu nepispívá ani církev, ta sice nabádá vící, aby mli pohlavní styk až po uzavení manželství a varují ped cizoložstvím, ale osvtu ohledn kondom z pochopitelných dvod neposkytují. K šíení pandemie nesporn pipívají i africké kulturní zvyklosti, kdy je bžn tolerována nevra a ženy zde prakticky nemají žádná práva, nebo kdy jsou teba do sexuálního života zauovány všechny dívky kmene jedním iniciátorem. V takovém pípad mže jeden muž nakazit celou jednu generaci dívek. Stejn tak je dvodem ada povr o nemoci samotné, a už jde o pohlavní styk s pannou, který údajn léí tuto nemoc, nebo povra, že nemocí se lovk nakazí, až když mu jí léka diagnostikuje. V takovém pípad to má za následek, že lidé o své nemoci neví prakticky až do své smrti, takže umírají na bžné nemoci. 6 z 15 Jan Potek\n7 Onemocnní virem HIV/AIDS se stalo onemocnním, které zasáhlo globáln celý svt, ale Afrika zstává nepostiženjší oblastí. V rámci boje OSN proti HIV/AIDS byl ustanoven orgán UNAIDS, který se snaží omezit šíení viru. Epidemie se nadále v Africe rychle šíí a místní vlády nejsou schopny úspšnjšího ešení problému, proto jsou zde dležité celoplošné projekty prevence HIV/AIDS, vycházející z iniciativ humanitárních organizací Etnické pozadí konflikt Hranice afrických státu jsou, jak již bylo eeno, bez ohledu na jazykovou, etnickou (kmenovou i národností) a ekonomickou homogenitu obyvatelstva, jakožto i bez ohledu na pírodní hranice tvoené ekami, horami aj. Etnická nesnášenlivost se pak stala klíem vtšiny závažných spor v Africe. Mnohá africká etnika se tak ocitla rozdleny do umlých státních celk. Takovýto osud postihl pedevším Somálce, Lundy, Joruby, Ewy a píslušníky dalších velkých komunit. Po dosažení samostatnosti se zaaly mimo jiné prosazovat jejich pirozené snahy o sjednocení, které psobily a dosud psobí dezintegran (Lacina 1987, s. 427). Nicmén rozdlení souasných afrických stát podle etnických a národnostních princip je prakticky neproveditelné. Zejmou roli zde hraje množství národ na africkém kontinentu. Pokud by se Afrika rozdlila podle etnických, jazykových nebo náboženských kritérií, existovalo by ne padesát, ale nkolik set stát (Gedlu 1998, s. 63). Kmeny, jako ist antropologický termín, dnes již v Africe nenajdeme. Jako kmeny byly oznaováni kolonizátory Evropského pvodu všichni obyvatelé afrického kontinentu, a už se jednalo o mnohamiliónové národy s tisíciletou tradicí státnosti, nebo o malé skupiny na úrovni doby kamenné. Boulivý vývoj afrických spoleností v našem století výrazn pispl k rozbití mnoha píbuzenských a lokálních vazeb lidé odcházejí za prací do vzdálených i blízkých mst, a dokonce i do jiných afrických stát nebo do Evropy. Spoleenské skupiny mžeme jednoznan pojmenovat jako národy, národnosti, nebo národnostní menšiny (Kandert 1992). Národnostní i etnický princip ovšem v Africe hraje významnou roli. Na etnickém principu jsou zakládány politické strany a hnutí, piemž pedsedy a mluvími takovýchto stran se stávají automaticky etnití hodnostái, tj. místní vládcové a náelníci. Vojenské pevraty jsou nkdy též pipravovány a uskuteovány podle etnického klíe. Dstojníka, vdce a strjce pevratu podporují zpravidla vždy jen jeho soukmenovci. Píslušníky vlastního etnika se pak také pochopiteln obklopuje po pevzetí moci a dosazuje je do státních funkcí (Kandert 1992). To zase vyvolává nesouhlas jiného etnika žijícího na daném území a posléze takto koncipovaný pevrat vede k etnickému stetu, jak ukazují djiny, kolikrát velmi zniujícímu. Kombinace etnických rozpor s rozdílnými ideologickými názory pak mnohde zpsobuje výbušnou situaci. Podobnou kombinaci mžeme najít nap. v pozadí ideologického sporu hnutí ANC (marxisté) a Inkatha (pravicoví tradicionalisté) v Jihoafrické republice. Dležitá je zde ovšem i etnická píslušnost stoupenc obou hnutí: Xhosové a Tembové podporují ANC, zatímco Inkatha je tvoena píslušníky zulského národa (Kandert 1992). Jiným píkladem etnického konfliktu je Rwanda v roce V oblasti Rwandy-Burundi byly konflikty mezi Hutuyi a Tutsii asté již od získání nezávislosti, nicmén v pedkoloniální dob spolu žili tyto dva národy v relativním míru. Rasová nenávist byla podncována pedevším nmeckými a posléze i belgickými kolonizátory, a pozdji místními politickými elitami. 4. Konflikty Naptí a konflikty se projevují v mnoha ástech afrického kontinentu v podob rzných nepokoj, ozbrojených povstání, vojenských vzpour, pevrat a vražedných útok na 7 z 15 Jan Potek\n8 politické oponenty. Tyto konflikty vznikají z rozliných píin, a už jde o zábor území bohaté na nerostné bohatství, nebo boj o politickou moc mezi etnickými skupinami. Nedávné konflikty v Africe jsou ukázkou smrtící kombinace vnitního konfliktu a ilegálního vývozu nerostných surovin pedevším diamant, kterým jsou financovány nákupy zbraní (OSN 2002, s. 66). Konflikty v Africe jsou charakteristické velkými humanitárními krizemi, mnoha obmi, brutalitou a dlouhou dobou trvání. Bhem posledních let se v subsaharském regionu vyprofilovalo nkolik konfliktních komplex viz. tabulka 2 (www.amo.cz), z nichž jsou patrné hned dv konfliktní zóny, které na sebe vážou nkolik konflikt zárove. Jedním z nich je boj o moc v Demokratické republice Kongo (válka Velkých jezer ), který perostl v kontinentální ozbrojený stet tzv. africká svtová válka. Pes válený status quo, tj. trvající rozdlení zem na území kontrolovaná vládou a území ovládaná povstalci, bylo v Kongu od února 2001 dodržováno pímí. Z válek v sousedních státech skonila v ervnu 2002 sedmaticetiletá válka v Angole. Válka v Ugand sice pokrauje, nebo povstaleckým jednotkám se daí vydržovat základny Zem Angola Burundi Cotê Ivoire Kongo-Brazzaville Kongo-Kinshasa (Kivu) Madagaskar Libérie Nigérie (Scharia-Unruhen) Nigérie (Tiv/Jukun) Rwanda Senegal (Casamance) Sierra Leone Somálsko Súdán ad Uganda Stedoafrická republika Poátek Klasifikace konfliktu 1960 Válka 1993 Válka 2002 Válka 2002 Ozbrojený konflikt 1997 Ozbrojený konflikt 2002 Ozbrojený konflikt 2000 Válka 2001 Ozbrojený konflikt 2001 Ozbrojený konflikt 1990 Válka 1990 Válka 1993 Válka 1988 Válka 1983 Válka 1966 Ozbrojený konflikt 1995 Válka 2002 Ozbrojený konflikt tabulka 2: Souasné konflikty v Africe (2001) v sousedním Kongu, avšak konflikt na severu zem, kde operuje jednotka jiná, je prozatím utlumen. V Burundi zstal v tomto roce válený stav nezmnný. Dokonce v samotném Kongu byl vedle velké války veden i konflikt menší, o to více však krvavjší, ozbrojený konflikt na východ zem, který pes klid zbraní vedly místní ozbrojené skupinky povstalc. Jaký následek pak bude mít stažení rwandských jednotek z regionu Kivu se v tuto chvíli nedá pedvídat. Poet obtí války za poslední 4 roky v této oblasti se odhaduje na 2,5 milionu (www.amo.cz). Druhá konfliktní zóna v Africe zahrnovala Guineu, Sierru Leone a Libérii. V Guineji skonila válka v roce 2001, v Sierra Leone zaátkem roku Pouze v Libérii obanská válka pokrauje. Boje se nevyhnuly ani dalšímu ze stát této oblasti, Cotê Ivoire (www.amo.cz). Tyto konflikty vtšinou reflektují probouzející se národní identitu, která se uplatuje jako nástroj pi soupeení o vzácné zdroje uprosted chronického nedostatku. Jejich rámec tvoí všeobecn klesající dvra ve stát a jeho schopnost konsensuální integrace spolenosti. Jejich nemén dležitým aspektem je, že probíhají uprosted nebývalého množství mezinárodních aktivit, jejichž širší rámec tvoí rozpad bipolarity (Gedlu 2002, s. 36). Pesná klasifikace pozadí mezinárodních konflikt na africkém kontinent není jednoduchá vzhledem k nestálosti regionu. Mesfin Gedlu (1998) je rozdluje do ty skupin: 1) Konflikty uvnit jednotlivých zemí. 2) Konflikty mezi africkými státy. 3) Konflikty mezi zájmy svtových velmocí v Africe (odehrávající se prostednictvím jejich afrických klientských režim). 4) Konflikty mezi africkými státy a velmocemi (vnjšími silami). 8 z 15 Jan Potek\n9 4.1. Konflikty V Africe bylo v letech vedeno více jak 50 válených konflikt, z toho jenom tyi ped rokem Válené konflikty v Africe znázoruje mapka 1. Jestliže války vedené v letech byly pouze tyi, pak je jasné, že vtšina afrických konflikt souvisí s dekolonizací. Nemalou roli zde hrají etnické rozpory a rozpory o hranice nov vzniklých stát, jelikož do té doby byly brány v potaz pouze koloniální nároky na rozdlení hranic. V této dob došlo k výrazné zmn, Afrika se po roce 1960 stala po Asii kontinentem, kde je probíhá nejvíce válek a ozbrojených konflikt. V Africe je na rozdíl od ostatních kontinent nejmén mezistátních válek, vtšina z nich je vnitrostátní povahy. Podle institutu pro výzkum válek (AKUF) bylo v Africe 20% válených konflikt kvli secesi nebo autonomii území, což pedstavuje malý poet. Oproti tomu až mapka 1: Válené konflikty v Africe (AKUF) 40% konflikt bylo protirežimní povahy, které mli za cíl svrhnout stávající vládu (www.sozialwiss.uni-hamburg.de). Toto íslo je šokující. Ostatní konflikty pedstavují války vedené z rozliných dvod. Dlouhotrvající konflikty probíhaly zejména v Etiopii (válka za nezávislost Eritrei), v Angole, Mozambiku, Namibii, jižním Súdánu a v adu. Válka v Angola zásadn zmnila pohled na interpretaci pozadí konfliktu, zaala v roce 1961 jako dekolonizaní válka za nezávislost, v sedmdesátých letech pak mla povahu boje mezi Západem a Východním blokem a konen v 60. letech se stala bojem o regiony bohaté na nerostné suroviny, piemž zstali aktéi stejní (www.sozialwiss.uni-hamburg.de) Západní Afrika V západní Africe, na rozdíl od ostatních afrických region, probhlo do druhé poloviny 80. let relativn málo válek. Do této doby se zde odehrály jen dva významnjší konflikty: válka za nezávislost malé portugalské kolonie Guinea-Bissau ( ) a válka o Biafru ( ) v Nigérii. Zde došlo k pokusu o odtržení regionu Biafra od nigerijské federace. Tento region je bohatý na ropu, takže vypukla obanská válka. Biafra byla uznána adou afrických stát a podporována Francií, pesto však nemla dlouhé trvání. Centrální nigerijská vláda proti Biafe vedla brutální válku genocidního charakteru s mnoha obtmi, Biafra byla dobita a opt pipojena k a nigerijské federaci. Nemén dležité se staly do dnes trvající války v Senegalu za samostatnost Casamance, stejn jako v devadesátých letech petrvávající povstání Touareg v Nigeru a Mali. Zde se jedná o nezanedbatelné etnikum rozdlené do více státních celk. Nevýznamnjší válka poslední doby vypukla bezesporu v Libérii , což mlo za následek válku v Sierra Leone, která stále trvá. Pozadí konfliktu, který si vyžádal více jak obtí, tvoí politováníhodný ekonomický propad ve spojení s obzvlášt represivní vládou Libérie. Na pozadí války v Sierra Leone naopak stojí zájem o diamantová ložiska. Vzbouenci vystoupili roku 1991 s obvinním vlády ze zkorumpovanosti, jejich postup byl nicmén neobyejn brutální a ml za následek smrt více jak lidí a celkovou devastaci zem. Na obou stranách bojovali nezletilí a ob strany konfliktu byly financovány diamantovým bohatstvím, které tak ani nyní nepomže jednu z nejchudších zemí svta 9 z 15 Jan Potek\n10 postavit na nohy. Tyto války jsou významné nejen díky intenzit, s jakou jsou vedeny, ale také díky reakcím regionálních státních spoleenství Západní Afriky, která prvn zajistili vlastní regionální zásahovou skupinu pro intervenci naped do Libérie a pozdji také do Sierry Leone (www.sozialwiss.uni-hamburg.de) Centrální Afrika Regionu centrální Afrika je s nepravidelnými odstupy vnována velká pozornost veejnosti, jedná se o jednu afrických zón s nejvtšími a nejastjšími stety a zárove také nejbrutálnjšími a nejmasovjšími. Formáln nejdéle trvala válka v adu ( ). Tento konflikt je také spojen s velkým potem mnících se aktér a s astými lybijskými a francouzskými intervencemi rzné intenzity. Velmi konfliktní zemí regionu je pedevším Kongo (Kinshasa), dnešní Zaire. Po získání nezávislosti na Belgii, zde bylo vedeno mnoho válek mezi rozlinými aktéry s rznými cíli. Na pozadí zdejšího, dlouhé léta petrvávajícího konfliktu se podepsaly pedevším boje o získání centrální moci s nádechem studené války a také boje o region bohatý na nerostné suroviny Katanga. Další dva významné válené regiony centrální Afriky tvoí Rwanda a Burundi, tzv. oblast Velkých jezer. Po odchodu belgické koloniální správy, která hnala ob etnika obývající toto území (Hutui a Tutsii) proti sob, se zde objevil spor s rasisticky motivovaným podtextem. Díky tomu vzniká situace, která vede ke stále násilnjším válkám; ve Rwand ( ), v Burundi ( ), od roku 1990 ve Rwand a od roku 1993 v Burundi a v letech ve spojení s váleným dním v Zaire (www.sozialwiss.uni-hamburg.de). Uganda sice vedla v 70. letech dv až komické války proti Tanzanii v souvislosti s režimem Idi Amin Dady, ale nejvýznamnjší zmínkou na tomto míst jsou ob obanské války ( ), které byly obnoveny od roku Válka se od roku 1981 dlí na dv fáze: prvn se do roku 1986 povedlo povstalcm porazit stávající vládu, následn naráží nový režim na odpor stoupenc více pedešlých vlád. Ukonení války v roce 1992 bylo jen dobu neuritou, takže se od roku 1995 objevují nové nepokoje Východní Afrika Východní Afrika tvoí na kontinentu oblast s velmi astými válkami, které byly vedeny v posledních 40 letech v nkolika centrech. K nejniivjší válce v této oblasti patí válka za autonomii jižní ásti Súdánu. Koloniální politika se kladla za cíl oddlit vývoj muslimsko-arabského severu a erného jihu, to se však zmnilo po nabytí nezávislosti. V letech byla vedena válka za autonomii jižní ásti zem, která byla po skonení války jihu piznána, avšak nikoli v praxi. V roce 1983 byla na jihu objevena ropa a následn zrušena autonomie (www.sozialwiss.uni-hamburg.de). Zdánliv náboženský konflikt vyeskaloval znovu k válce, která trvá do dnes. Arabsko-muslimský sever je podporován islamistickými státy, zatímco kesansko-animistický jih se tší podpoe USA. Na obou stranách konfliktu je uplatováno masové zabíjení civilist a hrubé porušování lidských práv. Etiopii postihla ada válek za autonomii. Nejdéle trvající válkou byla válka za samostatnost nkdejší italské kolonie Eritreji ( ), která byla v roce 1950 mandátem OSN podízena Etiopii a mla status autonomie. Tento status ale nebyl centrální vládou respektován, takže zde roku 1962 vzniklo ozbrojené povstání, které se rozšíilo i do ostatních oblastí Etiopie. Povstání eskalovalo do ozbrojeného konfliktu až v 70. letech. Výsledkem tohoto konfliktu získala Eritrea v roce 1991 nezávislost na Etiopii. Konflikty, kterých se úastnilo Somálsko, byly vyvolány v souvislosti se somálsky mluvícím obyvatelstvem žijícím na území Keni a pedevším Etiopie. Somálsko podporovalo ozbrojené povstání v Etiopii ( a tzv. ogadské povstání) pímou vojenskou pomocí a nepímo také hnutí rebel v Keni ( ). Zejména pi druhém povstání v Ogad došlo k pímé konfrontaci mezi Somálskem a Etiopií, což mlo souvislost s 10 z 15 Jan Potek\n11 bipolárním konfliktem, který pak stál i na pozadí obanské války v Somálsku. Ta mla za následek rozpuštní vlády v roce 1988 a následnému rozkladu somálského státu v roce Jižní Afrika Od zaátku 60. let tvoil region jižní Afriky tém 30 let hlavní djišt válek na svt. Toto období mžeme rozdlit na dv periody; do druhé poloviny 70. let stály v popedí boje proti portugalské kolonizaci a proti vlád potomk evropských osídlenc. V roce 1976 pak zasáhlo válené dní i Jihoafrickou republiku a na pozadí váleného dní se objevil bipolární konflikt. S pádem apartheidu pak byly tyto dlouhotrvající války, s výjimkou rozepí v Angole, v první polovin 90. let ukoneny. V Angole byla rznými povstaleckými skupinami vedena od roku 1961 dekolonizaní válka proti portugalskému klero-fašistickému režimu. V prbhu boj se prosadila kubánskými a sovtskými jednotkami podporovaná strana MPLA, která pak po dosažení nezávislosti v roce 1975 pevzala politickou moc. Do zaátku 90. let se však opoziní strana UNITA tšila vojenské podpoe USA a JAR a obanská válka o politickou moc tak dostala charakter bipolárního konfliktu. Po pádu apartheidu a odchodu kubánských jednotek se zdálo, že by obanská válka mohla s pispním mírových operací OSN skonit, smír se však nepovedl a boje v Angole tak nadále petrvávají. Válené dní v Mozambiku se v mnohém podobá Angole. I zde zaala válka za nezávislost v 60. letech (1964) a také zde válka neskonila po dosažení nezávislosti v roce Situace se zde však uklidnila po vojenském zásahu Jihoafrické republiky a Mozambik nebyl tolik vtažen do bipolárního konfliktu. Pád režimu apartheidu v JAR vedl i k ukonení boj v Mozambiku. V Rhodesii, kde vyhlásila blošská menšina jednostrannou deklaraci o nezávislosti roce 1965, válili v letech ozbrojených skupiny proti menšinové bílé vlád. Válka byla ukonena pádem režimu bílé menšiny a následným rozdlením moci mezi vítzné skupiny povstalc, rozpory v nové vlád však vedly v letech k vypuknutí nové obanské války. Se zmnou vlády došlo v roce 1980 také k pejmenování zem na Zimbabwe a konenému uznání nezávislosti Velkou Británií. Válka v Namibii byla vyvolána z podobných dvod. Tato bývalá nmecká kolonie byla v roce 1920 svena do mandátní správy Jihoafrické republiky. Když však JAR zaala v roce 1966 rozšiovat pravidla apartheidu i na Namibii a zdráhala se pedat mandátní správu Spojeným národm, vypukla válka za nezávislost Namibie. S pádem apartheidu skonila válka v roce 1988 a Namibie získala roku 1990 nezávislost. Poslední ze série válek v Jižní Africe vypukla v roce 1976 válka proti apartheidu v Jihoafrické republice. Narstající mezinárodní tlak v 80. letech a velká podpora ozbrojeného konfliktu erným obyvatelstvem v JAR vedlo bílou menšinu k pesvdení, že nemžou válku vyhrát. To vedlo k ukonení války v roce 1994 (www.sozialwiss.uni-hamburg.de) Prevence konflikt Minulé století nám ukázalo hrzy hladomor, epidemií a válek a zdá se, že tyto hrzy upadly v zapomnní. Na africkém kontinentu však brutální války a genocidy vyhnaly miliony bženc, kteí nemají kam jít, strádají hlady a nemocemi. Opustili své domovy, aby hledali lepší život, protože v jejich zemi nebyly dodržovány lidská práva, žili pod námi pedstavitelnou životní úrovní, byli pronásledováni ozbrojenými silami a už pro svoji etnickou píslušnost, i z jiných dvod. Pro nás nepedstavitelné vci jsou na prahu 21. století v Africe stále na denním poádku a je dležité jim pedcházet. Podle principu prevence je odhalení naptí a brzká intervence v mezinárodních vztazích hodnocena jako selhání diplomatického jednání a ízení (Ntahoturi 2001, s.70). Mír je pro prevenci konflikt dležitý, proto by intervenci mla pedcházet mírová jednání. Intervence je násilí, které evokuje další masové násilí. Prevence konfliktu pak nepostihuje jen 11 z 15 Jan Potek\n12 píiny naptí, ale v podstat upravuje vztahy a ukliduje problémy ve spolenosti (Ntahoturi 2001, s. 70). V podstat by intervence mla být zahájena až když je konflikt takka na spadnutí. Modelov se tak nestalo nap. ve Rwand 1994, kdy mezinárodní spoleenství vykávalo s intervencí i dlouho po vypuknutí konfliktu, což vedlo až k souasné krizi v okolí Velkých jezer. Hlavní strategií, která má zamezit perstání spor v konflikty a optnému výskytu konflikt je preventivní diplomacie, preventivní nasazení a preventivní odzbrojení (OSN 2002, s. 63): Preventivní diplomacie oznauje kroky, které zamezují vzniku spor, eší je díve, než dojde k jejich eskalaci, a omezuje jejich rozsah poté, co již vypukly. Preventivní diplomacie mže být podepena preventivním nasazením a preventivním odzbrojením. Preventivní nasazení znamená rozmístní píslušník mírových sil v terénu za úelem zamezení pravdpodobnému vypuknutí konfliktu. Píkladem této strategie je napíklad Stedoafrická republika. Preventivní odzbrojení má za cíl omezit poet lehkých zbraní v regionech náchylných ke konfliktm. Nap. v Mozambiku bylo odzbrojení znepátelených sil a odevzdání a zniení jejich zbraní souástí ucelených mírových dohod. 5. Mírové úsilí OSN Afrika pedstavuje pro OSN oblast pedního zájmu viz. box 1. Spojené národy hrají na Africkém kontinentu klíovou roli v mnícím se svt poslední doby. Dkazem toho je stále rostoucí poet mírových a zprostedkovatelských operací OSN, které se neomezují na zajišování míru (peacekeeping, peace-enfocement), ale ve stále vtší míe se podílejí na vytváení takových podmínek, jež by umožnily sociální, ekonomickou a politickou obrodu válkou traumatizovaných spoleností (peacebulding) (Gedlu 2002). Jak je patrné z tabulky 3, nejvíce mírových operací OSN na africkém kontinent probíhalo práv v 90. letech, piemž se jednalo o konflikty, které vzplanuly rychle a neekan a asto mly humanitárn dsivý prbh. Takové konflikty vyžadovali v asovém tlaku tém okamžitou reakci, což si vyžádalo jen krátkodobá ešení na úkor dlouhodobé regionální stability. Afrika je pedstavuje oblast pedního zájmu OSN ale i v jiných oblastech a to pedevším socioekonomických. V roce 1991 pijalo valné shromáždní OSN nový program rozvoje pro devadesátá léta a za úelem urychlení rozvoje na kontinentu Celo-systémovou iniciativu OSN pro Afriku (UNSIA), jejímž smyslem je usmrovat a maximalizovat dopad podpory OSN, vetn podpory UNDP (Rozvojový program), UNICEF a finanních institucí (OSN 2002, s. 117) Obnova, udržování a budování míru Nápl OSN je povena obnovou, udržováním a budováním míru v oblastech postižených konflikty. Obnova míru znamená pimt diplomatickou cestou znesváené strany k jednání o ukonení konfliktu, piemž nejdležitjší osobou pi vyjednávání je nestranný generální tajemník OSN. Ten mže pi jednání využívat jak svého osobního vlivu a uplatovat preventivní diplomacii. Podle charty OSN je oprávnn pedložit Rad bezpenosti jakoukoli záležitost, kterou považuje za ohrožení mezinárodního míru a bezpenosti. Mnohostrannost mírotvorné angažovanost generálního tajemníka ilustrují pípady z Namibie, Mozambiku nebo Angoly (OSN, s. 65). 12 z 15 Jan Potek\n13 K prosazování a udržování míru v konfliktních oblastech používá OSN mírové mise, jichž se úastní vojáci i civilisté. K dosažení svých cíl OSN spolupracuje s regionálními organizacemi; v Libérii a Sierra Leone je to Ekonomické spoleenství západoafrických stát a v Západní Sahae, oblasti Velkých jezer, Sierra Leone, Etiopii, a Eritreji s Organizací africké jednoty (OSN, s. 69). V krajních pípadech mže OSN pikroit k donucovacím opatením jako jsou hospodáské sankce nebo schvalováním vojenskému zákroku. V posledním desetiletí byly sankce v Africe uplatnny proti Libyi, Libérii, Rwand, Somálsku, silám Mírové operace OSN v Africe* (skonené a probíhající) Operace OSN v Kongu ONUC Ovovací mise OSN v Angole UNAVEM I Pomoc v pechodném období (Namibie a Angola) UNTAG Ovovací mise v Angole II UNAVEM II Operace v Somálsku I UNOSOM I Operace v Mozambiku UNOMOZ Operace v Somálsku II UNOSOM II Pozorovatelská mise v Ugand a Rwand UNOMUR Pozorovatelská mise v Libérii UNOMIL Mise OSN na pomoc Rwand UNAMIR Skupina pozorovatel v Pásmu Aozou (ad) UNASOG 1994 Ovovací mise v Angole III UNAVEM III Pozorovatelská mise v Angole MONUA Mise ve Stedoafrické rep. MINURCA Pozorovatelská mise OSN v UNOMSIL UNITA v Angole, Súdánu, Sierra Leone, Etiopii a Eritreji (OSN, s. 70). Hospodáské sankce však mají neblahý dopad na nejzranitelnjší vrstvy obyvatelstva jako jsou ženy a dti. Selže-li mírové úsilí, mže Rada bezpenosti schválením vojenského zákroku povolit koalicím lenských stát použít všechny dostupné prostedky k obnovení míru (Somálsko 1992, Rwanda 1994). Budování míru je prevencí proti optovnému vypuknutí konfliktu. Prostedky k budování míru jsou pedevším doasná správa OSN, dohled nad prbhem voleb a podpora místního rozvoje. Sierra Leone 5.2. Mírové mise OSN Mise OSN v Sierra Leone UNAMSIL Mírové operace OSN Pozorovatelská mise v MONUC pedstavují zásadní prostedek pro Dem.rep. Kongo zajišování svtového míru a Mise OSN v Eritrei a Etiopii UNMEE bezpenosti. OSN je vhodné pro *stav k lednu 2001 mírové operace po celém svt tabulka 3: Mírové operace OSN v Africe (OSN 2002, ) díky své nestrannosti, protože dokáží vnímat regionální problémy s globálním nadhledem. Regionální konflikty mají v dnešním svt asto mezinárodní dopad v souvislosti s pašováním zbraní, terorismem, pílivem uprchlík a nešetrné tžb surovin a jejich ilegálního vývozu. V posledním desetiletí vzrostl poet mírových misí na africkém kontinent, jejich pehled je uveden v tabulce 3. Mírové mise OSN byly vyslány do ady afrických stát, v posledních letech zmítanými obanskými válkami. Jedná se pedevším o Sierru Leone, Guineu-Bissau, Eritreu a Etiopii, Kongo, Zaire, Rwandu a Burundi, Stedoafrickou republiku, Angolu a Mosambik. 6. Závr Africký kontinent ješt musí na své vývojové cest projít mnoha zmnami, z nichž ne všechny budou práv ty klidné a bezkonfliktní. Evropa se ke svému dnešnímu obrazu vyvíjela po tisíce let a zocelovala se mnoha válkami, a práv tolik by v dnešním uspchaném svt potebovala i Afrika. Uvidíme jak se bude vyvíjet bezpenostní situace na kontinentu, jakým smrem se africké státy vydají a jestli budou následovat evropskou integraci. Afrika je velmi dležitá z globálního hlediska a proto si zaslouží mimoádnou pozornost. Téma bezpenosti subsaharské Afriky je velmi obsáhlé a mlo by být objektem dalšího studia. 13 z 15 Jan Potek\n14 7. Pílohy Afrika: oblast pednostního zájmu OSN Afrika byla v prbhu uplynulého desetiletí významnou oblastí innosti OSN. Spojené národy na tomto kontinentu eší novými zpsoby a na nejvyšší úrovni problémy vyplývající z vleklých konflikt a dlouholetých spor. V miléniové deklaraci ze záí 2000 se vedoucí pedstavitelé zemí celého svta zavázali podpoit zvláštní opatení, která Africe pomohou vyešit její rozvojové a bezpenostní problémy. Rada bezpenosti uspoádala nkolik mimoádných setkání o Africe na ministerské úrovni. V roce 1997 vyjádila vážné znepokojení nad potem a intenzitou konflikt na tomto kontinent a vyzvala k mezinárodní podpoe míru a bezpenosti. V roce 1998 na setkání ministr zahraniní Rada bezpenosti deklarovala své odhodlání reagovat na konflikty efektivnji a pijala ti rezoluce o destabilizaním vlivu nelegálního obchodu se zbranmi, zbrojním embargu a o pedcházení konfliktm v Africe. V lednu 2000 Rada bezpenosti uspoádala msíní sérii jednání o problémech Afriky. Z iniciativy USA, které ten msíc rad pedsedaly, se ešily hlavní mírové a bezpenostní otázky, jako je napíklad urovnávání konflikt, uprchlíci a osoby vysídlené v rámci vlastní zem a otázka HIV/AIDS. Zamení na Afriku pomohlo obrátit pozornost svta k nelehkému osudu tohoto kontinentu. Rada bezpenosti dále vyzvala k posílení spolupráce OSN s dalšími organizacemi zabývajícími se prevencí a urovnáváním konflikt. OSN tak vstoupila v úzký kontakt s Organizací africké jednoty (OAU) a subregionálními organizacemi, jako je Ekonomické spoleenství západoafrických stát (ECOWAS) a Jihoafrické rozvojové spoleenství (SADC). Téma Afriky je jednou z priorit generálního tajemníka, který osobn nebo prostednictvím svých 15 zplnomocnných zástupc iniciuje kroky na podporu prevence konflikt a ešení již vzniklých spor. V roce 1998 vyzval ve své zpráv Rad bezpenosti africké národy, aby se spoléhaly na politická spíše než na vojenská ešení; aby pijaly za své pravidla dobrého výkonu vlády (good governence) a zajistily dodržování lidských práv, demokratizaci a odpovdnou státní správu a aby uskutenily reformy podporující hospodáský rst. Mezinárodní spoleenství vyzval k poskytnutí vtší politické podpory tmto snahám a velkorysosti v otázce odpouštní dluh a otevení trh africkému exportu. Úsilí OSN mlo v prbhu uplynulých let rozmanitou podobu zahrnující boj proti apartheidu v JAR, aktivní podporu Namibie a ustavení pibližn dvaceti mírových operací. Krom operací popsaných níže OSN zorganizovala mezi lety 1992 a 1995 ti mírové operace v Somálsku s cílem obnovit mír a doruit do zem humanitární pomoc. Další operace (1993 až 1997) pispla k ukonení osmileté obanské války v Libérii. Mír a bezpenost v Africe jsou však neustále ohrožovány strukturálními slabostmi širšího ekonomického a sociálního prostedí a nedostaten zakotveným respektem k lidským právm. V mnoha konfliktech je patrná souvislost mezi válkou a chudobou. Toto spojení je však nejnápadnjší v otázce uprchlictví, HIV/AIDS, zahraniního dluhu, niení životního prostedí a dlouhodobé ekonomické krize. Proto je Afrika prioritním zájmem OSN i z ekonomického hlediska. box 1: Afrika - oblast pedního zájmu OSN (OSN 2002, s ) 14 z 15 Jan Potek\n15 Literatura: 1) Adeymo, Tokunboh: Africa s Enigma. In: Belshaw, D., Calderisi, R., Sugden, Ch., (ed.) (2001): Faith and Development Partnership between the World Bank and the Churches of Africa, Regnum Books Int., Oxford 2) Devarajan, Sh., Dollar, D. R., Holmgrren, T. (2001): Aid and Reform in Africa, The World Bank, Washington, D.C. 3) Gedlu, Mesfin (1998): Subsaharská Afrika, Ústav mezinárodních vztah. 4) Gedlu, Mesfin: Prevence a ešení konflikt a OSN: africké zkušenenosti. In: Mezinárodní politika, 26,. 4, 2002, s ) Jelínek, P.: Africká unie integrace reálná nebo deklarativní? In: Mezinárodní vztahy, 38,. 1, 2003, s ) Kandert, Josef: Etnický klí v problému zvaném Afrika. In: Mladá fronta Dnes, 3,. 266 ( ), s. 9 7) Konec války v Angole ml mít jiný prbh, než jaký ml In: Mladá fronta Dnes, 3,. 266 ( ), s. 9 8) Lacina, Karel, a kol. (1987): Nejnovjší djiny Afriky, Rudé právo, Praha 9) Ntahoturi, Bernard: Conflict prevention and Post-Conflikt Reconstruction. In: Belshaw, D., Calderisi, R., Sugden, Ch., (ed.) (2001): Faith and Development Partnership between the World Bank and the Churches of Africa, Regnum Books Int., Oxford 10) OSN (2002): Fakta a ísla OSN, Informaní centrum OSN, Praha 11) Slaálek, Ondej: Subsaharská Afrika: Znásilovaný a zapomínaný kontinent. In: A- contra,. 2, 2003, s ) Smrka, Karel: Africká Rada bezpenosti má odstranit budoucí rozpory. In: Mladá fronta Dnes, 5,. 156 ( ), s.9 13) Szántó, Jakub: Pevratový virus a okoláda. In: Reflex,. 09, 2003, s ) Thompson, Leonard (1995): A History of South Africa, Yale University Press, New Haven and London 15) Tureek, Tomáš: Afrika tetí svt tetího svta. In: Mladá fronta Dnes, 3,. 266 ( ), s. 9 16) Tureek, Tomáš: Afrika mže pod tíhou svých nemocí skonit na okraji zájmu svta. In: Mladá fronta Dnes, 6,. 139 ( ), s.10 17) Vraný, Jan: OSN a konflikty v rozvojovém svt se zamením na Afriku. In: Mezinárodní politika, 26,. 9, 2002, s ) AKUF:http://www.sozialwiss.uni-hamburg.de/publish/Ipw/Akuf/kriege_afrika.htm, ) AKUF: Kriege und bewaffnete Konflikte in Afrika seit 1945; ), ) Války a ozbrojené konflikty v roce 2002; ) 23) Novák, Matj: AIDS v Africe. In: z 15 Jan Potek


Házenkáři Frýdku-Místku míří na Duklu - Frýdecko-místecký a třinecký deník\nHázenkáři Frýdku-Místku míří na Duklu\nPraha – Za překvapení letošního ročníku Triglav pojišťovna extraligy lze směle označit házenkáře Frýdku-Místku. Ruku na srdce, kdo čekal, že budou svěřenci Aleše Chrastiny okupovat čtvrtou pozici. A mohlo být ještě lépe, nebýt těsné porážky 24:25 z minulého kola v Hranicích.\nKANONÝR. Devět branek vsítil v domácím duelu s Frýdkem-Místkem Pražan Milan Kotrč.Foto: Ladislav Adámek\nDukla - Frýdek-Místek\n4. kolo nadstavby o 1.-6. místo Triglav pojišťovna extraligy, sobota 12. dubna, 16.30 hodin, Ruzyně, Pilotů 217, Praha 6.\n„Porážka nás pochopitelně moc mrzí, tím spíš, že jsme měli utkání dobře rozehrané, vedli 19:13 a mířili za body. Výpadek v posledních patnácti minutách nás ale stál vítězství," vrací se k zápasu kouč Chrastina, který je přesto s umístěním týmu spokojený.\n„Čtvrtí bychom rádi zůstali i po skončení soutěže. Nechceme ale myslet příliš daleko. Od začátku sezony jdeme zápas od zápasu. Každý je důležitý, v každém se hraje o stejné body," pokračuje lodivod, který netuší, kdo je v pražském střetnutí favoritem.\n„Na jednu stranu jsme lépe postaveni v tabulce, na druhou ale Dukla hraje doma, tedy v prostředí, kde nás letos už dvakrát porazila," připomíná, pak zvolí odvážnější tón.\n„Možná i to je jeden z důvodů, proč bychom tentokrát na Dukle rádi uspěli a udělali všechno pro udržení čtvrté příčky," líčí zeširoka. Co tedy znamená slovo úspěch?\n„Nebudu chodit okolo horké kaše. Jedeme si na Duklu pro oba body," dodává rozhodně první muž lavičky Frýdku-Místku.\nMichal Vacula: V týmu je pohoda, letos nás ta házená všechny strašně baví\nFrýdek-Místek – Velké zklamání zavládlo krátce po závěrečném klaksonu v Hranicích, kde házenkáři Frýdku-Místku ztratili vyhraný zápas. „To byla velká škoda," vrací se k utkání frýdecko-místecká spojka Michal Vacula. „Byli bychom teď s Hranickými bodově stejně. Já vím, že někteří řeknou, že jsme si zkomplikovali boj o třetí místo, ale tohle bylo spíš naším snem, než cílem. Vedli jsme tam o šest gólů, navíc vyhnali Kučerku z brány. Místo toho, aby se to tam začalo sypat, tak jsme jim dávali balony do ruk a oni vycítili šanci. Nás to dost zlomilo. Nebyl na hřišti nikdo, kdo by to v té chvíli vzal na sebe," kroutí hlavou i po uplynutí několika dní od zápasu Vacula.\nZajíždíte do Prahy na Duklu, se kterou máte letos bilanci jedné domácí výhry a dvou porážek u nich. Co od zápasu očekáváte?\nJe otázkou, v jaké vůbec nastoupí proti nám sestavě. Prý se jim zranil Vojta Šik, to bude velká ztráta pro ně. Pokud jim totiž chybí spojky, můžeme s nimi hrát dobrou házenou. Spojky totiž máme lepší.\nCo by na ně mohlo platit tedy?\nUrčitě je nesmíme pouštět našimi chybami do rychlých protiútoků. Pokud si tohle pohlídáme, můžeme hrát prakticky s kýmkoliv.\nI tak bude Dukla asi těžkým soupeřem…\nTo každopádně. I když si myslím, že u nich již ta motivace trochu poklesla. Tím, že vyhráli pohár, tak se dostali do Evropy. Navíc už tuší, že na třetí místo ztrácí docela dost. Inu Dukla už není letos to, co bývala v minulých ročnících. Už z nich nejde takový respekt.\nNaprostá pohoda. Manšaft šlape, jde vidět, že kluky letos házená strašně baví. I na tréninky se těšíte. To se pak na hřišti musí projevit. Navíc, náš cíl bylo probojovat se do první šestky, a to už jsme si splnili. Můžeme se teď klidně porvat i o tu medaili. A proč nezkusit bodovat na Dukle, vždyť i Hranice tam dokázaly zvítězit.\nAutor: David Nejedlý, Michal Káva, Robert Schedling


Výměník tepla SWEP B85Hx140\nVýměník tepla SWEP B85Hx100\nCena bez DPH: 16 600 Kč\nCena s DPH: 20 086 Kč\nDopravné + balné: 250 Kč\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 50 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 194 mm\nSpecifikace produktu: B85H.pdf\n4x 5/4" ISO G vnější závit (lze i pájet)\nVýměník tepla SWEP B85Hx120\nCena bez DPH: 19 100 Kč\nCena s DPH: 23 111 Kč\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 60 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nDoporučený max. průtok 1): 11 m3/h\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 231 mm\nCena bez DPH: 21 400 Kč\nCena s DPH: 25 894 Kč\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 70 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nDoporučený max. průtok 1): 13 m3/h\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 268 mm\nVýměník tepla SWEP B85Hx20\nCena s DPH: 8 107 Kč\nDopravné + balné: 150 Kč\n16801-020 na dotaz (2 až 4 týdny)\n16739-020 na dotaz (2 až 4 týdny)\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 10 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 47 mm\nSouvisející zboží: Izolace: EPP 25Tx20, HVAC 25Tx20, Ref 28x40. Převlečná matka: 1" na DN20, 1" na DN25.\n4x 1" ISO G vnější závit (lze i pájet)\n4x 1" ISO G vnější závit\nVýměník tepla SWEP B85Hx24\nCena s DPH: 8 712 Kč\n16801-024 na dotaz (2 až 4 týdny)\n16739-024 na dotaz (2 až 4 týdny)\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 12 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 54 mm\nVýměník tepla SWEP B85Hx30\nCena s DPH: 9 680 Kč\n16801-030 skladem >5 ks\n16739-030 na dotaz (2 až 4 týdny)\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 15 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky. Mnohdy může být nahrazen výměníkem B25TH.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 65 mm\nSouvisející zboží: Izolace: EPP 25Tx30, HVAC 25Tx40, Ref 28x40. Převlečná matka: 1" na DN20, 1" na DN25.\nVýměník tepla SWEP B85Hx34\nCena s DPH: 10 285 Kč\n16801-034 skladem 3 ks\n16739-034 na dotaz (2 až 4 týdny)\nDoporučený max. průtok 1): 3,5 m3/h\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 73 mm\nVýměník tepla SWEP B85Hx40\nCena bez DPH: 9 300 Kč\nCena s DPH: 11 253 Kč\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 20 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky. Mnohdy může být nahrazen výměníkem B25TH.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 84 mm\nSouvisející zboží: Izolace: EPP 25Tx40, HVAC 25Tx40, Ref 28x40. Převlečná matka: 1" na DN20, 1" na DN25.\nVýměník tepla SWEP B85Hx50\nCena bez DPH: 10 400 Kč\nCena s DPH: 12 584 Kč\n17127-050 na dotaz (2 až 4 týdny)\n16801-050 skladem 4 ks\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 25 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky. Mnohdy může být nahrazen výměníkem B25TH.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 102 mm\nSouvisející zboží: Izolace: EPP 25Tx40, HVAC 25Tx40, Ref 28x100. Převlečná matka: 1" na DN20, 1" na DN25, 5/4" na DN25.\nVýměník tepla SWEP B85Hx60\nCena bez DPH: 11 600 Kč\nCena s DPH: 14 036 Kč\n17127-060 skladem >5 ks\n16801-060 skladem >5 ks\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 30 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky. Mnohdy může být nahrazen výměníkem B25TH.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 120 mm\nSouvisející zboží: Izolace: EPP 25Tx60, HVAC 25Tx60, Ref 28x100. Převlečná matka: 1" na DN20, 5/4" na DN25.\nVýměník tepla SWEP B85Hx70\nAkční cena bez DPH: 12 255 Kč\nAkční cena s DPH: 14 829 Kč\n17127-070 skladem >5 ks\n16801-070 skladem 1 ks\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 35 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 139 mm\nVýměník tepla SWEP B85Hx80\nPoužití: Tepelný výměník s účinností vyšší než obdobné produkty. Optimalizován pro vysoce výkonné kondenzátory (okolo 40 kW) a pro aplikace s velkými nároky na přenos tepla. Velké otvory jej předurčují pro velké průtoky.\nRozměry (V × Š × H): 526 × 119 × 157 mm


Pačlavice "B" - Ivanovice 4:6 (1:5)\nSezona 2017 – 2018 okres Vyškov 3. třída skupina A\n7. kolo 17. 9. 2017\nPačlavice „B“ – Ivanovice 4:6 (1:5)\nHlavní rozhodčí: Dadák David\nSestava domácí: 31 Dopita Libor\n2 Dostalík Ondřej 3 Dostalík Petr 4 Kocourek Tomáš 6 Vincenec David\n16 Kuchtík Jan 7 Kapounek Zdeněk 8 Božák Jan 5 Stříž Jiří\n11 Zbořil Miloš 9 Navrátil Luděk\n10 Grepl Martin, 2 Kyas Kamil, 13 Navrátil Daniel, 12 Soldán Jiří, 15 Bednář Jiří\nBranky domácí: 1 Stříž Jiří ( 6´), 2 Dostalík Petr (66 a 77´), 1 Navrátil Daniel (89´)\nPřihrávky: 2 Stříž Jiří (66 a 77´)\nKarty: nebyly uděleny\nPrvní poločas vyzněl jednoznačně ve prospěch hostů, kteří dovedli využít někdy až dětských chyb naší obrany a trestat z rychlých protiútoků. Začali jsme sice dobře, v 6´ po rohovém kopu opakovanou střelou z hranice velkého vápna dostal Pačlavice do vedení Jirka Stříž, ale za tři minuty bylo vyrovnáno, když v rohu hřiště nedohrál souboj David Vincenec a centrovaný míč našel v pokutovém území naprosto volného útočníka hostů, který pohodlně vyrovnal na 1:1. Minutu nato musel zasahovat Dopita, který vychytal sólo soupeře, ale ve 12´ již nestačil zasáhnout při dalším útoku Ivanovic a vyšachování naší obrany, po kterém se hosté ujímají vedení 1:2. Ve 21´ ztratil zbytečně balon na polovině hřiště David Vincenec, následovala rychlá výměna míče mezi hráči hostů, dva sami před naším brankářem a stav 1:3. Ve 21´ zahrál v pokutovém území rukou Kamil Kyas, na penaltu si sice Libor Dopita šáhnul, ale prudkou a dobře umístěnou střelu nestačil vyrazit. Stav je 1:4 a dílo zkázy vykonali hosté ve 41´, když využili zmatků v naší obraně a uzavřeli skóre poločasu na 1:5.\nDo druhého poločasu provedl trenér Jirka Soldán několik změn v postavení hráčů, které se vyplatily. Začali jsme být nebezpečnější a zejména výměna postů mezi Petrem Dostalíkem a Luďkem Navrátilem nám přinesla tolik kýžené branky. V 58´ se ocitl sám v trestném území Martin Grepl, trefuje však pouze brankáře, ale v 66´ se prosazuje po přihrávce Jirky Stříže Petr Dostalík a snižuje na 2:5. Pak opět úřadovala naše obrana, když nikdo ze tří hráčů nebyl schopný trefit poskakující míč, zato hostující útočník to provedl na prvý pokus a zvýšil stav na 2:6. Netrvalo však ani minutu když ve stejném čase, 76´, si zopakovali spolupráci přihrávající Jirka Sříž a skórující Petr Dostalík, který upravuje stav na 3:6. V 89´ prověřil Jirka Stříž nejprve ranou z hranice pokutového území hostujícího brankáře, který následně propustil lehkou střelu Dana Navrátila mezi nohou a tyčí do branky a dovolil nám upravit na přijatelné skóre 4:6.\nNaprosto nevydařený první poločas se spoustou obranných chyb, nulová komunikace mezi hráči a mnoho pokažených přihrávek nás odsunulo někdy do role diváka. Zlepšení nastalo až ve druhém poločase, kdy jsme stačili hru vyrovnat a poslední čtvrthodinu mít i navrch.\nZato, že hráči při nepříznivém vývoji utkání nesložili zbraně, jim patří poděkování. Další utkání sehraje mužstvo B v sobotu 23. 9. 2017 od 15:30 hodin ve Chvalkovicích.