NEJVĚTŠÍ MOMENT Č. 8: EMINEM PODEPISUJE NÁSLEDKY - XXL ČASOPIS\nNejvětší moment č. 8: Eminem podepisuje následky\nPro naše 100. vydání jsme vytvořili seznam nejúčinnějších momentů v hip-hopu od smrti Big & ‘Pac. Nechte odpočítávání začít!\nXXL existuje již více než 10 let. (Možná jste si všimli čísla výročí silného svíčkové, které naklonilo váš místní novinový stánek o šest měsíců zpět.) V té době, od září 1997, jsme vydali 99 časopisů pokrývajících, lidově řečeno, hip-hop na vyšší úrovni - všechny okamžiky, díky nimž hudba tolik znamenala.\nSamozřejmě je třeba poznamenat, že rok 1997 je významný z jiného důvodu. Smrt Notorious B.I.G. v březnu téhož roku se uzavřela nejvýznamnější kapitola v historii hip-hopu: velká rivalita Brooklynu MC s jeho kalifornským kontrapunktem Tupacem Shakurem. V tomto světle XXL éru lze považovat za éru po Biggie-Tupacovi.\nKdyž sledujeme a čekáme, až zjistíme, co bude určovat budoucnost, vrháme oči zpět na to, čeho jsme byli dosud svědky. Na oslavu našeho stého čísla je zde 100 největších hip-hopových momentů naší doby.\n# 8: EMINEM ZNAMENÁ PO PATŘÍ\n9. BŘEZNA 1998. LOS ANGELES.\nCanibus kdysi řekl: Největší rapper všech dob zemřel 9. března. Zatímco vražda Notorious B.I.G. z roku 1997 navždy poznamená devátý den třetího měsíce v kalendáři hip-hopu, další skvělý MC slaví datum ze šťastnějších důvodů. V roce 1998, při jednoročním výročí Biggieho smrti, se Eminem oficiálně stal základním umělcem Aftermath Entertainment Dr. Dre.\nKamarád z dětství a rapper D12 Bizarre chápe dopad svazku Em a Dre. Marshall se díval na menší etikety, jako jsou Duck Down, Fat Beats a Rawkus. Kdyby šel se všemi těmi undergroundovými labely, myslím, že by byl jen jedním z těch chlapů, který byl respektován jako drogový textař v podzemním okruhu. Nemyslím si, že by se to bez Dre dostalo na úroveň, do jaké se to dostalo.\nVztah byl oboustranně výhodný. Po jeho odchodu z Death Row Records byly Dreho první dva projekty v délce alba neúspěšné: jeho kompilační disk z roku 1996, Dr. Dre představuje ... Následky a rapová superskupina v drtivém debutu firmy z roku 1997, Album , kterou vytvořil jako výkonný ředitel. Dreovo vykoupení přišlo s vydáním Eminemova debutu z roku 1999, Slim Shady LP . Platina, která se v prvních pěti týdnech dostane na platinu, prokázala, že album Midas, které má v současné době více než pět milionů prodaných kusů, bylo stále neporušené a zaslalo hip-hop do 21. století s novým rasově nabitým mandátem.\nMódní návrhář Maurice Malone, který založil proslulý hip-hopový obchod v Detroitu, kde si Eminem vysloužil boj s pruhy na počátku 90. let, uznává vliv na kulturu. Jeho hudba se týkala dětí z měst a bílých dětí, které chtěly být černé, říká Malone. Bylo to neomezené publikum a on byl mužem, který to dokázal v hip-hopu - po celém světě, v zámoří, všude.\ntop 10 tanečních písní 2000\nSlim Shady LP okamžitě následovalo sedminásobné Dreho druhé platinové úsilí, 2001 , který plodil takové hity jako Eminemem asistovaný Forgot About Dre. Dvojice prokázala, že jejich úspěch nebyl náhoda, když Eminemův obludný druhý set, Marshall Mathers LP , si odnesl Grammy za nejlepší rapové album roku 2001 a prodal více než 10 milionů kopií. Po takových číslech to nebylo dlouho předtím, než Dre dal Eminemovi vlastní potisk štítku, Shady Records, který vydal platinové projekty z D12 (2001 Ďáblova noc ) a Obie Trice (2003) Na zdraví ).\nNejjasnější projev síly partnerství by však vyšel najevo společným podpisem Em a Dre na 50 Cent v roce 2002. Explodující na scéně v únoru 2003, chráněný syn Queensem chovaného dynamického dua zlomil rekordy SoundScan svými Zbohatněte nebo zemřete a porodila mocnou značku G-Unit.\nCelkově vzato, Eminemův podpis je odpovědnější než jakákoli jiná událost za to, že se distributor Aftermath, Interscope Records, stává dominantní silou v dnešním hudebním byznysu - více než 50 milionů prodejů alb přímo spojitelných se dnem, kdy pera narazí na papír.\nEminem šel daleko nad rámec toho, co kdokoli, kdo s ním vyrostl, očekával, říká Malone. Pokračuje v dělání věcí úžasným způsobem - nad rámec očekávání všech .— ANSLEM SAMUEL\nKLIKNUTÍM SEM si přečtěte Moment č. 9\nKLIKNĚTE ZDE a přečtěte si Moment # 10\nTOTO JE POUZE PŘEHLED!\nPřečtěte si celé odpočítávání 100 okamžiků ve 100. čísle XXL , nyní na stojanech!\nhip hop a r & b 2015


SANTINI - dres INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY - RED | bikero.cz\nÚvod>Letní oblečení>Dresy>Silniční dresy>SANTINI - dres INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY - RED\nSANTINI - dres INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY - RED\nŠpičkový dres italského výrobce SANTINI pro všechny bikery, kteří si měří síly na závodech nebo to myslí s kolem opravdu vážně\nPoslední velikost SANTINI - dres INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY - RED / L\nNa ostatních středa 25. dubna\nKód produktu 0063957\nPN FS 947 75 INT 3\nSMS INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY\nDres, v kterém se budete cítit jako profesionál.\nZip, který udělá z Vašeho dresu a šortek aerodynamickou kombinézu.\nMateriál ARTICO - velmi lehký, elastický a jemný\nExtra prodyšná a pružná LYCRaKa na zadním panelu.\nŠiroké elastické lemy narukávech a konci dresu.\n3 anatomické kapsy.\nZávodní oděv pro vynikající výkony. INTERACTIVE 3.0 AERO je tenký, extrémně lehký dres s unikátním aerodynamickým střihem. Je speciálně navržen k nošení s INTERACTIVE 3.0 AERO šortkami. S nimi se totiž dá spojit polovinou zipu, která se ukrývá na vnitřní straně zádového panelu dresu. Spojením se zipem na šortkách tak vznkne takřka "časovkářská" KOMBINÉZA. Čelní panel je vyroben z lehkého a prodyšného materiálu ARTICO, zatímco zadní díl je z LYCRaKa, speciální síťovaný materiál od značky DuPONT, který zajišťuje pružnost a pohodlí v poloze na kole. Protiskluzový elastický pás LYCRA na manžetách zvyšuje aerodynamický skinsuit efekt dresu.\nProces tvorby oblečení pro WorldTour se točí kolem střihu a úpravy konstrukce, aby bylo co nejblíže k jezdcově tělu. Proto byla vytvořena kolekce INTERACTIVE, aby poskytovala amatérským jezdcům stejné podmínky, které byly původně určeny pouze profesionálním cyklistům. Pokud jde o střih, kvalitu materiálů a zpracování, jste na stejné úrovni jako jezdci PRO TOUR týmu JUMBO LOTTO. Projekt interaktivní řady je pro značku SANTINI SMS významným krokem vpřed. Je to skutečný průnik pro-level vybaveni mezi cyklistickou veřejnost. Dalšími, ne tak zřejmými aspekty pronikání řady World Tour do běžné produkce jsou zužující se limec a prodloužené rukávy, vypůjčené z kombinézy pro časovku kvůli ideálnímu obtékání vzduchu.\nDres i šortky INTERACTIVE 3.0 AERO se dodávají v barvách černá/reflexní zelená/bílá černá/červená/bílá, černá/modrá/bílá a velikostech S - 4XL.\nSANTINI - dres INTERACTIVE 3.0 AERO JERSEY - RED / L\nSantini...zapomeňte na šití v Bangladéši nebo v Číně. Zůstaneme nohama v Evropě, přesněji v Itálii. A to od návrhu až po poslední švy. Santini je stále tou značkou, která si všechno dokáže zmáknout pod jednou střechou. Je to úžasné, když spolu takto spolupracují lidé, milující cyklistiku na jednom místě. Proto vznikají tak skvělé kousky oblečení, a to už od roku 1965, kdy Pietro Santini tuto značku založil, v továrně, kterou získal od svých sester.\nALÉ - Letní cyklistický dres dámský GRAPHICS PRR FOREVER\nSANTINI - dres UCI Rainbow Jersey LS 2018 L


Společenský dům: Page 4\nYou are here: Home ∼ Město ∼ Společenský dům ∼ Page 4\nPísničkářka Radůza se svou kapelou vystoupí 6. února ve Společenském domě\nRadůza, objevena v roce 1993 zpěvačkou Zuzanou Navarovou, je zpěvačka, multiinstrumentalistka, skladatelka a textařka.\nPosted in Akce ve městě, Folk a country, Hudba, Kultura, Pozvánky na akce, Společenský dům\nAdventní koncert Narození krále králů zítra ve Společenském domě\nNeratovické křesťanské církve společně pořádají adventní koncert pod názvem Narození krále králů. Ten se odehraje už zítra, v neděli 15. prosince, od 16:00 do 18:00 ve Velkém sále Společenského domu v Neratovicích.\nPosted in Akce ve městě, Náboženství a cirkve, Pozvánky na akce, Společenský dům\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Jazz, Kultura, Reportáže, Rock a pop, Společenský dům\nTrio Martinů nabídne mimořádný zážitek klasické hudby 17. prosince\nNeuvěřitelný dramaturgický počin se podařil Společenskému domu, když do Neratovic přivedl tak špičkové těleso klasické hudby, jakým je Trio Martinů.\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Klasická hudba, Kultura, Pozvánky na akce, Společenský dům\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Jazz, Kultura, Pozvánky na akce, Společenský dům\nPřed týdnem Neratoviny vyhlásily soutěž o pět vstupenek na koncert populární ska kapely Sto zvířat, které za podpory města Neratovice pořádá Společenský dům Neratovice k výročí 17. listopadu.\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Rock a pop, Soutěže, Společenský dům\nSoutěž o vstupenky na koncert Sto zvířat 17. listopadu\nKu příležitosti výročí 17. listopadu, který se vícekrát zapsal (nejen) do českých dějin, pořádá Společenský dům s podporou města Neratovice koncert vynikající kapely Sto zvířat. Neratoviny připravily soutěž o pět vstupenek na tento koncert.\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Kultura, Pozvánky na akce, Rock a pop, Soutěže, Společenský dům\nVýstavu fotografií z Islandu zakončí koncert kapely Vorasband\nKlub potápěčů Skryté světy zve veřejnost na derniéru výstavy fotografií Island, která probíhá ve foyer Společenského domu v Neratovicích.\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Kultura, Pozvánky na akce, Rock a pop, Společenský dům, Výstavy\nViděno Janem Rejžkem, poslechový pořad ve Společenském domě v pondělí 30. září\nViděno Janem Rejžkem je název poslechového pořadu, který nabízí Společenský dům Neratovice v pondělí 30. září od 20:00.\nPosted in Akce ve městě, Hudba, Kultura, Pozvánky na akce, Společenský dům\nPříležitost levně nakoupit dětské věci poskytuje Dětský bazárek, který se bude konat zítra, v sobotu 14. září, od 10 do 15 hodin ve Společenském domě v Neratovicích.\nPosted in Akce ve městě, Pro děti, Společenský dům\nVýstavu Jazzový kněz dnes zahájí koncert Mikuláše Chadimy a Radomila Uhlíře\nJazzový kněz nese název výstava čtyř výtvarníků, která dnes (pondělí 9. září) bude zahájena vernisáží ve Společenském domě. Součástí vernisáže bude také koncert Mikuláše Chadimy, frontmana slavné kapely MCH Band, a Radomila Uhlíře, který se v Neratovicích objeví v krátké době již podruhé poté, co nezapomenutelným způsobem moderoval rockový festival Letní společná koupel.\nFotografie Tomáše Vlacha z festivalu Letní společná koupel\nPřinášíme fotografie Tomáše Vlacha z vystoupení kapel Five O’Clock Tea, Lety mimo a Sox in the Box na rockovém festivalu Letní společná koupel, který se konal poslední srpnový den v neratovickém letním kině.\nPosted in Akce ve městě, Festival Letní společná koupel, Hudba, Kultura, Reportáže, Rock a pop, Společenský dům\nLetní společná koupel vyšla: rockový festival po osmileté pauze\nPoslední rockový festival pod širým nebem se v Neratovicích konal před osmi lety. Festival Žízeň byl tehdy předčasně ukončen po stížnostech občanů Neratovic na hluk. Čekání na další rockový festival přerušil poslední srpnovou sobotu festival Letní společná koupel. Riziko pořádání takového festivalu na sebe vzaly Společenský dům a hospoda Koupák ve spolupráci s kapelou Sox in the Box.\nPosted in Akce ve městě, Festival Letní společná koupel, Hudba, Kultura, Neratoviny, Reportáže, Rock a pop, Společenský dům\nPosted in Akce ve městě, Festival Letní společná koupel, Hudba, Kultura, Neratoviny, Pozvánky na akce, Rock a pop, Společenský dům


Buližníky a bouldering\nPopis oblastí Křivoklátsko\nAsi před dvěma lety jsem načal sérii informací o boulderování na Buližnících na přechodu mezi\nKřivoklátskem a Brdy informacemi o Světovině. Protože se jedná o oblástky nejblíže od mého domova (vyjma Srbska, které je pro boulderování poněkud mrtvé), rozhodl jsem se, podělit se s návštěvníky Lezce o starší i novější informace ze skalek, které nevynikají ani nejúžasnějšími liniemi ani expozicí a určitě ani nepříliš lákavým buližníkem, který sotva kde vytvoří souvislou kompaktní skálu, ale jsou zajímavým zpestřením a alternativou zejména k poněkud techničtějšímu Petrohradu, protože se jedná vesměs o velmi převislé záležitosti. Svůj na bouldering zaměřený článeček doplňuji také jednou skálou pro lanolezce.\nBouldering na Mrtniku\nDnešní informace slouží také jako takové zahřívací kolo pro vyvrcholení naší objevitelské činnosti, o němž si přátelé Lezce budou moci jistě brzy přečíst, těšte se na osmimetrový skorostrop. A když už jsme u toho objevování. Nestyďte se i vy ostatní poutníci českými lesy a hvozdy podělit se o své zážitky z hledání hub a venčení dětí či psů, vždyť i za objevení níže popsané Mrtnické skalky vděčíme nejmenovaným hořovickým extrémistům, přestože jsem několikrát prošel jen pár desítek metrů od ní.\nSkalky popsané v průvodci Nepískovcové skály v Čechách (Střední Čechy) skýtají kromě řady pěkných výstupů s lanem (starší popsané v průvodci, novější neznám) i několik solidních stěnek zajímavých pro boulderisty. Jedná se o skalky podél silnice Líšná – hájovna Křižovatky – Kublov (Broumy) nedaleko Zbiroha. Z řady většinou lehčích a nepříliš kompaktních skal vybírám dvě oblástky.\nHřebeny – Maják\nVěž na pravé straně silnice (ve směru od Líšné) asi 2 km za hájovnou Křižovatky. Jede-li se pomalu, je vidět ze silnice před pravotočivou zátočinou. Směrem k silnici je pro boulderisty zajímavá mírně převislá stěnka s různě obtížnými možnostmi přelezu až po zhruba 7A+ Fb (přímo středem ze stoje).\nHřebeny – Doupě\nVe směru od hájovny prakticky první část skalního hřebene asi 200 metrů od hájovny Křižovatky (po levé straně silnice). Boulderování je koncentrováno do dvou stěnek, jedna je úzká a poměrně převislá s výraznou dírou na spoďák uprostřed (nahoře nýt – můj dávný volný projekt), druhá (Doupě) převislá stěnka obrácená opačným směrem než je silnice, na buližníky unikátně kompaktní a hladká, avšak s mizerným dopadem. Bouldery vznikaly v průběhu posledních deseti let, klasifikace jsou orientační.\nBouldery v převislém kýlu s nýtem nahoře (vše končí ve vodorovné spáře):\n1) Levá hrana\t5A (5B SD)\tpo levé hraně převislého kýlu\n2) Skřipec\t6C (6C SD)\tstředem stěnky přes díru přímo, pro menší poněkud těžší\nPalečnice\t7C/C+\tstředem stěnky bez díry, SD nezvyšuje obtížnost\n3) Pravá hrana\t6B+\tz díry na pravou hranu a po ní (mizerný dopad)\nBouldery v „Doupěti“:\n5) Kladruby\t7B+ SD\tze sedu (levá ruka dírka, pravá spoďák) doleva\n6) Trocha strachu\t6B+ SD\n7) De-stilovka\t6A SD\n8) Rudé pleny\t6B SD\nDalší možnosti boulderování jsou ve stěnce na levém okraji skal (při pohledu odspodu) a zejména vpravo v malé jeskyňce (různé varianty přelezu až do 6B). Na skále je i řada novějších i klasických cest, které rozhodně nevypadají špatně.\nFoto průvodce Hřebeny\nTato na buližníky výjimečná skála se vypíná přímo nad cestou do brdských lesů, asi 2 km západně od Komárova (Hořovicko). Z Komárova (jedeme-li od Hořovic nebo od Jiviny) odbočíme nejprve směrem na Chaloupky a brzy nato doleva směr Hvozdec. Mineme dva rybníky (po levé straně) a ve vísce Neřežín (bez označení) jedeme v prudké levotočivé zátočině přímo (údolím potoka). Ptát se můžeme na přehradu Záskalák. Brzy (od odbočky v zátočině asi po 200 metrech) uvidíme vlevo náš cíl u něhož zaparkujeme. Kdo má chuť se vycachtat, pokračuje ještě 200 metrů k přehradě. Cesta pod skálou je v letních měsících kvůli přehradě dost frekventovaná.\nNepříliš rozsáhlá oblast je tvořena prakticky jedinou asi 20 metrů širokou stěnou, která dosahuje výšky něco přes 25 metrů a je, světe div se, takřka celá převislá. Lezení v centrální části stěny je po velmi kvalitní skále, v horních partiích poněkud lámavé. Obrovskou nevýhodou je stav jistících prostředků, skoby jsou dost staré a tudíž nepříliš kvalitní. Na druhou stranu je jich tolik, že se dá přežít. Zejména do lehčích cest není na škodu vzít s sebou pár vklíněnců a buď dlouhé expresky nebo smyčky na prodloužení skob kvůli tření lana. Sečteno a podtrženo, stěna asi nadchne horolezce s duší dobrodruha a zklame sportovního lezce zvyklého padat do všeho a za každé situace.\nV SZ stěně je několik kratších cest menšího významu. Zajímavější cesty začínají levou hranou údolní stěny. V údolní stěně je ve stěnce asi 3 metry pod křížem umístěn slaňák, který je možné použít pro cesty 2,4 a 5 (tyto cesty považuji za naprostý TOP v oblasti), délka slanění 25 metrů.\n0) Nos\tV+\t2 skoby\n1) KL cesta\t6+ (VI A1)\tasi 6 skob\n2) LK cesta\t6 (V A0)\tskoby, stanoviště s kruhem\n3) Direttissima\t7 (V+ A1)\tasi 5 skob, 3 kruhy\nVar. Direttissimy IV A1\n4) Nová cesta\t8\tasi 10 skob, nýt\n5) Mrtnická\t7+ (V A1)\tskoby\n6) Vystěhovalecká\tVI\t2 kruhy, 2 skoby\ncesty vpravo jsou velmi zarostlé a nepříliš lákavé.\nKompletního průvodce najdete v Nepískovcových skalách v Čechách, díl 1 z roku 1986. Celkem je registrováno 14 cest.\nPo levém úpatí Mrtnické (Neřežínské) skály (SZ stěna) vystoupáme přímo k převislému bříšku, které je prakticky jedinou významnou lokalitou vhodnou pro bouldering. Skalka je na rozdíl od cest z lanem v centrální stěně příjemně ukryta před lidmi. Jsou tu perfektní poměrně dlouhé traverzy, ale i pár přímých boulderů. Obtížnostním stropem je parádní boulder „Bez dechu“ asi za 8A+ ve skoro 45° převisu. Skalka po dešti poměrně dlouho vysychá.\nFoto průvodce Mrtnická skalka\n1) Levá hrana 7A\tSD\npouze chyty přímo na hraně a podél ní\n(s levým madlem 5C SD, ze stoje s madlem 3)\n2) Bez dechu 8A+\tSD\n(z chytů ve výšce prsou – pravá boule, levá stisk – asi 7C/C+, ze stoje velmi pěkné 6B)\n3) Levý hevérek\t6B + SD\n4) Pravý hevérek\t6B+ SD\n(ze stoje 5B)\n5) Neoklasik\t6B\tSD\n(ze stoje – původní šipka - 3)\n6) Traverz vrchem 6C+ tr\nzačátek stěnkou, konec po horní hraně do koutku\n7) Venca Kovadlina\t7B+ tr\nzačátek spodní spárou, v závěru bez horní hrany, konec v koutku (ca.9 UIAA)\nVenca Kovadlina 7B+ tr\nV pravé části břicha je možné vylézt minimálně pět směrů ze stoje i ze sedu klasifikace do boulderové pětky, možná až 6A. Pro siláky jsou tu ještě nepřelezené traverzy přes klíčové bříško zleva a zprava pod úrovní velkých bočáků (obojí zhruba 8A).\nStěnka s lehčími možnostmi je ve svahu asi 50 metrů doleva.\nPetr Resch [úpravy] 12:00 31.01.2005 Tisk\nGoooooood 10:05:06 01.02.2005\nSkvělý článek, parádní fotoprůvodce, vivat nává boudrařská oblast. Fakt se ti to Petře povedlo.\nČetl jsem maily co jsi posílal Jirkovi ohledně průvodců na Petráč, a přesto že jsi tam trochy zlehčoval význam fotoprůvodců (přitom já na ně mám už spousta kladných ohlasů), tak tady vyšvihneš jeden naprosto excelentní.\nTaké si uvědomuji, že při tom množství nových oblastí, které se za posledních pár let znovuobjevili - a nalézají se stále další a další - Mlýňák, Petráč, Žihle, Sedmihoří, Žinkovy, Křivoklátsko, je naprosto namístě obávat se z toho že davy bouldristů nestačí všechny tyto oblasti ani objíždět a než člověk očistí jednu ta druhá už začne zase pomalu zarůstat.\nProto musíme o všech těchto oblastech takto psát a zviditelňovat je a nabádat všechny kamenožrouty k neustálé aktivitě.\nJinak na www.JesenickeKameny.cz jsem soustredil vsechny pruvodce na petrohrad. Jeste s Jirkou chytame udelat nejake uvodni rozkakovaci mapy.\nNeboj, Petře, my už ti žádné bouldrařské oblasti zarůst nenecháme a vybudujeme krásný svět plný čistých balvanů obsypaných kamenolezci tak, jako jsou voňavé kvítky na louce obsypány včeličkami.\nVivat čistič Petr, vivat čistič Karel.\nRe: Goooooood 07:39:22 03.02.2005\nnemate nahodou pruvodce na tu oblast gde bylo padani2004... zatim se mi podarilo sehnat jen celkovou mapu, co byla rozdavana na zavodech + to neco malo co je na lezci, ale to je spis jen seznamek bouldru... chtelo by to neco jako byli ty nakresy u kazdy oblasti pri zavodech, aby se clovek trosku zorientoval... DIK\nRe: Goooooood 10:48:01 10.02.2005\nPruvodce na oblast, kde bylo Padani 2004 mam, dal mi ho uz na podzim Petr Resch, a ja ho od te doby strezim jako oko v hlave. Jednou se ale uvolim a dam ho Jirkovi aby podle nej zpracoval pruvodcika na Lezce a na JesenickeKameny.cz. Uz jsem to mel davno udelat, a kluci jsou na me uz taky trochu namichli.\npeknej tip 11:17:07 01.02.2005\nkrabe , tech oblasti je uz tolik ze v tom zacinam mit obtiznej mrtnik\nTomu říkám 11:42:34 01.02.2005\npěkně zpracovanej průvodce. Další kandidát na lázo, ale k čemu ho vlastně může boulderista potřebovat? :-)\nRe: Tomu říkám 12:19:07 01.02.2005\nJo, lano to snese. Původně jsem si myslel, že tyhle servisní texty z tý soutěže tak trochu vypadávaj, že by se měly utkat jen true story, ale tohle je Gesamtkunstwerk (objev kvaku, vytyčení lajn, demechizace, delokrizace, přelezení lajn, zakreslení, nafocení, nadrcení textu a ejakulace na Lezce). Čék by řek, že česká kotlina už svuj potenciál vyčerpala, ale zdá se, že je furt kde škodit.\nRe: Tomu říkám 12:49:10 01.02.2005\nČeská kotlina svůj potenciál nevyčerpala ani náhodou, teda alespoň ten bouldrový. Dokonce bych řekl, že ani v současné době - době boomu přírodního boulderingu v Západo-středních čechách - není vyčerpáno ani 50% procent potenciálu. Jistě, další Petrohrad už asi neobjevíme, ale věřte, že je tu toho pořád ještě hodně. Kdo by například čekal, že se během loňska udělá na Žihli 80 zbrusu nových boulderů a položí se základ naprosto novým a dosud neobjeveným oblastem jako Sedmihoří a Žinkovy. Na Sedmihoří jsem se byl v neděli proběhnout na běžkách a objevil jsem toho hafo, fakt hafo. Haf, haf.\nProstě čekají nás zítřky, naplněné krutou dřinou, kdy naše ruce budou krvácet z pod drátěných kartáčů. Až mám někdy obavy, jestli ten ubohý lidský život není příliš krátký na všechny ty objevy. Občas si připadám jako Kolumbus, nebo Gagarin, nebo Armstrong, nebo Jean-Luc Picard.\nSkály Hořovicka 15:00:53 01.02.2005\nTyhle terény nejsou jen v průvodci "Nepískovcové skály".\nKdysi dávno na ně vyšel průvodčík s prozaickým názven "Skály Hořovicka", takový malý sešítek s modrými umělohmotnými deskami, vydal to nějaký oddíl (snad z Hořovic?).\npro bouldristy tam asi novoty budou, ale pro normální lezce už pasé, prakticky všechny logické linie už jsou vylezené. Některé i těžko, někde na Černé skále je snad i dosud jen technická A3-A4. Ale najít Černou skálu, to fakt zážitek!\nRe: Skály Hořovicka 15:59:34 01.02.2005\nJícha Václav a Lhoták Jaroslav: Horolezecké terény Hořovicka. HO Spartak Hořovice, 1986.\nSkala mych snu! 23:11:42 08.05.2005\nCerna skala je bajecna. Ted jsme na ni byli. Na http://www.dagles.wz.cz/jaknato.html ,jsou tri fotky a ty dolni jsou z Cerne! Naaadhera!!!!!!!\nRe: Skala mych snu!-popisky 09:20:19 09.05.2005\ndvojku a trojku poznavam, jedna se o oblast 'Extremy potoka Uhuoara' (sektor D). Pro neznale: Uhuoara je jeste neobjeveny levostrany pritok stredniho Konga. Jednicka by moch bejt i Petrac, jenom ten buldr zapomel Peta Resik vykopat ze zeme.\nRe: Skala mych snu!-popisky 10:20:30 09.05.2005\nNene! Jsou to Cechy krasne, Cechy me! Proc te skale ale rikaji Cerna?\nJe mi jasne, ze skala se stane cilem vsech vyznavacu extremniho machingu. Pozor. Obavam se zavreni ochranari-hnizdi tam ted parek zab a myslim, ze i rybku jsem zahledl.\nPetr H. prilakany mym nadsenym revem se prisel podivat, co jsem na odvracene strane skaly nalezl. Ac jiste tusil, dostal hystericky zachvat smichu. Potom odesel zpet na druhou stranu lezt pouze standardne mokre a zamesene cesty.\nRe: Skala mych snu!-popisky 10:34:17 09.05.2005\nSory. Meching, ne maching. To ne jako "macho".\nJo,paráda 19:11:21 01.02.2005\nuz aby na to lezení bylo pocasí.Taky sme na Krivoklátsku(svetovina,hrebeny...)kdysi lezli,kdyz sem byl na vojne na Zbirohu.Urcite v tech lesích je dost balvanu,i kdyz bulizník není zrovna nejlepsí.\nCo ten osmimetrový strop,je taky na krivoklátsku?\nRe: Jo,paráda 20:41:39 01.02.2005\nNech se překvapit, strop bude brzy.\nBrdy 15:30:24 03.02.2005\nOno je toho u nás hrozně moc, ale u těch buližníků jsou často dost nebezpečný dopady. Pěkná oblast je taky na kopci Plešivec (nad obcí Jince). Oblast se jmenuje Skály hadí královny a kromě lezení s lanem (menší věž) se špičatým kamením kolem je tu i pás nižších skalek pod kterými je občas i rovina. Další možnosti v Brdech jsou taky ve vojenském prostoru. Ale ty špičatý šutry to dokážou znepříjemnit. (hřeben Koníčka, kopec Hřebeny, skála Jindřichovka na svahu proti zřícenině Valdek, skály na Kloboučku, je toho tu mraky, jen to vyčistit od mechu. Před dvěma lety jsem dal pokus o rekord ve skákání na jedné noze, když jsem si tu druhou haxnu o jeden takovej špičák na zemi zlomil.Ale to je moje blbost...\nTady se dá na pár šutrů mrknout:\nRe: Brdy 17:01:21 03.02.2005\nProboha, i Ty? Snad ses ve svých lepších dobách také něvěnoval tomuhle kamenoužroutství? Bouldristi prominou, ale zdá se mi pohyb po šutrech krajněnedůstojnýhorolezcetvéhoformátubobře! Já snad přehodnotím svůj vztah ke spolulezcům a kámošům bezmála z dětství a přestanu je podporovat ve vstupu do našeho oddílu. Po tomhle zjištění nám už chybí jen někdo, kdo by se dal vážně na závodění na překližce! No to by mě šlehlo!\nRe: Brdy 08:40:30 04.02.2005\nNo, tak Tome, s tou překližkou jsi to přehnal. Ale v době, kdy jsou všichni v p... a není, kdo by mě jistil, se většinou do něčeho navezu a po pár metrech už jen následuje rozhodování, jestli to dolézt, nebo se vrátit. Ale jak určitě tuhle oblast znáš, dá se tam lézt i s těma provázkama. Mám živě v paměti Brtníka na Hadí Královně v semiškách na nohou a chyty značkovaný krví z jeho bolavý ruky. Takže mám ke každýmu šutru takovej zvláštní vztah. Je fakt, že tenhle příspěvek je spíš tip pro ty, co by chtěli a nevědí kde. Je ti Tome asi jasný, že při mý lenosti určitě nebudu drhnout lišejníky z kamení.Jinak některé popisované oblasi mají pěkné jištěné cesty, tak hurá do toho!\nRe: Brdy 13:22:42 04.02.2005\nAle, drahý příteli bezmála z dětství, chápu že ses ohradil. Leč přečti můj příspěvek. Jsem dalek toho, abych právě Tebe křivě nařknul z něčeho tak hrůzyplnného, jako prášení na překližce. Ne, já se jen děsím (poté, cos na sebe provalil, žes vlastně, byť i jen příležitostný, kamenožrout), že se dřív nebo později něco takového v našem jinak vysoce konzervativním oddíle horských čundráků, objeví. Prostě se děsím toho, kterak já budu na Valné hromadě ČHS usilovat o navýšení finančních prostředků pro závodní lezce, neb budu mít nějakého podobného odrodilce v oddíle. Rozumíš já, který se těší na VH jen na bagetu a slovní přestřelku se Slávkem o množství finančních prostředků pro jeho komisi. Až nebudu moci hájit své stanovisko, že mému oddílu tyto prachy prospěšné nejsou a nebudou...\nA co teprve chudák Slávek, který na VH jezdí jen proto, aby mohl přednést svoji skvěle připravenou argumentuci (kterou piluje několik měsíců dopředu) jíž "potře Franka". Vždyť už po loňské VH se mě přišel ptát, zda mi není dobře, když neodeznělo mé zásadní vystoupení o vyhozených penězích pro pažravé atlety. Vždyť něco podobného by narušilo tradiční folklór k VH patřící! A co teprve, kdybych musel přestat hájit svoji zásadní tezi, že gymnasti patří do svazu gymnastiky a ne horolezectví... Vždyť já a Slavek nejsme jediní, ktří se na tuto veselou přestřelku těší.\nRe: Brdy 14:00:25 04.02.2005\nNo, počkej, počkej. Jak tě vůbec napadlo dávat do souvislosti toto ryzí kamenožroutství s překližkářstvím? Já netvrdím, že by se jedno s druhým vylučovalo, ale ten, kdo si troufne podnikat dobrodružné výpravy do našich hlubokých lesů-pralesů, kde na něj za každým druhým stromem číhá divoký zajíc nebo krvelačná srnka, a kde musí kameny dlouze hledat a pak je doslova vyhrabat z lesohlíny a při tom vydžet nálety nenasytných komárů a lesních včel, tak tento dobrodruh, neřku-li zálesák-trempočundro-šutrák, by si jistě troufnul i do hor.\nRe: Brdy 15:47:03 04.02.2005\nÁjéje. Napřed si to rozhážu u členů vlastního oddílu a pak rozhořčím i lezcovníeditory. A to všechno jen srovnáním kamenožroutství s překližkažením. Hope, vidím to tak: my, zapšklé konzervy a milci mechových spár prostě nemáme rádi nové progresivní směry. Těžko se smiřujeme s čímkoli, co neodpovídá liniím raženým Frantou Kuttou. Jak známo, Radek Kuchařů je modernista (a vlastně v podstatě odpornej maglajzník). A Vy, osoby zločinné jdete ještě dál! Kdybyste alespoň na tý překližce ráčili zůstat! Ale na převis, z něhož mé čundrácké srdce jásá a který moji romantickou duši láká k vystavění ohniště, totému a dalších identifikačních znaků řádného kempu, vy, duše nízké, matláte cosi bílého, odstraňujete mé saze a mnou milovaný mech!\nTím rozhodně nesnižuju jinak hodnotný sportovní výkon v nekonečných brdských (a jiných) hvozdech. Jest to řácký čundr, jehož náročnost je násobena matrací hozenou přes rameno místo UeSky. Kdyby však byl zakončen řáckým potlachem, nepískal bych. Vy však, místo rozdělání ohně třením dřev (nebo alespoň jedinou zápalkou), vrháte se jako smyslů zbavení na poslední míšky orostlý valoun s kartáčem, tvoříte podivné značky a hekáte námahou po lesích! Leč, vyprovokovals mě k strašnému odvetnému tažení. Opatřím širák liščím ohonem zdobený a jmu se vyhledávat stejná místa. A místo abych pokojně při spatření podivných postaviček na šutr se sápající (navíc obvykle šutr na který lze s pomocí poražené souše vyvzlínat i velmi stylově) odplivl si a zmizel v porostu, budu se na Vás vrhat s kamarádským Ahoj a lámat Vám palce!\nRe: Brdy 09:43:31 07.02.2005\nÓ veliký náčelníku Tome! Toliko jsem tě rozlítil zmíkou o šutrech a mé temné minulosti? Snad jen v koutku duše tušíš, že tato hrůzyplná minulost je ve mne stále kouskem přítomna. Vida na svém čundru temnými českými pralesy šutr velikosti větší, než moje skromná postava, odhazuji svůj širák s liščím ohonem v dál a se slastým pocitem se naň začnu škrábat, předvádějíc strašlivé prvky gynastické a teprv, podaří-li se náročný výstup dokončit, nepolámaje svých okončetin veškerých stanu na vrcholu nepřevyšujícím okolní porost. Právě jsem se vrátil z Labských pískovců, kde balancujíc na omšelých římsách nad hlubinou bezednou vyhledal jsem sobě převis na spaní a připravil Ti terén Tvého veličensva hodný, když v expozici strašlivé jsem večer převis ohněm lehce očmoudil. Zvu Tě tedy brzy do terrainu nepřístupného zakopati cepím válečný a vykouřiti brčko míru na vrholu nezdolatelném, poté, co výkonem vpravdě nesmírným překonáme nástrahy českých mechův a lišejníkův!\nRe: Brdy 09:43:43 07.02.2005\nRe: Brdy 14:28:09 07.02.2005\nHohó. Úplné doznání! Že já to nevěděl dřív. Pamatuj, však, že i na Tě dojde! Nejenom nohy, hlavně kostrč je při těchto podivných úkonech ohrožena.\nA mimochodem, za těch cirka patnáct let, co jsem Tě neviděl jsi asi tabák kouřit nezačal, žejo. Mám tomu tedy rozumět tak, že mě lákáš vykouřit celou hlavici indiánského kalumetu nacpanou nelegálni drogou? Ne snad, že bych byl vášnivým odpůrcem THC, ale přiznajme si, že co je moc, je příliš. Podle historických obrázků mají hlavy těchle dýmek cca 10 čísel na výšku a šest v průměru. Do toho když narveš jen trochu slušnej model, tak to musí porazit nejen dva takový voly jako nás dva. Tak to se Ti přiznám, na to už nemám (a to i Ty jistě pamatuješ onu polévkovou terynu narvanou po vršek, která bývala u mě v kuchyni na stole a kterou jsme dokázali zvládnout za víjkend, kdy bylo tak hnusně že se nešlo lézt - to však byly heroické časy útlého mládí).\nRe: Brdy 15:27:20 07.02.2005\nNo příteli, ty mě děsíš. Je-li to tak , nezbývá nám, než pozvat další druhy, by nám s tím pomohli!Ale pozor, tady čtou i opravdoví sportsmani, nejen takové zavrženíhodné trosky, jako my. Ještě tak abychom slušné lezce svýmy zvrhlými a opovrženímhodnými zlozvyky znechutili...?\nRe: Brdy 18:39:34 07.02.2005\ntak toho bych se nebál. Na téma THC jako nepovolený doping, THC při tréninku, THC jako odměna sportovce atd. jsem tady už pát příspěvků viděl. Prej že sportovci... ch .. :-)\nRe: Brdy 09:40:02 10.02.2005\nTomasi nechybi. Pred dvema lety jsem se z mladicke nerozvaznosti zucastnil zavodu na preklizce v Polici nad Metuji. Byl jsem druhy! zel od konce :) jediny koho jsem tenkrat "prelezl" byl nejaky petilety klucina. Ale s predsedou Novakem poctive trenujeme, takze se urcite nejakych zavodu zase zucastnime, aby jsme sirili slavu naseho oddilu :)\nRe: Brdy 10:44:33 10.02.2005\nachbože. tak takhle je to. Dokonce závodníka mám v oddíle.\nPomoc! Jendo Puši, vezmete mě do oddílu mechomilců?\nRe: Brdy 11:15:12 10.02.2005\nVsak ja na tu preklizku chodim jen kvuli tomu abych cumel na zensky. Minule byla na Ruzyni naka Stana, takovou kocku v temnych hvozdech nepotkam :) ale az bude horoskola, o ktere jsme vcera v hospode mluvili, tak zase na preklizku zanevru, pac jako svacinar oddilu budu mit jiste plne ruce prace. Takze holky jestli chcete do horoskoly hlaste se :))\nRe: Brdy 15:33:21 11.02.2005\nChodit na překližku čumět na baby, to lze ještě akceptovat. I když bývalo lepšejší chodit si zalézt na Velkou Ameriku. Bývalo tam pár hezkých cest od Jirky Dragouna a dalších podobných, a byby se válely dole a obvykle minimálně "nahoře bez". Ovšem kam se chodí dnes netuším, to víš, času málo...\nRe: Brdy 11:32:37 10.02.2005\nTak že bys z Ču<I>at přešel k Šutroplazům?! Ale to víš že jo Tome! Podmínky jsou jasné: Při jméně Peussově odpřísáhneš, že se nikdy nedotkneš skoby, či jiného jištění, ani na zem spadlého (nevyřčená vyjímka: chytnu se na skále, a to fest, když mi půjde o kejhák), vyznání víry v existenci a stálou přítomnost mytologické ochránkyně paní Žíhové a takové ty věci je to. Přines vstupní sazeničky mechorostu a jsi náš!\nRe: Brdy 15:36:04 11.02.2005\nTo opravdu nemohu. Mám jištění moc rád. Ostatně to železný co čumí ze skály pro moji maličkost často bývá jediným použitelným chytem široko daleko. A po odlezení lze použít i jako stup...\nTakže mám radši kruhy. Zkus se chytit borháku (nebo dírky ve skobě) a pak tam vedle toho prstu ještě nacpat karabinu.\nRe: Brdy 16:31:01 11.02.2005\nTak to zůstaneš Ču<I>tko! neva, alespoň budeme moci provozovat oddílovou družbu!\nNejhorší jsou nejty! Dáš tam prst a co? Navíc ten prst začne otejkat a pokud ho nevynadáš... No a pokud ho vyndáš... Ano chce to grif! Ostatně Laco se někdu jinde chlubil, že už ho má zmáklý.\nRe: Brdy 20:35:03 07.02.2005\nKoukam (ctu), ze nekdo snad leze na Plesivci. Kdyz si tam zabehnu s lezeckama a s pytlikem Maglajznikem, vylezu neco nad sipkama na sutrech (zacinam Snekem) a na "masivech", pak smotnu brcko, vycadim brcko a zjistim, ze me kamos dal zase nejakej paranoidni model, tak si rikam, ze uz tohle nikdy neudelam, zive si totiz predstavim, ze kdybych hopsnul sikovne na hlavicku z nejakeho sutru primo na nejakou buliznikovou spicu, tak by me nasli az v rozkladu, jestli by me vubec kdo nasel, nikdy sem tam totiz nikoho lezt nevidel, jednou sem zahlid nejakou partu, co delala taborak na miste, jak je tam ten hroznej bordel vseho druhu a zustal tam po nich bordel jeste vetsi...ze by lezci-romantici, nesportovci nebo tzv.softmoveri ci mechozrouti, jak jsem tady uz parkrat zahlid nazev teto "sorty" lezcu?\nRe: Brdy 10:38:37 08.02.2005\nNa ty špice mám stejnej názor. Kdysi jsem tam kolem jedné viděl dost krve.\nPokud někdo dělá bordel, je to čuně a je jedno, jestli se počítá k nějaký sortě.\nMimochodem, na Plešivci jsem nebyl tak 10 let. Na těch skalkách bych nečekal velké změny a předpokládám, že tento terén zůstane ušetřen vrtání zbytečného železa. Co tam bylo, to stačí a sportovní lezce tahle oblast těžko přiláká.\nRe: Brdy 15:29:22 11.02.2005\njojo, taky jsem tam už nějakej ten pátek nebyl. Mám to přecijenom malinko z ruky.\nAle ten popis posezení, brčka... to zní fajn. Jen to nesmí být moc paranoidní model. Tak třeba zejedu :-)\njini mozni potencalni mrtnici 17:44:00 03.02.2005\nHledat buldry na netu?\ndeti, deti kde se ten pokrok zastavi:)\nviz. odkaz nize\na pak vzdy za lomitkem fotky/\nt1530-x.html, t15214-x.html, t15203-x.html, t15205-x.html,p2704x.html, p1406-x.html,\nt15280-x.html, p20202-x.html, t50150-x.html,\nt50271-x.html..., a vubec jinak super fotky\nRe 17:44:39 03.02.2005\nRe: Re 18:35:09 03.02.2005\nNěco vypadá nadějně, ale chtělo by to napřed kúru motorovkou...\nNo Nazdar! 10:18:07 04.02.2005\nDehetnická nedávno dokurvená, teď to půjde dál. Já to věděl. Pochod deprivantů zní dalším krajem. Nicméně já se už spíš směju.\nRe: No Nazdar! 11:05:40 04.02.2005\nJindy elegantní Puš se nám dneska rozjel! Já ale, Jene, nevím, co je to to Tvoje do...křivení.\nV Outdooru o Dehetnické skále napsali: "Skály jsou ovšem velmi málo navštěvované a stav fixního jištění tomu místy odpovídá. Prastaré skoby nebudí mnoho důvěry; rozhodně přijdou vhod smyčky a sada vklíněnců."\nV Lidé a hory pro změnu stojí: "Díky pravidelně vysekávaným náletům kolem skal jsou stěny téměř bez mechu. Kruhy a nýty vypadají většinou důvěryhodně. Nástupy jsou označeny červenými a bílými šipkami."\nAha, už vim - to ty šipky :-)\nRe: No Nazdar! 11:17:53 04.02.2005\nKoukám, že bystrému oku investigativce taky nic neunikne. V LaH to psal v roce 2002 Saša Krško, který tam bydlí nedaleko, tak by to snad mohl znát.\nKdo a kdy to psal v Outdooru nevím.\nOstatně názory lidí na totéž jištění se mohou subjektivně lišit :-). Sir John Dagles by jistě pochválil svěží zeleň mechů a tajemné křoviny, přinášející ducha povznášející atmosféru při jejich prolézání.\nRe: No Nazdar! 13:03:31 04.02.2005\nTa křivule se mi dělá na mé, jinak usměvavé líci. Ano, skalky byly poněkud přejištěné-bylo tam několik rezavých skob a dokonce cosi jako kruh. :o)) Také místy mecholišejníky nepokrývaly skálu v celé ploše, ale s tím bych se smířil. To však již není pravda, neboť skály jsou hustě pokryté borháky. Jsem tak tolerantní, že se tomu sám neustále obdivuji, ale borhák na polici u spáry, kam jde dát tolik jištění, kolik jen mám a navíc ve výšce, kde stejně nic neřeší...etc.\nJo. Ano, prosím. Jsou na téhle skále i docela těžké kousky v hladkém, no tak jo teda-odjistit. Ale spára za III o délce 6 m? Je tam navíc hafo borhákoidů na vršku, tedy mám pocit, že z toho chce někdo udělat autdórovou atrakci. Což mi, jak říkáme v kruzích výššího kléru-sere.\nNěkdo tady hájil železa všeho druhu, že jako teda nejde chtít na každém, kdo používá počítač, aby měl Linux a patlal se v příkazové řádce. Souhlas! Ale když já příjdu k počítači (zůstanu-li u tohoto vypůjčeného příměru) a už jsou tam zase nenávratně XP. A já si chci občas na nějakej ten mount jít příkazem mount a né jen klikat. Toť ten pláčosmích.\nRe: No Nazdar! 14:51:37 04.02.2005\nZcela vážně uvažuji, že se napřesrok, až budou vypsány granty na správu oblastí, podám grant na odjištění některých oblastí.\nTo slovo odjištění chápejte v právem smyslu slova, jako od-jištění, odstranit. Jazykem vyššího kléru - dohajzlu s tím železem.\nViděl bych to tak náklady na pořízení tří kladiv, železné páčidlo, basa piv, celkem požadavek á 300 Kč. A jestli mi nevyhovějí, tak to je teda fakt skandál! Copak na svazu nejsou po mnohých urgencích od delegátů VH definovaná jasná pravidla pro poskytování prostředků na odjištění!! ;-)\nRe: No Nazdar! 15:02:42 04.02.2005\nTo sem na vás, pederasti, zvědavej. Dyk to je rozšíření svobodné volby - borák si můžete cvaknout x necvaknout a vedle něj založit x nezaložit hejblo, vklíněnec ap. Jo a eště bych si nechal proplatit nějaký sazenice a hrabanku na zahlazení prořezů. P.S. Takovej borhák Raveltik upadne tak po třiceti ranách kladivem, akorát se ulomí voko a dřik zůstane vevnitř. Ale dá se to něčim zamáznout.\nRe: No Nazdar! 15:18:08 04.02.2005\nVážně Papouši tvrdíš, že lézt po osázené skále je totéž, jako po té, kde jen tušíš kudy vede cesta kde si musíš jištění hledat a dělat sám? (To je otázka, né provokace.) Já tohle vnímám jako něco jiného. Ostatně, pokud by to někoho zajímalo tak asi tak: http://dagles.wz.cz/brdskaly.htm\nRe: No Nazdar! 15:48:52 04.02.2005\nNo, trocha citu se samozřejmě hodí, ale nad výměnou hnusný zrezlý fichtle za nerez jištění bych se vůbec nepozastavoval.\nRe: No Nazdar! 16:15:28 04.02.2005\nKoukám, že se Jenda v přádku vrátil z Tater a juž se zde bije za skálu bez železa. Jo, musím se postavit po jeho bok do obranného šiku. Strčte si to železo za klobouk :-)\nJá netvrdím, že slušnej borhák na štandu a slušnej slaňák jedince takhle se po skalinách sápající nepotěší, jsem dokonce dalek tvrzení, že by v cestě železo bejt nemělo (to bych si, při své výkonosti z posledních let, mnoho nezalezl), ale řekněme si tak mezi námi, sportovci, co je moc, je někdy příliš. Copak se musí do každý starý klasický cesty (pokud není na písaku, kde si to málokdo dovolí) naprsit kdosi, kdo si koupil dobrou vrtačku a nasrat tam železo v intervalu zkousnutelném snad jen na překližce? Kdyby tam opravdu nešlo nic dát, chápal bych to, ale místy je opravdu poněkud přeborhákováno a z toho časem vyplyne i přelidněno a voklouzáno a dřív či pozdějc přijde někdo, kdo máčo nepoužívá na ruce, ale sype ho ve velkým (fakt se v tom dá uklouznout, volové). A v hajzlu je nejenom romantika mechovejch spár, ale i poklidný lezení. A co mě na tom dere úplně nejvíc, že pak utíkám do hloubi lesů (nejlépe s J. Pušem) na místa, kam bych za normálních okolností rozhodně dobrovolně nešel a už vůbec ne za účelem lezení, kde Puše potřebuju, protože se bojím a von tu cestu nakonec vytáhne... Takže si vlastně ani moc nezalezu. Ale už vím, že i tohle místo brzy najde někdo, kdo má vrtačku.\nHele, severočeský endemite, my tady mluvíme o podmínkáh středních Čech. Tam nahoře, kde řádí nejmenovaný démon K.B., to zdaleka nevypadá tak hrozně (dokonce mám jisté podezření, že dotyčný vlastník vrtačky ty cesty napřed lezl než tam to železo začal dávat). Je opravdu poněkud rozdíl mezi přejištěnými u nás a u Vás. Pamatuju, že když v Jizerkách přibyl borhák, strhla se z toho polemika na několika stránkách, trvající řadu dnů. Ovšem u nás to přibejvá ne po občas borháku, ale po desítkách. A prakticky ve všech klasickejch cestách. To fakt není o výměně starý skobky za novej, hezkej lesklej borháček, kterej bych si s úlevou cvaknul pod klíčovým místem.\nRe: No Nazdar! 17:06:58 04.02.2005\nVon ten Puší křik je možná zbytečnej, protože v tomhle případě se zřejmě skutečně nestalo nic, snad jen to, že chlapi udělali pár novejch bouldrů. Čili řev zbytečnej. Jestli někdo dává jištění do cest proti něčí vůli, pak by to snad mohla vyřešit VK (např. Dehetnická skála - ářčáářoblast Západní Čechy, boss VK: Jiří Žižka).\nRe: No Nazdar! 17:20:33 04.02.2005\nno, von je hlavně preventivní :-) když už v okolí Prahy není šutr bez mnoha a mnoha borháků, jezdíme dál a dál do brdských hvozdů a čekáme kdy někdo přijde s vrtačkou\nRe: No Nazdar! 17:34:29 04.02.2005\nNo tak to vylezte a preventivně osaďte borhákama (třeba po deseti metrech). Na to už si pak snad nikdo máknout nedovolí :-)\nRe: No Nazdar! 19:07:02 04.02.2005\nAle dovolí! Tahle skála (Dehetnická) je známá už desítky let a cesty na ní popsané v průvodcích vydaných knižně. Ta skála byla (bacha! Bavíme se o Dehetnické!) i osazena jištěním. Prdelky stranou, některá jištění tam byla "velmi praktická" a značně sešlá. Tudíž bych chápal, kdyby je někdo vyměnil. Leč! Skála je u silnice-ajajajja! Takže nejdřív bordel kolem skály a bíle fleky...no a to už jsem to tušil. Plošné odjištění, juž je to pár měsíců tam. Já se nechám poučit, jsem sice senilní, ale furtunkfurt učenlivej. K čemu je borhák v Plzeňské III. Nebo jich je tam víc, už si nepamatuju. Ale krom zbytečnosti lezací je na kulový i z hlediska bezpečnosti. Žlutý kout, Podzimní-nemlich to samý. To v Cestě ke slunci to chápu-budiž, no. Ale tady je to na palici. To snad někdo plnil plán zavrtanýho železa(???). Nikdo tam nic neobjevil - nikdo tam nic neobjeví. Tyhle šutry jsou prolezený dokolečka dokola, jenže nikdo se tam nepotřeboval podepsat a zvěčnit svoje ego tím, že "vytvořil cestu". Stejný lidi, kterejm neštymuje že M.C. byl první na M. E. tady dělaj daleko bizardnější objevy. Dokonce v Šárce a v Černolicích občas někdo "objeví nový směr". Jenže předchůdci nechápali, proč by měl z toho, že šel metr vedle běžné trasy dělat objev a někde to hlásit. To mám fakt hlásit že jsem v Černolicích vytvořil dvacet variant Jižního rysu??? Teda, ono jich je určitě víc! Zrovna před týdnem jsem se chyt nějakáho šutru, kterej jsem neznal jménem....\nRe: No Nazdar! 19:42:58 04.02.2005\nNevim, co bych Ti poradil. Vypátrat a úřední cestou nechat vymlátit? Vymlátit sám? Nářky to ale asi nevyřešej.\nRe: No Nazdar! 20:10:39 04.02.2005\nNářky to nešvyřeší a nejsem ten typ. Na řezání a mlácení nemám teď nějak náladu. Abych řekl pravdu, bylo by mi těch všech autorů i nějak div né líto. Stáří je tady! Potřeboval bych, aby mi (a nám podobným) řekli, že jsem sráč(i) a že mi (nám) rozbijou hubu, nebo alespoň pořádně dali jmen. Já bych pak radostně vzal kladivo a vybušil to. Říkat: "jste kašpaři" je sice málo, ale nic lepšího mi nenapadá. I když ten nápad TomasK je velice, ale velice nosnej!!!! Třeba budou další!!!!\nJá vcelku chápu, že jištění na Mrtnické a nebo v Tašově je něco trošku jinýho, nežli ty úlety. Ale budeme holt štěkat na hafšechno!\nRe: No Nazdar! 09:55:42 07.02.2005\nMilý Jene, myslím že Dehetnickou skálu vzhledem k její dobré přístupnosti odjistil někdo podnikající v komerčním autdéru a udělal si z ní tak hřiště. Není to první případ, viz podobné akce nejmenovaných brněnských audérových podnikatelů na Vysočině.\nRe: No Nazdar! 10:10:45 07.02.2005\nI já mám ten pocit. Já opravdu z něčeho podobného nepodezírám opravdové lezce. Nebudou pracně mlátit drahý železo do cesty, která je pro mne na lezení bez lana a pro ně tak leda jako sestupovka. :o)) V tomhle případě jde asi o kšeft a nebo o touhu něco udělat ber kde ber. V době boje za sekané cesty tak mladí neofyté vytvořili několik "významných" sekaných III.-V. (pochopitelně tam, kde už cesty vedly). Na víc neměli a nějak se k moderním trendům přihlásit museli. Nojono.\nNIKDY VK 22:11:19 07.02.2005\nMlácení cest a zaželezování je přece něco jinýho. Rozhodně by o dojišťování neměla rozhodovat ona rádoby všemocná VK. Jsou skály v jejím vlastnictví? Určuje lezeckou "etiketu"? Potřebujeme VK na to abychom poznali, že cesta je nebezpečně zajištěná?\nPapouš má s cvakáním a necvakáním trochu pravdu. Jestli dám cestu se železem nebo bezje někdy sakra rozdíl. Co mluví proti? - Kdo by to necvak, když to tam je.....Takže zas není puritán jako puritán.\nŽelezo do cest!!!!- Ale s mírou, s ohledem k místním zvyklostem, nikdy ovšem na úkor minimální bezpečnosti, kterou si, jak vidno každý klade jinam a to zjevně podle své výkonnosti.\nJinej Michal odpovědět\nRe: NIKDY VK 22:58:09 07.02.2005\nVzhledem k tomu, že mi to opravdu poněkud trápí, ještě tedy: Mlácení a doželezení je něco jiného. A není. Mlácení je vyšší level úpravy cesty ke konzumaci. Mají lidé, kteří chtějí v bezpečí konzumovat cestu na takovou nárok? Mají. Mají lidé, kteří tak lézt cesty nechtějí nárok na cesty v "surovém stavu"? Hmmm... Problém je, že cesty v přírodním stavu vznikají v čase geologických období, kdežto u těch druhých to jde raz dva. Otázka, co je potřebné jištění asi není daná výkoností, ale přístupem. To bych se musel dožadovat železa já. Myslím, že láska k morálovým cestám není projev touhy po smrti, neboť se života vcelku sveřepě držím. Ani si nemyslím, že tohle lezení k neštěstí nějak specielně vede, neboť jsem se takhle dožil už docela dost let a mnozí další, podobní také (a lezoucí ve vyšším stupni). Možnost necvakat tu pochopitelně je, ale to už je ta cesta někde jinde. Rozhodně to nenahradí pocit, když přijdu ke skále, navážu se (a nebo ne) a "někam" lezu a doufám, že si budu vědět rady. Cesta pečlivě zajištěná je prostě jiná. Kdo to nechápe, tomu to nevysvětlím, ale většina to myslím chápe.\nNe VK, ale zdravej rozum. Jsem pro, ale on stačí jeden bez toho zdravého rozumu, ale s vrtačkou.\nP.S. Vynechávám osobní náhled na hodnotu nacvičených nebo navíc "tesaných" cest. Je můj, je bezvýznamný, nikomu ho nenutím a asi bych tím nepřekvapil.:o))\naby tedy 23:25:55 07.02.2005\nA byli jste třeba na Holým vrchu a Opyši u Zbiroha? Abych jen netáral. Tam je šutrů mraky. Teda jako inspirace.\nRe: NIKDY VK 11:39:03 08.02.2005\nJo, Michale, ono to je trochu tak, že určitě máš kus pravdy. Jenže jen kus. Jak možná víš (nebo nevíš, to je vlastně fuk), působím v ČHS jako bezpečák. A viděl jsem (popř. vyhodnocoval, vyšetřoval či psal posudek) na jistou sádku různých nehod. Tedy jakožto bezpečák se jistě kloním k tomu, aby nebezpečné cesty byly dojištěny v nějaké (inteligentní a nezbytné) míře. Popř. aby staré jištění bylo nahrazeno apod. Nebudeš mi věřit, i já jsem hýkal nadšením při spatření nového borháku. Šlo o cestu, ve které jsem měl problém. S morálem. Byly tam sice nedaleko od sebe dvě rezaté skobky, avšak umístěné v místě možném, tj. ve spárce. Nad nimi kompaktní převis jak kráva. Těžkej krok či spíš tři. A pod tím odporné dopadiště. Z toho převisu zádama nebo hlavou rovnou na takovej ostrej hnusnej výčnělek. Taková špica hnusná. Těžko by člověk padal jinam. A tak jsem to jednou přelezl a vybál se skoro jak nikde jinde. A o pár let později, v jakési mladické pýše jsem to šel někomu výtáhnout. A už když jsem dolézal k tomu místu, začaly se mi klepat kolena. Bylo to ve druhý dýlce, představa že se tam zrakvím nic moc, k civilizaci daleko, heliport nikde, úzké údolí. No hnus. Strach velikej. A když tu, zírám jak puk. V tý kompaktní hnusný skále bez chytů, co je tam nutné pracovat nohama jak lezeckej pánbůh, najednou vidím krásnej, novej lesklej. Byl tam a já ho v té chvíli miloval. A pak byl v té cestě ještě jeden na štandu, co se stavěl u jedný mizerný spáry s jednou stařičkou skobou, pod kterou šel přidat celkem ucházející hex. Prostě ta cesta byla dojištěná citlivě a inteligentně. Tam, kde to fakt bodlo. Na tři dýlky dva nový borháky. Jednalo se o takovou střičkou šestku, ve které šlo založit spousta jištění a někdy i ty starý skobky vypadaly slušně. Dodnes nevím, zda toto dojištění bylo někým schvalované. Ale bylo udělané dobře. A já v té chvíli proti dojišťování nic něměl.\nA zpět. VK by měla být orgánem, který si v kraji zřizují horolezci sami. A místní horolezci by měli vědět, kde je potřeba něco v jištění upravit, dojistit a tak. Třeba kde bývaly hodiny a teď tam nejde dát nic. A kde to, třeba na vápně, díky oklouzanosti začíná být fakt vo hubu. A k tomu ta VK je. A taky k tomu, aby když někdo, kdo má sice vrtačku, ale nemá rozum, neprasil cesty. Hele, Michale mezi náma, vylézt těžkou cestu bez nebezpečí lze všelikdes, třeba v tělocvičně, v řadě perfektně odjištěnejch sportovních oblastí atd. Ale proč brát možnost lidem, kteří chtějí lézt cvičně své cvičné pětičky aby se vybáli, založili si své vlastní jištění a tak se cvičili psychicky i technicky třeba do hor? Uznej, že z tohoto úhlu pohledu se bezpečnost doplněným jištěním nezvyšuje. Naopak. Pokud nezůstanou žádně "normální" cesty i na skalách, přestanou být skály možností nácviku do hor, takže si sice všichni báječně a bezpečně zalezou, ale z prvního vejletu na hory je přivezou v zinkovým kabátě.\nRe: NIKDY VK 13:45:14 08.02.2005\nMám tomu rozumět tak,že většina cest na křivoklátsku je vyborhákovaná?\nRe: NIKDY VK 14:39:23 08.02.2005\nTo já nevím. Vyborhákovaná je Dehetnická. Starejma skoba je ojištěná Skála hadí královny a Vraní. Tady je otázka, zda by se tyhle dvě neměly dojistit něčím novým. Citlivě vyměnit ty staré hrůzy za něco, co unese víc, nežli karabinku. U Vraní to ovšem chce napřed dojednat vyjímku pro lezení, která, pokud vím propadla a nová nebyla dojednána. (dodávám pro pořádek) Několik skal je prakticky nedotčených. Kolik jich je vyborhákovaných teď? Nevím. Kdy budou všechny? Taky nevím. Pokud bude platit, že kdo si chce někam dá jištění tak sláva mu, budou možná brzo oborhákovaný všechny. A nebo ne. Rozdělení na oblasti tradiční a sportovní bere za své a občas si někdo do Usárny na čundr přibalí tu vrtačku. V Srbsku je prolezený každý metr a tak se hledá dál. Domníval jsem se, že tyhle terény pro svoji odlehlost a lezeckou nezajímavost zůstanou nedotčené, ale sotva. Outdoor kšeft chce své opičí dráhy a kluci s novým lanem rychle "dělat cesty". v Jizerkách byl také takový útok na skály. Absurdně umístěné borháky tam asi ještě jsou. Na 4 m skalách. Býval zvyk dělat co nejméně viditelné cesty. Doba si žádá asi viditelnost a tak se naopak dělají co njřvavější. Už jsem zažil lecos, setkal jsem se i s nápadem obarvit chyty i venku tak, aby si lidé zvyklí na poměru umělek připadali jak doma. Vše pro zákazníka!\nRe: NIKDY VK 15:26:34 08.02.2005\nja myslim, ze vetsina cest prave na Krivoklatsku a v Brdech "vyborhakovana" neni (az na Kloboucek), tedy zatim. Podle meho nazoru by se ale vetsina starych skob i kruhu (viz Skala Hadi kralovny) mela stuj co stuj vymenit, napr. na Vrani skale jsou opravdu priserne, nove borhaky jsem tam pred rokem videl jen v nekolika (asi 3) dost tezkych cestach, neco sem v jedny ulomil, takze uz to asi nebude ono :-) Nektere skoby na Zdaru u Rokycan jsou taky ohavne, vetsinou je chapu jako takove lezecke placebo. Ohledne Dehetniku jsem ale prekvapenej, kdyz jdu na houby tak tam vzdycky neco lehkeho presoluju, ted koukam, ze budu moct capnout nejaky ten borhak, to jako posledni zachranu :-) Pred rokem jsem videl nejake cesty s leskonoucima se borhakama na vezich na Hrebenech, takze se to asi siri dal....\nRe: NIKDY VK 15:47:53 08.02.2005\nChlapi, dost kondicionálů. Vemte do ruky bórmašínu, jinak ten pocit nájezdníka nikdá nezažijete. Vrrrrrrrrrrrrrrrrrrrr, vyfoukat, lepidlo, pár ran báchamrem, zarotovat a nechat zaschnout...Uááááááááááááá\nRe: NIKDY VK 16:06:47 08.02.2005\nKondiciomnál je nejrozšířenější pracovní nástroj.\nAle to druhé: Papouši! Nebuď nenasytný hnedle. Leká mi to. Řekl jsem dojistit a dal tip na jednu oblast (ona je stejně nutně provařená, no...) A ty hnedle takhle, šturmem drank nacht mechy! Když už ti ortodoxní rabín odpustí vepřovou flákotu, ty ho hnedle za tepla pozveš na zabijačku a ještě aby jí organizoval!!!\nRe: NIKDY VK 16:59:04 08.02.2005\nJinak potřeba a slastné pocity ze zavrtávání je natolik průhledná, že jí netřeba vysvětlovat. Příborský rodák S.F. by si mnul ručičky!\nRe: NIKDY VK 17:44:46 08.02.2005\nCo říká Tomáš o tréninku na hory mě, přiznávám, nenapadlo. V tomhle směru lezení méně odjištěných cest je jednoznačně dobrým tréninkem.\nAle cokdyž se objevují oblasti, kde je jištění málo (opět ve smyslu relativním) ve skoro všech cestách a tyto oblasti u nás převažují? Neměla by se najít vyhovující rovnováha mezi lezením na skalkách pro zábavu a lezením na skalkách jako trénink na hory? Vždyť skalkařů drtivě přibývá a "pravých HOROlezců" je v současné době stále méně.\nK problému VK: Každý orgán směřuje k oligarchizaci- o dojištění rozhoduje zúžená skupina nebo dokonce jednotlivec. Na dojišťování nemají vliv mimo organizaci stojící lezci. Je to správně? Musím se snad stát členem ČHS abych mohl mít vliv na dojišťování?\nK Papoušovi: Až budu ten milionář tak nakoupim kvantum nejkvalitnějších borků a postupně je někam spolu umístíme. Ukojíme tak svou vrtací mánii. Bude jich tolik aby je lezečtí odříkači a mágové (jako např. K.B.) ani nestihli řezat. Hlavně se do tý doby někde neupiš k smrti.\nRe: NIKDY VK 18:19:14 08.02.2005\nNež budeš milionář, tak:\na) mě žena s tim vrtánim vyhodí z domu (k čemuž již není daleko)\nb) já budu rakváč a budu tu vykřikovat, aby se nedojišťovaly cesty\nc) nebude kam vrtat, protože už bude i ten vylezenej poslední kvak (leda, že by se dovrtávaly starý věci. Na to možná dojde :-))\nZ toho plyne, že do toho musim bušit teď, protože neni času nazbyt.\nRe: NIKDY VK 18:21:23 08.02.2005\nTrening na hory, ale i třeba na dělání cest. Schopnost najít "slabiny" stěny, lezením od jednoho svítícího budu k druhému nezískáš. Já nemám pocit, že by zajištěných oblastí bylo málo. Pokud to vezmu okolo Prahy, tak Srbsko, Hlubučepy jsou odjištěné. V Šárce, Černolicích, Sv,Jánu jsou odjištěné cesty méně, ale i tam najdeš hustě osázené. Nezajištěné jsou kde? Dělat podle požadavků je problém. Nevíme kolik je lidí, kteří chtějí to a nebo ono. Ale především: Snad každý začíná tak, že chce (pochopitelně) jištění co nejvíc. Vzpomínám, že jsem lidi, kteří hlásali to co já teď, měl za nepochopitelné šílence. Fakt! Prostě někteří se po čase vydají cestou k těžším cestám a druzí cetou k lezení víc natvrdo. Pokud by prosadili své počáteční myšlenky, tak mají po žížalkách. Ono je to nekontrolovatelné, ale jako volební právo máš od 18ti, tak volební lezací bych dal tak po dvou letech intenzivního lezení.\nVK: To je problém ve všem. Nějakej úřad nezadržitelně směřuje k průseru. Anarchie průser je.\nRe: NIKDY VK 18:18:56 08.02.2005\nNo, kdyz me zmenu kondicionalu na perfektum zafinancujes, nebudu proti, jen mam obavy, aby se z toho pod tvym vedenim nestala spise takova hornicka zalezitost, zvlaste treba na Vravi skale hrozi zavaly neustale....\nRe: NIKDY VK 18:21:03 08.02.2005\nNezafinacuju, mě samotnýho dotujou :-)\nRe: NIKDY VK 08:02:14 10.02.2005\nŽdár už je zhruba od pulky leta přejištěnej a to moc hezky pěkně stary za nový kromě jednoho štandu tam nic neni navíc\nRe: NIKDY VK 14:48:36 10.02.2005\nNo, parada! Az se navratim do berounske kotliny, skaknu na Zdar, mam tam jeden nevylezenej vroubek. Timto dekuji prejistovatelum za jejich bohulibou a lezcumlibou cinnost...\nVšechny cesty (157847)\nHimmelsreiter L2 7c+ Arco\nUniqueaumonde.com 7c Ceuse\nLa Puta Tigre 7c Calvario\nŠtědrá IXc Teplické Skály


Temelín nevyrábí elektřinu, má další poruchu - Novinky.cz\nNovinky.czEkonomikaTemelín nevyrábí elektřinu, má další poruchu\nŘídící centrum v Temelíně Foto: Marek Sviták, Právo\nTemelín nevyrábí elektřinu, má další poruchu\n12. 8. 2015, 11:04 • Aktualizováno 12. 8. 2015, 11:48\nEnergetici ve středu nad ránem odpojili druhý výrobní blok elektrárny Temelín od přenosové soustavy. Důvodem byla závada na chlazení generátoru v nejaderné části elektrárny. Poškodila se jedna ze šesti průchodek, přes které je vyváděna z generátoru vyrobená elektřina. Řekl to mluvčí elektrárny Marek Sviták.\nJde o druhou poruchu na druhém bloku v krátkém čase. O několik týdnů se v červenci protáhla jeho plánovaná odstávka kvůli opravám netěsnosti parogenerátoru. Plný výkon druhý blok obnovil v neděli 2. srpna.\nSviták pro Právo uvedl, že současnou poruchu by se mělo podařit odstranit začátkem příštího týdne.\nNa prvním bloku temelínské elektrárny je odstávka spojená s výměnou paliva, která má trvat do konce srpna. Odběratelů se výpadek Temelína nedotkne, ČEZ má pro takové případy vyčleněny náhradní zdroje.\nČEZ letos plánoval zvýšit za celý rok výrobu elektřiny v jaderných elektrárnách o pět procent. Při oznámení průběžných výsledků firma připustila, že se jí to podaří těžko kvůli výpadku výroby v červenci.


Štěkají jako pominutí. Musí všechny ostatní odradit od podobných nápadů. Europoslanec Mach prozradil lidem, co se odehrává v Bruselu kvůli brexitu | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Štěkají jako pominutí. Musí všechny ostatní odradit od podobných nápadů. Europoslanec Mach prozradil lidem, co se odehrává v Bruselu kvůli brexitu\nDotaz mladého muže zněl: „Celá EU se může zbláznit z brexitu a budou dělat všechno pro to, aby to nakonec nedopadlo, zastrašují tím, jak se Britům povede špatně. Jak tak pozoruji, tak se jim zase až tak špatně nevede. Jestli se jim to povede, tak to bude příklad, že to jde a toho se podle mne EU nejvíc bojí…“\n„Máte naprostou pravdu,“ kvitoval Mach s povděkem slova jednoho z téměř padesáti přítomných. „Chtějí Britům samozřejmě zkazit radost a budou se snažit překážkami a klacky pod nohy jim brexit ztížit. O co jim jde ještě více než jim to pokazit, je, aby nevznikl dobrý příklad. Oni chtějí odradit Čechy, Poláky, Finy, Holanďany a další od jejich odchodu z EU. Jsem stoprocentně přesvědčený, že se jim to nemůže povést. Prostě Britové se rozhodli, udělali něco, co je pro EU čára přes rozpočet. S tím se nepočítalo. Počítalo se, že například Lisabonská smlouva v Irsku projde napodruhé, vždy se nějak donutí prezident to podepsat jako u nás a tak dále. Štěkají jako pominutí. Začínají vymýšlet nesmysly, že by jim Británie měla zaplatit 60 miliard eur. Británie jim nic nedluží a až odejde, přestane platit příspěvky, přestane brát dotace, to je celé. Nanejvýš vystoupí kapitálově z nějakých institucí typu Evropská investiční banka, ale to si naopak stáhne svůj podíl. Nemají na ni žádné páky. I kdyby se celá EU i s Evropským parlamentem usnesly na takovém nesmyslu, že jim Británie dluží 60 miliard, tak to je celé, to se mohou usnést. Ale Británie už bude samostatnou zemí a ona nic platit nebude. Já si myslím, že pokud by někdo myslel vážně jednání o brexitu, tak by se ty strany domluvily, EU i Velká Británie, co a jak chtějí mít vzájemně uspořádáno po brexitu. Daly by seznam, udělal by se průnik. A bylo by logické, aby v tom průniku byl třeba volný obchod. Proč zavádět cla na britské zboží a naopak.“\nTady to ale podle Macha nevypadá, že čelíme dvěma racionálním subjektům. „Čelíme na jedné straně iracionální snaze EU zkazit to Británii i za cenu toho, že to zkazí vlastním občanům. Kdo z evropských občanů by chtěl, aby byla cla na britské zboží a naopak, aby se jim hůř dováželo nebo vyváželo? Kdo by to chtěl? Ale je možné, že zvítězí iracionalita nebo mstivá touha.“\nI kdyby se podle šéfa Svobodných žádná dohoda o brexitu nepovedla uzavřít, tak ve skutečnosti členství do dvou let od oznámení skončí, tedy v roce 2019. „Jak Velká Británie, tak i Německo, ČR a další členové EU jsou zároveň členy organizace, která se jmenuje WTO – Světová obchodní organizace. V té se všichni zavázaly, že tam, kde jednou byla cla zrušena, tak už se další nezavádějí. Takže by to šlo i proti tomuto mezinárodnímu právu. Teoreticky vždycky může jít EU proti mezinárodnímu právu, ale moc dobře si nedovedu představit, že by obhájili nějaké reálné sankce. Vždyť i ty sankce proti Rusku jsou takové pofiderní, obchoduje se dál. Těším se na ten moment, až to nastane, protože to vyfoukne lživé argumenty, že bez EU se to nedá. My naopak uvidíme svobodnou, prosperující zemi, která si dělá zákony po svém a která už nebude muset plnit nějaké kvóty na solární elektřinu nebo na biopaliva nebo zakazovat žárovky. Milion věcí, které nebudou muset. To nejsou jenom kvóty na migranty. Tady jsou kvóty na výrobu cukru, na dovoz banánů, na počet krav, prostě EU – to jsou kvóty a násilná nařízení, kolik čeho se může nebo musí,“ vypočítával Mach.\n„Najednou bude Británie v tomto svobodná a bude suverénní. Bude si dělat věci po svém. To byla podstata brexitu. Že se rozhodli, že svrchovaný a suverénní bude opět britský parlament. My jako Svobodní nejsme mstiví, my jim držíme palce a naopak si od toho slibujeme, že se jak pára nad hrncem vypaří falešný argument, že to nejde. Že naopak uvidíme pozitivní příklad, že to jde.“\nMediální masírka a Transatlantická smlouva u ledu\nDotazující se muž k tomu ještě měl poznámku: „A ruku v ruce jde mediální masírka, kdy se tvrdí, že si to ti lidé tam v referendu neodhlasovali…“\n„Já jsem to slyšel od vysokých představitelů EU i států, kteří byli tak zaskočeni výsledkem, že hledali různé argumenty,“ upozornil Mach. Argumenty tohoto typu jsou podle europoslance směšné. „To můžeme u každých voleb říci, že někdo nepřišel. Když vyhrál Trump, tak druhá strana vytahovala statistiky, že jej hlavně volili nevzdělaní a venkovani a já nevím kdo ještě. Vždycky se dá vymyslet argument, protože nikdy nejde k volbám sto procent voličů. Komu se nelíbí výsledky nějakých voleb nebo referenda a není demokrat, začne vymýšlet, proč to nejde, začne psát petice, říkat, že milion Britů šlo podpalovat auta. My jako Svobodní jsme již mnoho voleb nevyhráli, ale ani jsme nezapálili auto, ani jsme nepsali petici za neplatnost voleb. Také se nám nelíbilo mnoho výsledků voleb,“ převedl Mach unijní problém na domácí scénu.\n„Jak to vypadá se smlouvou TTIP?“ zněl ze salonku další hlas lidu.\n„Ta smlouva je u ledu,“odvětil Mach. „Prošla smlouva s Kanadou, která se jmenovala CETA, která je v něčem podobná, ale v něčem jiná. V něčem jiná v pozitivním slova smyslu, a proto jsem hlasoval pro ni. Deklaroval jsem, že bych hlasoval proti smlouvě TTIP. Částečně to byla smlouva i o rušení cel, ale ne dominantně. Ona byla o tom, jak případně sanovat neúspěšné investory z kapes daňových poplatníků u arbitrážních soudů, které bych já nepřijal. To bylo v té smlouvě CETA s Kanadou změněno.“\nŽádná z jednacích stran podle Petra Macha, ani USA ani EU, formálně neukončily jednání, ale projednávání už neprobíhá. „Se zvolením Trumpa, který řekl – já tu smlouvu nechci, tak je to jak říkám u ledu. Navíc v EU se objevila celá spousta kritiků této smlouvy, a to jak z řad pravicových euroskeptiků našeho ražení, tak z řad levice a extrémní levice. EU má problém s tím, že pakliže jsou v té smlouvě systémy arbitráže, tak už to zasahuje do svrchovanosti členských států, není to pouze o volném obchodu a tím pádem nestačí ratifikace Evropským parlamentem, ale muselo by to projít ratifikacemi ve všech členských státech, aby to bylo platné. Osobně si myslím, že v horizontu řekněme dvou let dokáže Velká Británie dojednat nějakou dobrou smlouvu o volném obchodu s USA,“ prognózoval europoslanec.\n„Že tam bude snaha se domluvit. Británie tím ukáže na neschopnost EU. Hůř se schvaluje něco, co vám musí schválit Evropský parlament na jedné straně, 28 národních parlamentů na straně druhé, mnoho komor, ratifikovat to různí prezidenti a ještě v některých zemích jako je Belgie ještě regionální parlamenty, jako je valonský a vlámský. A to se může leckde zadrhnout. Pokud se domluví Teresa Meyová a Donald Trump nebo jejich vyjednavači, tak je to jeden parlament tam a druhý jinde a jde o jednoduchý proces. A mají dobře nakročeno. Pokud si udělají bezcelní obchod mezi sebou, tak to bude další vzpruha pro jejich hospodářský růst,“ viděl situaci optimisticky Mach.\nSocialistická strana v Bruselu se začala cukat, a proto „je to u ledu.“ To není, že by se těch pár euroskeptiků vzepřelo. „Ale že ti socialisté různého druhu se začali cukat. Keller je za sociální demokracii výjimka, která se cuká. Ta naše sociální demokracie v EP je ta servilní, která dělá to, co řekne Herr Martin Schulz,“ glosoval situaci za úsměvu přítomných Mach.\nObskurní spolky a německé nadace\nDalší dotaz dalšího mladého muže byl na činnost neziskových organizací.\n„Bohužel se rozmáhají různé spolky, které se spoléhají na státní dotace nebo jsou takovou prodlouženou rukou státu,“ konstatoval Mach a pokračoval: „Co EU nechce říci napřímo, tak to říká nějaká neziskovka, která je financovaná z grantů. Takže se to zvrhlo. Spolková dobrovolná činnost je dobrá do té doby, dokud to dělají lidé dobrovolně. Jestliže do nich jdou peníze daňových poplatníků, tak se to zvrhává. V určitých kruzích se toto stalo určitou nadávkou. Pod tímto názvem si člověk často nepředstaví to dobré, ale bohužel to špatné. To je mi líto. Já si přeju zase žít ve světě, že bude hrdost a čest, že někdo dělá nějakou spolkovou činnost,“ zmínill Mach.\nA přešel k tzv. HateFree. „Ta je z takzvaných norských fondů a to je kapitola sama pro sebe. Jde o peníze, které donutila Norsko platit EU za to, že Norové mohli vozit svoje zboží bez cla na evropský trh. A je to poplatné. Takže musí dávat na něco dle libosti Evropské unie. Samozřejmě na ty nejhorší věci, které si můžeme představit. Je z toho například financován takzvaný projekt HateFree, což jsou nějací marketéři, kteří tam mají slušný plat, ale kamufluje se to jako neziskovka a vymýšlejí nějaké věci, které vedou k tomu, že se v hlavách lidí začíná najednou vařit nějaká nenávist, místo aby ji to potlačovalo,“ překvapil mnohé Mach.\n„V Maďarsku jim třeba vadí, že je tam aktivní pan Soros. V Německu najednou zjistili, že různé nadace tam platí salafistické mešity, ale je to financováno od vlády Saúdské Arábie,“ vypočítával Mach.\nMladý muž, podle svých slov z lékařské rodiny, chtěl po Svobodných informace o jejich vztahu ke změnám ve zdravotnictví. „Potřebujeme větší nezávislost lidí a poskytovatelů zdravotní péče,“ uvedl k tomu mimo jiné Mach. „Smlouva s VZP, to je takový regulační nástroj – tebe zničíme, tebe necháme, a tebe, co jsme nechali, tak ti strhneme ještě nějaké peníze, pokud jsi měl víc klientů, než jsme ti dovolili...“\nPoužívat zdravý rozum!\nNa závěr starší paní poděkovala přítomnému europoslanci: „Jsem nadšena vámi jako člověkem, politikem – kéž bychom takových měli více!“\n„Tam, kde nejsem odborníkem, přepnu na jednoduchou věc, která se jmenuje zdravý rozum,“ vysvětlil své konání Petr Mach. „Nemusím být právník nebo expert na něco. Já mám v Evropském parlamentu takové jednoduché kritérium. Když je nějaký návrh ve prospěch svobody člověka nebo vrací pravomoce České republice ve prospěch její svrchovanosti, tak hlasuji pro, ale takové tam nejsou. Když je nějaký proti svobodě člověka nebo berou pravomoce od ČR na Brusel, tak hlasuji proti, a těch je drtivá většina. Podle takového kritéria se budeme řídit i v českém parlamentu.“\nNa závěr pak ještě Mach uvedl jednu svéráznou aktualitu: „Nedávno jsem zaznamenal případ, že vznikl nový zákon o politických stranách, který vytvořil úřad. Ten nový úřad má spoustu nových pravomocí a sankcí. Už není možné, že na plot vyvěsíte plachty své oblíbené politické strany. Když na to nebudete mít smlouvu, tak vám od toho úřadu hrozí sankce. My to považujeme za špatné. Když se nad tím pozastavili voliči jiné politické strany, lidovců, tak se ptali svého předsedy Bělobrádka, proč to schválili. On jim na to řekl: „Vy si myslíte, že zvládám číst všechny ty zákony?“ Já na to říkám jedno důležité kritérium. Pokud je nějaký text zákona, je to tlusté a malým písmem, a přijde mi to dlouhé a nesrozumitelné a nebo si nejsem jistým, co to vlastně je, pak hlasuji vždycky proti. Stejně to bylo s Lisabonskou smlouvou. Když něčemu nerozumíte nebo to nestihnete přečíst, tak jediná racionální volba je hlasovat ‚ne‘. Protože tím nanejvýš mohu způsobit, že věci zůstanou tak jak jsou a změníme je, až budeme vědět, jak a k čemu budou jen k lepšímu.“ Zákon má podle šéfa Strany svobodných občanů odpovídat tomu, co lidé intuitivně cítí – zda je dobrý, nebo špatný. Není možné, aby člověk něco dělat v dobré víře a pak mu zákon řekl, že to dělá špatně.\nA opravdu na samý závěr se Petr Mach vrátil na Spojené království: „Na ostrově Man se čtou každým rokem na takovém velkém veřejném shromáždění zákony, které byly v parlamentu ten rok přijaté. Takže jich mají sedm nebo osm. Kdyby se to mělo dít u nás, tak bychom to četli ještě v příštím tisíciletí.“\nSvobodní: Je důležité připomínat si, jak nelidsky se chovají autoritářské režimy\nEU , europoslanec , kraj Plzeňský , Mach\n18:24 Žádáme tvrdá data, vzkazuje Okamura vládě. Likvidace deseti milionů nemůže být schvalována jen tak\nHostem pořadu Dvacet minut Radiožurnálu byl předseda hnutí SPD Tomio Okamura. Prozradil, co si myslí…


Starosta Prahy 5 Jančík čelí trestnímu oznámení od Transparency International — ČT24 — Česká televize\nPraha - Nevládní organizace Transparency International (TIC) podala na starostu Prahy 5 Milana Jančíka a další představitele radnice trestní oznámení kvůli smlouvám mezi Prahou 5 a společností, která pro městskou část vybírala pohledávky na nájemném. Podle organizace byly smlouvy s Agenturou Praha 5 uzavřeny protiprávně a pro městskou část nevýhodně. Mimo kontrolu Prahy 5 tak byly podle TIC vyvedeny desítky milionů korun. Policie smlouvy s firmou Agentura Praha 5 už jednou vyšetřovala. Žádný trestný čin ale nezjistila. Podle názoru TIC se však předchozí vyšetřování zaměřilo pouze na formální stránku věci. Smíchovská radnice ale trvá na tom, že veškeré smlouvy připravovali právníci, schválilo je zastupitelstvo a jsou v souladu se zákonem.\nO trestním oznámení dnes informoval i server Aktuálně.cz, který v této souvislosti upozornil na to, že soud už dvakrát označil smlouvy, které uzavřel Jančík, za neplatné. Auditor několikrát upozornil vedení radnice na to, že agentura neplní smlouvu, a na nesrovnalosti v hospodaření agentury. Doporučil také městské části, aby s firmou přehodnotila smluvní vztahy.\nMluvčí radnice MČ Praha 5 Radovan Myslík:\n„Městská část Praha 5 získala díky práci Agentury Praha 5 zpět do rozpočtu prostředky v řádech desítek milionů a tato částka není ještě definitivní.“\nSmíchovští radní vypověděli smlouvu s agenturou v červnu 2007. Vypovězení smlouvy mezi městskou částí a společností radě navrhl starosta. Spekulovalo se o tom, že se tak chtěl zbavit problémů s jejím fungováním.\nSmlouvy údajně podepsal sám Jančík, aniž by je schválilo zastupitelstvo\nRadnice Prahy 5 postoupila společnosti pohledávky za zhruba 50 milionů korun. Agentura za tři roky získala 28 milionů korun. Ostatní městské části ale podle dřívějších informací médií podobným firmám platí mnohem nižší sumy, případně vymáhají nájemné vlastními silami. Smlouvy s agenturou navíc údajně podepsal Jančík sám, aniž je předložil zastupitelstvu ke schválení.\nVedení radnice zisky agentury hájilo tím, že musela hradit náklady na právníky, soudní spory s dlužníky, kterých vede kolem tisícovky, nebo korespondenci. Média ale již dříve uvedla, že město firmě navíc nakoupilo například software, platilo také některé náklady na právníky. Firma začala s Prahou 5 spolupracovat, i když prý neměla na podobné podnikání živnostenský list.


Aktuality » Společenské dění » Další odezva na knihu “Vraždění po německu”\nDalší odezva na knihu “Vraždění po německu”\nJiří Vacek, Jiří Krutina\nPíší nám vojáci AČR\nObracím se na Vás se žádostí o laskavý souhlas použít některé pasáže z díla Ing. Jiřího Krutiny (Chtěl nás vyhubit, byl zabit) pro zpracování prezentace, která bude součástí zaměstnání (základní řády – kvalita života T- 20- Tradice armády jako základ pro utváření správných hodnot a bojových vlastností vojenského profesionála), výchovy vojenských profesionálů, příslušníků AČR. Součástí zaměstnání bude i projekce československého filmu "Atentát" z roku 1964.\nDěkuji za možnost se v rámci svých duševních schopností seznámit s některými z Vašich knih a skvělých myšlenek. Vaše reakce na současné politické dění a chování představitelů katolické církve a představitelů státu je přesné a plně napomáhá a vede ke správnému rozlišování. Není nás mnoho, co se v přípravě vojenských profesionálů snažíme burcovat a vychovávat k úctě k tradicím a vlastenectví, aby se nezapomnělo, za co bojovali husité, legionáři v Rusku, Itálii, Francii, českoslovenští vojáci za 2. světové války na východní a západní frontě, a Vaše myšlenky a dílo nám v tomto úsilí napomáhají. Prezentace je součástí přílohy. Děkuji za odpověď.\nS pozdravem "Pravda vítězí"\n(Plný podpis a adresa.)\nTy neuvádíme, protože moc protičeských sil v tomto státě je již tak velká, že nelze vyloučit šikanu autora za jeho názory.\nJsme neustále ohlupováni, že takové názory jsou „politicky nekorektní“. Zakrývat postupně prováděnou genocidu našeho národa Němci za 2. světové války je „politicky korektní“.\nSamozřejmě jsme náš souhlas poskytli. Vytvořené studijní materiály pro vojáky, do kterých jsem měl možnost nahlédnout, tak obsahují statě a myšlenky z textu Chtěl nás vyhubit, byl zabit s odkazem na náš web. To, že se překrucují dějinná fakta často velmi rafinovaně, aniž bychom si toho vůbec všimli, je vidět například i na samotné operaci Anthropoid, která vedla k odstranění zastupujícího říšského protektora u nás. V případě této vojenské operace se vžil pojem „atentát“, který použili sami Němci za protektorátu. Dnes dokonce lze v současném tisku rakouském nebo německém objevit i výraz „zavraždění“. Tím se automaticky přesunuje celý význam i chápání celé akce. Slovo „atentát“ se používá v případě teroristických útoků, nebo se tím obecně chápe spáchání „zlého“ činu. V tomto případě ale vůbec nešlo o atentát, ale zcela normální bojovou akci, mezi ozbrojenými složkami armády československé a okupanty, nikoliv o atentát. V akci se střetli pouze vojáci mezi sebou. Navíc po splnění úkolu, při útěku z místa akce nebyli zabiti žádní civilisté. Gabčík, který byl pronásledován osobním řidičem R.H, Kleinem, se jej zbavil dvěma zásahy do nohy, a přestože měl možnost jej zabít, neučinil tak. Tedy nešlo o „atentát“, ale o normální „zabití v bojové akci mezi vojáky“. Atentát, nebo dokonce „zavraždění“ je ve skutečnosti jenom neonacistická rétorika.\nPodobně je to například v případě termínu pro „odsun“ bývalých spoluobčanů německé národnosti z východní Evropy po válce. Přímo v dokumentech z Postupimi je použit pojem „transfer“. Dnešní zástupci landsmančaftů hovoří o „násilném vyhnání“, nebo dokonce o „genocidě“. Opět jiná slova, která ale naprosto mění chápaný význam a mají tak moc měnit chápání širších souvislostí událostí.


Home > Produkty > Dámské lyže > All Mountain\nNejlehčí dámská lyže na světě\nZbavte se zátěže s lyží Delight Prime, která je nejlehčí dámskou lyží na světě. Je to naprosto univerzální lyže, která umožňuje pohodovou jízdu bez námahy a šetří vaše nohy i energii pro další zážitky na sněhu.\n4-7/10 Středně pokročilý Pokročilý Expert\n0-6/10 Upravený Proměnlivý Prašan\nAno, slyšeli jste dobře… lyže Delight Prime je nejlehčí dámskou lyží na světě a to je pro vás, dámy, dobrá zpráva! Je velice lehké ji přenášet z parkoviště na svah a ještě lehčí je vykrajovat na ní elegantní oblouky na sjezdovce. Ale nenechte se zmást jejím štíhlým a křehkým vzhledem – tato bílá kráska vás nikdy a nikde nezradí. Její extrémně nízké hmotnosti jsme dosáhli díky využití technologie SlimShape, která zároveň optimalizuje přenos energie od lyžaře na lyži. Dále tato lyže využívá profil Early Rise Rocker. Výsledkem je velmi lehká, vyvážená lyže se snadným zatáčením, silnou odrazovou dynamikou a větší přilnavostí hran pod nohou. Na lyži Delight Prime budete přes den lehce a hravě zdolávat svahy a večer to rozjedete na tanečním parketu! Lightskiing – lehké lyžování. V každé ženě se skrývá skvělá lyžařka.\nKonstrukce PST (Partial Sidewall) optimálně kombinuje pevnost a poddajnost lyží. Díky konstrukci Cap/Sidewall jsou lyže lehké, tolerantní k chybám lyžaře a zároveň pevné a stabilní.\nDřevěné Jádro Trulite\nDřevěné jádro Trulite je extrémně lehké a zlepšuje jízdní vlastnosti díky tomu, že flexe (pružnost) je speciálně upravena pro potřeby lyžařek. Dřevěné jádro Trulite přenáší síly přímo na hrany a poskytuje tak potřebnou pevnost a všestrannost za různých podmínek.


Jak správně vybírat Schneider vypínače – Barevný list\nHome / Produkty / Jak správně vybírat Schneider vypínače\nPosted on 24.11.2019 | by barevnylist.cz\nAč bychom si to přáli jinak, a mnohdy si to ani nepřipouštíme, každý přístroj i při té nejlepší péči jednoho dne doslouží. Pak nastane čas jej vyměnit za nový. A to se týká i vypínačů. Ovšem vzhledem k tomu, že jich je skutečně velké množství druhů i typů, může být někdy problém se v té široké nabídce zorientovat, a to zvláště pro laika. Co tedy dělat, abychom vybrali dobře?\nAsi nejjednodušší radou, avšak často nejsložitější co se realizace týče, je nechat si poradit od odborníka. Vyučený elektrikář s praxí vám totiž nejen doporučí správný typ, ale vzhledem k tomu, že má o trhu i přehled, vám dokáže říci, která značka je pro vás nejlepší.\nZde jen pozor na to, aby to byl skutečně nezávislý odborník. Často totiž mají nejrůznější řemeslníci smlouvu s určitou značkou, kdy dostávají peníze za to, že používají její produkty a že je propagují. Nejprve si tedy zjistěte, jestli se nejedná o podobný případ, než se zeptáte a dáte na jeho radu.\nOvšem, jak už bylo řečeno, ne všichni mají takovou možnost. Ti tedy musí vybrat sami, podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. Pokud patříte do této skupiny, je dobré vědět, že je nejprve nutné uvážit několik věcí, než se rozhodnete.\nTou první je, jaký typ vlastně potřebujete. Pákový? Tlačítkový? Otočný? Výběr je velký a rozhodnutí závisí na tom, k jakému účelu bude onen Schneider vypínač Light Park používán. Jistě, jsou možné i méně obvyklé kombinace, například otočný typ pro běžné stropní osvětlení, avšak ve většině případů je důvod, proč se pro daný účel používá právě ten daný typ.\nPokud máte přesně vybráno, jaký druh chcete, pak zbývá už jen vybrat určitou značku. Zde je opět výběr skutečně široký. To je na jednu stranu dobře, neboť si vybere skutečně každý, avšak pro laika může být někdy těžké se zorientovat.\nZde je nejlepší podívat se na recenze výrobků daných značek od lidí, kteří je používají. To by měl být dobrý indikátor toho, kterou si vybrat. Jen nezapomeňte, že dražší rozhodně neznamená lepší.\nAť už se rozhodnete jakkoliv, je dobré se předem důkladně rozmyslet. Ušetříte si tak spoustu trápení a nákladů v budoucnu. A to se vyplatí, že?