Domů » Články » OnePlus 6 oficiálně: vlajková loď, která vás nezruinuje\nJakub Karásek 16. 5. 2018\tČlánky 15 komentářů 3 minuty čtení\nNový vlajkový smartphone od společnosti OnePlus je konečně tu. OnePlus 6 nabízí nekompromisní výbavu, líbivý design, a především lákavou cenu.\nVýřez a bradička\nSkleněná záda se speciálním efektem\nO tom, že OnePlus 6 dostane displej s výřezem, informoval už v březnu sám šéf společnosti Carl Pei a připojil několik slov k obhajobě tohoto prvku – údajně se jedná o jedinou možnost, jak dosáhnout poměru plochy telefonu a displeje nad 90 procent, a nedělat žádné kompromisy v rozmístění prvků.\nPanel samotný má úhlopříčku 6,28″ a rozlišení FullHD+, díky technologii Optic AMOLED se černá barva bude rovnat vypnutému pixelu, což ocení zejména odpůrci zmíněného výřezu – v nastavení bude možné zarovnat jej právě černým pruhem. Ani ten však nebude nevyužit, vejdou se do něj informace o stavu signálu sítí, ukazatel baterie, hodiny, apod.\nS výřezem si také mají rozumět veškeré systémové aplikace, ve videopřehrávači či prohlížeči fotografií nebude v obraze překážet, stejně tak bude zarovnán u aplikací, kde by mohl překážet. Tým OnePlus nechal otestovat tisícovku nejpopulárnějších aplikací v obchodě Play, aby ověřil, které z nich si s výřezem poradí, a které nikoliv.\n„Notch“ u OnePlus 6 má šířku necelé dva centimetry, a je tedy výrazně užší než v případě iPhone X. Žádnou revoluční 3D kameru v něm ale nehledejme, nachází se zde prostý jednočočkový fotoaprarát, nutné senzory a sluchátkový reproduktor. Pod displejem najdeme pouze prázdnou bradičku o větší šířce, než mají okolní rámečky; důvody jsou podle výrobce čistě technologické a pouze Apple si s nimi zatím umí poradit. I tak se OnePlus podařilo i přes větší displej zmenšit výšku zařízení – půdorysné rozměry jsou 155,7 × 75,35 × 7,75 mm, hmotnost pak 177 gramů. Potěšující je také částečná odolnost telefonu splňující ekvivalent krytí IP54.\nPřes kovový rámeček obepínající celé zařízení se přesouváme na záda, která jsou vyrobena ze skla Gorilla Glass 5, pod kterými se nachází šest tenkých vrstev, vytvářejících 3D efekt.\nJe do nich vsazena rychlá čtečka otisků prstů a také fotomodul soustřeďující k sobě dvě čočky fotoaparátu – pod jednou se ukrývá 20Mpx senzor Sony IMX 519, pod druhou pak 16Mpx snímač Sony IMX 376K. Fotoaparát je opticky a elektronicky stabilizován a má nabídnout spoustu funkcí, například pokročilý portrétní režim nebo záznam slow-motion videa v 480 fps a rozlišení 720p po dobu 3,75 sekund. V reálném čase to znamená celou minutu zpomaleného záznamu. Lze také natáčet klasická 4K videa v 60 fps, přičemž veškeré záznamy lze upravovat v novém fotoeditoru.\nNa přední straně najdeme 16Mpx selfie kamerku, která je schopná rozpoznat uživatele podle tváře, a to už za 0,4 sekundy.\nOnePlus 6 pohání čipset Qualcomm Snapdragon 845, u nejvyšší konfigurace bude mít k ruce 8 GB RAM a 256GB úložiště. V nabídce ještě budou kombinace 6 + 64 a 8 + 128 GB.\nEnergii si telefon bude brát z akumulátoru s kapacitou 3 300 mAh, díky technologii Dash Charge (5V, 4A) má být zajištěno její bleskurychlé dobíjení, ostatně předchozí OnePlus 5T byl v této disciplíně rekordmanem.\nTip: Podrobné parametry OnePlus 6 (včetně srovnávače) najdete v našem katalogu smartphonů.\nDobíjení je realizováno skrze USB-C konektor, bezdrátové nabíjení se i přes skleněná záda bohužel nekoná. Tradiční posluchače hudby potěší přítomnost sluchátkového jacku, po stránce bezdrátové konektivity chybí snad jen infraport; přítomna je Wi-Fi, Bluetooth 5.0, NFC i LTE podporující 40 globálních pásem.\nNa OnePlus 6 běží operační systém OxygenOS postavený na nejnovějším Androidu 8.1. Systém se tváří jako čistá verze Androidu, je zde ale pár vychytávek, například pro rychlejší spouštění aplikací, cashování často spouštěných aplikací, herní mód, apod. Pod kapotou se má údajně nacházet více než 200 drobných vylepšení.\nPodle výše uvedených parametrů je OnePlus 6 velice dobře vybavený telefon, který na papíře nemá kompromisy, zvláště pak, podíváme-li se na jeho cenu. Ta je stanovena na 519 EUR (13 300 korun) za variantu 6 + 64 GB, na 569 EUR (asi 14 500 korun) za kombinaci 8 + 128 GB nebo 619 EUR za nejvyšší model s 8 GB RAM a 256GB pamětí (asi 15 800 korun).\nTelefon se začne prodávat 22. května, a to v lesklé nebo matné černé barvě. Od 5. června navíc bude k dispozici v limitované bílé barvě.\nAndroid OnePlus OnePlus 6\t2018-05-16\n16. 5. 2018 v 19:01\nTa cena je fajn. Nesplnili sa dohady zeby OP6 stal cez 600€.\n16. 5. 2018 v 19:19\nA hele další Huawei a Nokia :-D\n17. 5. 2018 v 10:26\nPravda, akorát mnohem lepší a mnohem levnější\n16. 5. 2018 v 19:26\n16. 5. 2018 v 20:02\nTa pohádka o neviditelnosti rozdílu optic amoled a rámečku je hezká, ale dle prvních videopohledů na youtube absolutně mimo. Už při lehkém náklonu to hraje všemi barvami, tak jako každý amoled.\n16. 5. 2018 v 20:45\nChci se zeptat, jak to dopadlo s tou speciální kolekcí Avengers: Infinity War.\n16. 5. 2018 v 22:01\nkdyž by uměl desktop mode jako má Samsung tak by se mi moc líbil …\n17. 5. 2018 v 7:23\nCena mi nepřijde dobrá. Samsung S9 stojí na Heurece jen o 2000 méně. Dobrá cena by byla o cca 2000 až 1500 nižší.\n17. 5. 2018 v 7:30\nTak si ji na Heurece najdi úplně stejně jako u Samsungu. Tohle je cena výrobce, tak jako je cena Samsungu u Samsungu o 2k vyšší. Co řešíš?\n17. 5. 2018 v 7:47\nTo neres, uni, 15K za mobil nedas, podivej se co dnes nabizi tvuj oblibeny bazar.\n17. 5. 2018 v 7:37\nDocela by mě zajímalo, za kolik se dá „vycashovat“ taková často používaná aplikace… ????\n17. 5. 2018 v 10:09\nMuzu se zeptat, jak vyrobci urcuji velikost displeje s vyrezem v parametrech, pocita i vyrez v displeji ci bez?\nJe to úhlopříčka takže bez výřezu, ale jestli by vám nevyhovoval můžete ho ztmavit a máte telefon bez výřezu, je to celkem fajn funkce\n17. 5. 2018 v 10:28\nCo to tu meleš? Samozřejmě, že se počítá s výřezem, tzn. počítá se obdélník, jak kdyby tam výřez nebyl, takže i z neexistující části displeje.\nA na nějaké ztmavení a tvoje názory se už vůbec nikdo neptal.\n17. 5. 2018 v 10:54\nCo to meleš ty uhlopříčka, Je z rohu do rohu, ale jako čtverec to je přesně to jsem napsal já, jen mi potvrzuješ to co jsem napsal…


EnviWeb - Saze oteplují klima více než se předpokládalo\nSaze oteplují klima více než se předpokládalo\nSaze, pocházející z velké většiny z výfuků dieselových motorů, výrazně omezují schopnost ledu a sněhu odrážet sluneční paprsky, a tím velkou měrou přispívají ke globálnímu oteplování. Podle nové studie agentury NASA se saze podílejí na celkovém oteplování zemského klimatu až jednou čtvrtinou. Saze jsou tak pro přírodní prostředí mnohem nebezpečnější, než se dosud předpokládalo, a mají až dvojnásobný vliv na teplotu vzduchu v arktických oblastech a na severní polokouli než oxid uhličitý a další skleníkové plyny. Zatím se jedná především o problém severní polokoule, která je na rozdíl od té jižní mnohem více industrializovaná i automobilizovaná. Jedinou výjimkou je Grónsko, které leží v závětří rozsáhlých kanadských lesů, a znečištění se tam tak téměř nedostane. Nejhůře postiženy jsou ostatní nejsevernější zasněžené oblasti, v tropech je vliv sazí takřka neznatelný. Autoři studie odhadují, že například v Alpách množství sazí ve vzduchu snižuje schopnost sněhu odrážet světlo z 98 procent na 80 až 90 procent, stejná situace panuje patrně i v Himálaji a dalších horách na severní polokouli.


Klause mrzí nezájem veřejnosti o oslavy konce 2. světové války | EuroZprávy.cz\nKlause mrzí nezájem veřejnosti o oslavy konce 2. světové války\n8. května 2009, 10:19 — Autor: Mfx / EuroZprávy.cz\nPraha - Českého prezidenta Václav Klause mrzí, že jsou oficiální pietní akce konané vždy 8. května na počest ukončení 2. světové války na okraji zájmu lidí. Řekl to v pátek při oslavách 64. výročí Dne vítězství na náměstí Pod Emauzy v Praze.\nHlava státu přikládá podobným výročím veliký význam. "Jde o to, aby to mladé generace věděli a znali," potvrdil Klaus, že ho trápí především nezájem a neznalost mladé generace o historické události.\nVáclav Klaus by rád viděl na podobných pietních akcích zástupy lidí. "Já si vždy povzdechnu, když vidím, že tu nejsou stovky, tisíce návštěvníků. Nemá to každý tak daleko z Prahy," kritizoval obyvatele metropole Klaus.\nAkce na pražském náměstí Pod Emauzy se konala k 64. výročí konce druhé světové války a oslav Dne vítězství, které vyhlásily v roce 1945 západní velmoci jako poslední den tohoto nejkrvavějšího konfliktu v historii lidstva.\nKromě prezidenta Klause položili slavnostní věnce u památníku legionářů také premiér Mirek Topolánek, předseda Senátu Přemysl Sobotka, místopředsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslava Němcová, pražský primátor Pavel Bém (všichni ODS), ministryně obrany Vlasta Parkanová (KDU-ČSL) a náčelník generálního štábu Vlastimil Picek.


Partneři 2013 - KEEP RESPECT\nRespekt se konná v areálu RÚ Kladruby, rehabilitační ústav se ale na zajištění akce po finanční stránce nijak nepodílí. Celou akci by proto nebylo možné uspořádat bez finanční a materiální podpory sponzorů a partnerů. Naše poděkování proto patří všem firmám, podnikům a organizacím, ale i našim přátelům, kteří nám v tomto směru pomohli. V roce 2013 jimi byli:\nMUDr. Aleně Ryšavé, Richardu Hrdinovi, Jitce Švejcarové, Martinu Kovářovi,\nIvě Cacákové a Michalovi Teplému.\nNaše uctivé poděkování nechť přijme i Don Pablo Flecha de La Boca del Elbe Rio.\nJosefu Vránovi, Pavle Severinové, Heleně Barátové, Miroslavu Splavcovi, Jardovi Havelkovi a Václavu Ježkovi. Míše Němcové za ochrannou ruku nad výrobou triček, tílek, mikin a šátků, manželům Šedovým za motobalónky. Firmě Baff za kompletní zajištění občerstvení. Pekárně Turek a pekárně Český Štemberk za koláčky, cukrárně Pavla Bajera za štrůdl. Obcím Kladruby, Kondrac, Zdislavice, kulturnímu domu Vlašim a Tomáši Bohatovi za zapůjčení stanů, hasičům z Bedrče za zapůjčení lavic a stolů. Tomáši Nedělovi a "Organizaci 5. prosince" nejen za zapůjčení stanu, ale i za jeho výstavbu a demolici. Liboru Zelenkovi a FC Slovan Kladruby za propůjčení zázemí a trávníku fotbalového hřiště. Statku Pavlovice a Petru Kupsovi za vodu do bazénu. Moc děkujeme Honzovi Benešovi za ochotné zapůjčení vlastní dodávky na dobu dvou týdnů před a po akci.\nKeblovskému faráři Maxovi a klukům z "Moto Guzzi Clubu CZ" za zabezpečení spanilé jízdy, Romanu Jakovcovi a celému týmu "Bezpečně na motorce s Mírou Lisým" za přijaté pozvání, zajištění soutěže ve slalomu i ceny věnované výhercům. Ivě Cacákové a Pavlu Labáthovi ze společnosti Votum a.s. za podporu i hodnotné ceny věnované do soutěží. Hadgimu za pěknou cenu do soutěže. Hegimu a členům "Motoklubu vozíčkářů ČR" za předváděčku čtyřkolek. Danu Šenkýřovi a Zabuč o.s. Evě Fantyšové a Rudovi Kotkovi za instruktáž první pomoci. Markovi Jiráskovi a společnosti Czech Sport Group s.r.o. za pojištovací poradnu. Romaně Tomáškové za vystavení svého závodního speciálu. Honzovi Novotnému a Posázavskému veteran klubu za exhibici svých auto a moto veteránů. Martymu Frolovi a jeho bandě za pódium a zvuk. Šamance Petře Zdeňkové za bubnování. Martinu Lahodovi a vlašimským dobrovolným hasičům za asistenci při zabezpečení křižovatek, plynulý průjezd obcí a dohled na parkovištích během celého dne.\nHonzovi Tomkovi za tradičně pohodový moderátorský výkon, Milanu Hodkovi za natáčení, Honzovi Děkovi Povýšilovi a Milanu Krulišovi za fotografie. Za show kapelám Queenie, Nil a Rockass, onhivým Infinitos i DJ Petru Krchovi. Za mediální podporu Daně Bechyňové a Radiu Beat, Martinu Tománkovi a časopisu Motocykl, Heleně Lichtenbergové a Českým motocyklovým novinám. Heleně, Somíkovi a Kubovi Ničovi nejen za články v ČMN, Motohouse a Motocyklu, ale i za účast a hezké fotky. Jiřímu Marešovi, Pavlovi Černému i ostatním fotografům z rajčete, kteří nám poskytli své snímky pro archiv a fotogalerii, Markétě Jansové a maskotu 2013 Matěji Čechákovi.\nZa neocenitelnou pomoc děkujeme našemu big-kamarádovi Martinu Tamchynovi !!! Petře Skopcové, Evě Melzerové, Martině Horálkové a Martinu Hybáškovi, Kristýně Kovářové a Honzovi Kálovi Kalinovi, Zuzce Haškové a Kubovi Hostkovi, Luďovi Šálkovi, Ireně Kulišové a Martinu Novákovi, Petře Matznerové, Bohouši Bóžovi Štorcovi, Lukáši Přenosilovi, Vítku Topolovi, Petře Horákové, Jarce Klikové a Pepovi Brožovi, Marcele Šůsové, Romanu Karafiátovi ml., Petru Kulišovi, Ondrovi Jedličkovi, Monče, Gábině a Dannymu Foxovým, Aničce Skopcové, Janě Filasové a Tomáši Novotnému, Evičce Melzerové, Míše a Ondrovi Horálkovým, Janče Matznerové a Adamu Dvořákovi. Sázavákům Adamu Pleschingerovi a Romanu Neprašovi. Týně a Gabče za facebook, Šimonu Zárubovi za finalcut DVD a Márovi Truhelkovi za správu tohoto webu.


Zázraky se dějí - kniha | Panta Rhei\nAutor: Juliane Koepckeová\nO knihe: Když se sedmnáctiletá Juliana Koepckeová zřítila s letadlem do peruánské džungle a jako jediná z cestujících přežila, rozpomněla se na dětství strávené s rodiči v pralese. Tehdy se naučila ctít zákony pralesa; znala zvuky džungle, věděla, která zvířata ji mohou zabít a která jí naopak ukážou cestu k civilizaci. Zraněná dívka se jedenáct dní prodírala hustým pralesem, bez kompasu a mapy, jen s hrstí bonbonů v kapse. .. Až teď, po čtyřiceti letech, se konečně rozhodla vyprávět svůj příběh…


Napsal: 01.12.2012 0:51\nDobrý den. V běžné situaci a v době po PA se na venkově i ve městech používají jako zdroje pitné a užitkové vody studny. Pojďme probrat způsoby jejich oprav, vyčištění, zprovoznění dlouho opuštěné studny a případně jak takovou studnu postavit (nebo spíš vykopat). V době po PA zřejmě budou skruže nedostatkovým materiálem, tudíž je vhodné se dozvědět něco o stavbě roubené studny. Dále zda je možné předělat vrt na kopanou studnu, či je lepší udělat kopanou studnu vedle. Do jakých podmínek se hodí ta která ruční pumpa a z jaké hloubky vypumpuje vodu. Rumpály, dekly atd. Pokud má někdo z Vás zkušenosti s hledáním vody, můžou se hodit.\nPoznámka pod čarou: práce uvažujeme pokud možno s minimem mechanizace ( v případě PA situace jí zřejmě mnoho nebude). Vrty sem netahám, o nich jsem četl jinde na tomto fóru.\nToto téma je natolik důležité, že považuji za vhodné mu dát samostatné vlákno. Těším se na Vaše názory, nápady, data a připomínky. M.\nNapsal: 01.12.2012 11:39\nČistili jsme letos studnu. Čistí se jednou za 15-20 let, podle toho jaké máš podloží a jak se zanáší studna. Studna je kopaná a hluboká cca. 10 m. Vyvezlo se 3 kolečka jemného písku. Skruže jsou půlené. Studna se kopala tak, že se vykopala základní díra, ve které se sestavili skruže . Pak se normálně kopalo dolů a jednou za čas se po celém obvodu pod skruží odškrábla zemina. Skruže celou svojí hmotností pomalu klesali dolů a nahoře jsi jen přidával nové skruže. Osoba která čistí je vždy uvázaná a foukáme dolů kompresorem vzduch. Ve studni vzniká opar, že není nic vidět a člověk nahoře nemůže kontrolovat, zda se někdo nedusí. Tomu zabrání ten kompresor. Místo Sava používá děda nějaké stříbro přímo určené k dezinfekci studní. To je asi vše.\nSagen - tak se jmenuje to krystalické stříbro. Pak se nemá 24 hod. hýbat s vodou.\nhttp://lekarna-vozovna.cz/zbozi/sagen-p ... robce=_NEA\nNapsal: 01.12.2012 20:00\nˇHloubení studny celkem jednoduše a výstižně popsal Maci. Dodal bych snad jen, že skruže můžou být i nepůlené, postup je stejný, jen manipulace těžší. A novou skruž nasadit když je okraj předchozí ještě kousek nad úrovní terénu - to k ochraně proti pádu čehokoli na člověka dole. Jáma by měla mít o něco větší průměr než skruže a do prostoru pak napěchovat jíl.\nPři čištění je potřeba obnovit filtrační vrstvu na dně, očistit a desinfikovat stěny studně a opravit utěsnění spár mezi skružemi, nebo kameny. My jsme to dělali vždycky cementovou kaší a bylo to z celého čištění nejvíc časově náročné.\nNapsal: 02.12.2012 0:09\nU starého baráku jsem měl roubenou studnu. Když to asi před 200 lety stavěli, tak to musela být pěkná fuška. Navíc ta studna byla hluboká cca 11metrů. Roubení vyzděné z šutrů by zřejmě nešlo spouštět jako klasické skruže, tak na to museli jít jinak. ( V případě PA situace se znalost této technologie může hodit, neboť skruže nemusí být k dispozici).\nU nového baráku jsem před 6 lety nechal udělat vrt. Natéká sice poměrně rychle, zásoba vody je však poměrně malá. Navíc do vrtu (trubka má průměr jen 110mm. už žádnou další trubku nedám. Mám čerpadlo s ejektorem. Čerpadlo je umístěné v kotelně a do studny od něj jdou dvě trubky. Jednou se nasává voda ze studny a druhou se vstřikuje voda do ejektoru. Tato vstřikovaná voda s sebou strhává vodu ze studny, čímž se zvyšuje sací výška čerpadla. Normální čerpadlo nasaje vodu z cca 9 metrů, toto až z 20 metrů. Třetí trubka na zalévací čerpadlo na zahradu, případně sání ruční pumpy se tam už nevejdou. Když vypadne proud, tak mám jen vodu z nádrže čerpadla. Doma mám sice rezervu pitné balené vody, ale na vaření to moc dlouho nevydrží. Vzhledem k tomu, že je hladina ve vrtu cca 5 až 6 metrů hluboko jsem přemýšlel nad předěláním vrtu na kopanou studnu. Uvažuji hloubku cca 8 metrů, dále pokračuje vrt. Je to podle Vás proveditelné, nebo je lepší udělat kopanou studnu vedle? K tomuta mne vede též to, že se vrt po nějaké době zanese a je nutno ho čistit mechanizací, kdežto u studny to jde ručně.\nNa starou studnu se nelze připojit - je moc daleko a má to jiný majitel.M.\nNapsal: 02.12.2012 15:50\nty z te studny zalevas? my to treba mame resene tak, ze mame studnu v zabetonovane krypte, a na zahrade mame ze skruzi postavenou cisternu (ktera jako studna vypada:-) ), kam poustime prepad studny v pripade jarniho tani, velkych destu a podobne. tahle cisterna nasledne funguje na zalevani a jako voda uzitkova, nicmene je zcela nezavadna a muze slouzit jako nouzova zasoba v pripade vypadku radu nebo sezonnimu vyschnuti studny v suchych letech...\nNapsal: 03.12.2012 7:08\nPro účely PA je určitě lepší kopaná studna co se zásoby vody týče. Jinak k drigonovu dotazu o napojení vrtu na kopanou tak v tom nevidím problém, případně je možné udělat kopanou vedle a propojit s vrtem, ale jednoduší je první způsob - jen bys musel vyřešit možné zanesení vrtu při kopání, pokud nebudeš kopat ručábo ovšem.\nJinak je studnu určitě vhodné doplnit o nádrže na zachycování dešťových vod, a to jako bohatý zdroj užitkové vody.\nNapsal: 15.12.2012 20:17\nZnámému se na roubené studni udělala boule a hrozí vyvalením dovnitř studny. Víte někdo, jak to spravit a neriskovat zasypání (jak studny, tak i opraváře).\nNapsal: 15.12.2012 20:26\nrozepřít dubovým trámkem. na obou stranách bys umístil fošnu/trámek kolmo na roubení, a mezi ně palicí natlučeš rozporku. pokud by to překáželo při získávání vody, tak lze tuhle opravu umístit našikmo., aby rozporný trámek(mohou býát dva, na koncích fošen), byly u stěn studny. jestli je to nepochopitelné, zkusím to nakresit, ale moje kreslířské schopnosti jsou na úrovni druhé třídy:-)\nNapsal: 15.12.2012 21:01\nsigmark píše: ...jestli je to nepochopitelné, zkusím to nakresit, ale moje kreslířské schopnosti jsou na úrovni druhé třídy:-)\nSigmarku, kreslit to nemusíš, tvůj avatar je přesným návodem pro to, jak by ty rozporky ve studni měly být rozmístěny.\nNapsal: 15.12.2012 21:04\nNapsal: 15.12.2012 21:17\nvlevo celkový náhled na studnu, vpravo pohled shora (kreslim jako dement a píšu jako prase, ale snad to dáš )\nNapsal: 18.12.2012 0:41\nDíky za nákres, je pochopitelný. Studna je však kulatá a podle toho, co jsem slyšel má ta studna v místě boule průměr cca 120cm. Boule zaujímá cca 1/3 průměru studny a je vyvalená ven o zhruba 40 centimetrů a v délce asi 1 metr. Je to cca 2,5 metru hluboko. Známý přemýšlel nad vyskružením, ale skruže tam už neprojdou. Přemýšlel poté nad vykopáním díry z venku studny, ale má strach ze zasypání. Zřejmě to bude chtít rozepřít a pak vykopat. Víte někdo, jak to provést co nejbezpečněji a přitom i efektivně. Též nás zajímá i ochrana před udušením. S pozdravem M.\nNapsal: 18.12.2012 0:49\nMísto skruží použít betonové čtvrtoblouky, ty už prolezou. Tak se to také dělalo...\nEdit: 2,5m hluboko není vůbec hluboko To se dá v pohodě okopat zvenčí.\nNapsal: 18.12.2012 7:25\nkruhova roubena studna? rozporka jde taky, akorat by vypadala jako ctverec, jemuz je kruznice opsana(tedy prumer studny by se rovnal uhlopricce onoho ctverrce). uduseni bych se ve dvou metrech nebal, ale muzes si pomoct malym kompresorem. odkopani zvenci v tehle hloubce by nemel byt takovy problem - az tu bouli vytlaci ven, muze vyskruzit nebo rozeprit\nNapsal: 03.07.2014 8:37\nSorry že oživuju skoro 2 roky mrtvé téma, ale našel jsem krásnou brožůrku týkající se studní, je v ní jak údržba, tak řešení případných problémů.\nwww.szu.cz/uploads/documents/czzp/edice ... 20vody.pdf\nNapsal: 03.07.2014 9:46\nNapsal: 03.07.2014 14:34\nSqělé..přesně něco takového se mi teď hodí.\nNapsal: 11.12.2015 10:26\nMate nekdo pozitivni zkusenost se seriozni firmou nekde na Morave?\nKlasicka kopana studna...\nSlibil jsem sehnat informace a nerad bych daval kontakt na firmu co vykope a nenajde vodu atp...\nNapsal: 12.12.2015 0:11\nKopání studny patří mezi nejrizikovější práce vůbec..\nPokud pominu to , že je to časově a fizicky náročné i s mechanizací , nejvyšší riziko spočívá v tom , že se kope "plánovitě" tam , kde je voda...\nZvodnělé vrstvy hornin mají takový blbý zvyk , že uvolňují tlak "skokově"...tzn. , že se dostanete při kopání do vlhké vrstvy a pokud si nedáte pozor , vyjede na vás celý bok jámy najednou...\nPokud nemáte zkušenosti s pažením , nebo neznáte někoho , kdo to umí , nemá moc cenu se s tím zabývat...\nNavíc bez čerpadla , co by vám odebíralo vodu během hloubení se stejně neobejdete..bláto vám zavře nohy a ve chvíli , kdy budete muset uskočit , vás to bláto podrží...a smolík...\nTo je ale jen v případě , že kopete v hlíně..\nV písku se bez precizního pažení nikam nedostanete , písek vám bude díky vodě vytékat dnem jámy z boků , takže se vám bude kolem jámy bortit terén a celá jáma se zkroutí...to je taky lepší tam nebýt\nMy jámy hloubíme do železných , nebo dřevěných rámů s tím , že první rám má takový uši , na kterých celá jáma sedí na terénu a jsou minimálně metr přesahem , aby se váha jámy roznesla....\nA napoprvé kolem jámy zarazíme ocelový pažnice "UNION" kam až do jde a pak podle celistvosti materiálu věšíme rámy po metru , ale taky po 50ti centimetrech a Unionky utahujeme dubovejma klínama , co to jde...\nA stejně ta voda dokáže ocelovou jámu zbortit , jakoby byla z papíru...\nDneska kopání studní patří mezi řemesla , co už skoro vymřely a lidí , co znají starý postupy , je jako šafránu..\nProto je taky každoročně tolik mrtvej amatérů , co si myslí , že sanaci studny zvládnou sami , tak tam vleze fotr , padne , synátor pro něj sleze , aby ho zachránil a když se zadaří , zůstane tam i švagr\nA to jen kvůli CO2...na to stačí studna 3 metry hluboká..\nKdo si neumíte představit , jaká síla dokáže na pažení , nebo skruže, ve zvodnělý vrstvě působit , radši se do toho nepouštějte..\nBude jednodušší najít na přežití místo , kde bude zdroj vody v pořádku , než hazardovat s vlastním životem při jeho kopání po přečtení brožurky...\nNapsal: 12.12.2015 7:33\nTěžce to dramatizuješ. Lapálie, které popisuješ se děly tak před 100lety, nebo ve středověku, kdy měli lidi jenom šutry a lopatu. Kopané studny se dnes dělají předevší tzv. "spouštěné", kdy se podkopávají betonové skruže, které kopáním sjíždí níž a níž a tvoří zároveň pažení studny. Firmy to zabývající se studněmi to normálně dělají, akorát málo, protože dnes u o to není absolutně žádná poptávka, je to zdlouhávé, drahé atd... Pro normálního, běžného člověka to nemá skoro žádné benefity nebo je nevidí a každý se nechá udělat raději vrt.\nNapsal: 12.12.2015 14:42\nNapsal: 12.12.2015 17:39\nNapsal: 12.12.2015 18:04\nNapsal: 12.12.2015 19:31\nNapsal: 12.12.2015 19:49\nNapsal: 12.12.2015 20:01\nNapsal: 12.12.2015 22:21\nNapsal: 13.12.2015 14:32\nNapsal: 13.12.2015 15:39\nNapsal: 13.12.2015 15:42\nNapsal: 13.12.2015 16:23\nNapsal: 13.12.2015 17:05\nNapsal: 13.12.2015 20:09\nNapsal: 13.12.2015 20:31\nNapsal: 13.12.2015 21:11\nNapsal: 13.12.2015 21:47\nNapsal: 13.12.2015 22:15\nNapsal: 13.12.2015 23:05\nNapsal: 14.12.2015 0:28\nNapsal: 14.12.2015 9:52\nNapsal: 11.03.2016 9:03\nNepořizoval si tu někdo v nedávné době vrt? Docela by mě zajímalo jak dlouho oběhával povolení a výsledná částka. A dále návratnost.\nNapsal: 11.03.2016 10:29\nSnad neva, že hodím link: http://studny.info/\nAsi nejlepší a neustále aktualizovanej web o studních, vrtech, Artéských pramenech, pravidlech, zákononech, proutkaření, geologii s tím spojenou, právní poradna a mnoho dalšího.\nBohužel grafika webu pokulhává někde kolem roku 2000, ale neskutečné množštví informací pro všechny, kdo přemýšlí o vlastní vodě.\nNapsal: 11.03.2016 11:55\nDiky za link, zacinaji vysychat studny a asi budeme muset jit take do vrtu. No uvidime na jare...\nNapsal: 11.03.2016 18:07\ndracekvo píše: Nepořizoval si tu někdo v nedávné době vrt? Docela by mě zajímalo jak dlouho oběhával povolení a výsledná částka. A dále návratnost.\nVrt jsem pořizoval touhle dobou loni. Protože je to zkušební vrt nic jsem nevyběhával. Hloubka 50m, cena 1K/1bm.\nNávratnost neřeším, prostě zkušební vrt.\nNapsal: 13.03.2016 21:01\nZkušební vrt je jen začátek. Já jsem čekal cca 2200 Kč/ metr, realita byla tato:\nVrt na klíč, podloží komplikované (prvních 10 metrů bylo v pohodě), hloubka 45 metrů, vnitřní průměr výsledné roury 160 mm. Se vším všudy (bez čerpadla a s ním související bižuterie) nakonec cca 200 000 Kč.Hodně záleží na tom jaké je to podloží, pak také jaký je výsledný průměr trubky. Míň než 160 mm se nedoporučuje.\nFirma drahá, leč jednání od začátku do konce solidní, solidní reference, solidní přístup.\nNapsal: 14.03.2016 10:54\nJen upřesnění: Nebyl to vrt na klíč, ale vrtaná studna na klíč, což zahrnovalo:\nVeškerá administrativa s úřady, vykopání dočasné "odkalovací jímky", která byla potřeba kvůli technologii vrtání, vyvrtání, vypažení, obsypání, utěsnění, skruže 100 cm v šachtě hloubky cca 150 cm, realizace záhlaví vrtu, čerpací zkouška, zjednodušený rozbor vody, předání kolaudačního rozhodnutí do mých rukou. Cena dost narostla právě díky nešťastnému podloží, kdy se párkrát prostřídaly měkké a tvrdé vrstvy.\nNapsal: 14.03.2016 14:03\nTo vrtali s výplachem ? U studní se to často nevidí, zbytky výplachu mohou být zdrojem znečištění. A jak dlouho trvala čerpací zkouška?\nNapsal: 15.03.2016 12:22\nAno, bylo to s výplachem (nevěděl jsme že se to takto jmenuje). Se znečištěním problém nemám (používám vrt jen jako zálivku pro stromy a trávník, zjednodušený rozbor mi stačil), jak dlouho trvala čerpací zkouška si už nevzpomínám (v hlavě mi zní něco jako 8 hodin nebo možná 20 hodin či 24 hodin. Pamatuji se, že v papírech mám vydatnost 0,1 l/s).\nStudnu provozuji cca čtvrtým rokem a (pominu-li zloděje kovů), tak be zproblémů.\nProč by měl být výplach zdrojem znečištění ? Dovezli si v cisterně čistou vodu a tou vyplachovali. Tím znečištěním myslíš bakteriální kontaminaci okolí vrtu ?\nNapsal: 15.03.2016 16:35\nVrtání s výpalchem se používá například u vrtání nesoudržných hornin nebo když vrtáš diamantovou korunkou kvli chlazení. Jednak odvádí teplo a pak stabilizuje ty nesoudržné horniny. Typy výplachů jsou různé, podle toho , co vrtáš a proč. A může být výplach alkalický, s obsahem polymerů i na bázi oleje. Proto ta starost o kontaminaci. Výplach čistou vodou se užívá taky, ale málo, vrtání to moc nepomůže.\nPokud ti to dává 0,1 l/s , tak je to fajn. Taky už jsem viděl čerpací zkoušku renomované firmy jen 20 minut a to nic nepoznáš. Já se vždycky dostanu k těm "průšvihům", ta mi to nedalo se zeptat.\nNapsal: 15.03.2016 22:20\nDíval jsem se do dokumentace. Posledních víc jak 35 metrů vrtali valivým dlátem s výplachem, podloží je tvořeno písky. A vydatnost není 0,1 l/s (to je úřadem povolený trvalý odběr), maximální vydatnost je 0,6 l/s. Tím se mi leccos vysvětluje - zdálo se mi to vydatnější, než 0,1 l/s a říkal jsem si jestli si vrt nehuntuju, když odebírám až 0,2-0,3 l/s.\nVe vrtu byla nalezena celkem tři zvodnění, vrt mi však krmí jen dvě spodní zvodnění.\nCena vrtu a realizace studny byla jen 150 000 Kč, dalších cca 50 tisíc byly související výdaje, které postupně tak nějak naskákaly, ale které se nebudou týkat každého vrtu .\nNapsal: 15.03.2016 22:41\nTak to pak dává smysl. Co se týká vydatnosti - proto se dělá čerpací ( a taky stoupací zkouška), účelem je zjistit kolik lze z vrtu odebírat vody, aniž by došlo k jeho poškození, případně významnému ovlivnění okolních studní.Pokud stabilně odebíráš 0,3 l/s , tak se změny mohou v okolí projevit. Názor úřadu není směrodatný, tam to posoudit neumí, měl by to navrhnout geolog a úřad schvaluje:-))\nNapsal: 15.03.2016 22:57\nZkouška trvala 6+2 hodiny, takže předpokládám, že 6 hodin čerpali a 2 hodiny stoupali.\nTěch 0,2 až 0,3 l/s odebírám nárazově - 2 hodiny jednou za týden, kdy zalévám. Kultivovaněji to bohužel nejde - nemám zásobník na vodu. Taky se mi špatně hledá čerpadlo, které by nevibrovalo, mělo velký tlak, menší průtok, bylo děláno na ponor 30 metrů a nestálo ranec. Když jsem kdysi po hodině hledání našel svého šampióna (něco jako Grundfos SQ1 nebo SQ2), tak stál "pouze" 6x víc, než moje současné čerpadlo ...\nNapsal: 02.04.2016 23:57\nnemáte někdo typ na dobrého a spolehlivého studnaře Praha a okolí ?\nChtěl bych udělat vyčištění a opravu kopané studny.\nNapsal: 23.04.2016 15:56\nZdravim všechny rozpadlíky. Nedávno jsem měl poměrně zajímavou přednášku o podzemních vodách. Napadlo mě, že bych z části mohl udělat "výcuc" a poslal to sem. Jsem jenom student a v této oblasti absolutní amatér a teoretik, tak informace, které tady napíšu neberte jako bibli. Spíš jako orientační přehled pro někoho, kdo se nemůže rozhodnout, který druh studny zvolit. Informace psané kurzívou jsou z přednášky a významově jsem je neupravoval. Nejsou mé původní a jejich tvůrce také neručí za 100% správnost(tj. nečerpám z ověřené vědecké publikace). Autorem ostatního textu jsem já a píšu tak hlavně své postřehy apod. Za případné chyby se omlouvám a budu rád, když na ně upozorníte.\nJak jistě víte každý si nemůže postavit studnu, když se mu zachce. Je na to potřeba povolení:\nNutné povolení podle ČSN 755155\nStudna je stavba>územní rozhodnutí o umístění stavby + Studna je vodní dílo>rozohnutí o povolení nakládání s vodami\n>Obě dvě se řeší na vodoprávním úřadě Takže naštěstí míň obíhání přepážek\nPovolení je vázáno na studnu >Tj. při koupi pozemku se studnou povolení platí dále pro kupce pozemku\nPovolení není nutné na studny postavené před rokem 1955\nVýhody povolení: při "stržení" pramene - nárok na náhradní zdroj vody nebo kompenzaci + stanovení ochraného pásma.>Ochranné pásmo je velice praktické, protože vám někdo nemůže za pět let postavit například podzemní nádrž na naftu hned za plotem, která by mohla zamořil studnu.\nJestli někoho napadne kopat samotnýho bez povolení a soused vás napráší, je za to celkem tučná pokuta - Fyzická osoba 50 000 Kč, Právnická osoba 1 000 000 Kč\nTady rozepisuji požadavky na výstavbu. Kdo staví teď musí se jimi řídit, kdyby se někdo rozhodl kopat po rozpadu tak jsou to užitečné informace jak získat a udržet ve studni co nejkvalitnější vodu.\nStudnu nelze budovat svépomocí\nHloubení musí dokumentovat hydrogeolog > Například proto, aby nedošlo k propojení dvou zvodněných vrstev, které jsou vzájemně oddělené nepropustnou horninou a jedna by mohla kontaminovat tu druhou.\nMusí nad zemí vystupovat minimálně 50cm nepropustnou konstrukcí > Aby nemohla do studny přepadávat voda vrchem.\nOtevřené studny nejsou povoleny! Aby do studny nepadal různej bordel, tak jsme nucení jí něčim nepropustným zakrýt.\nV průměru 10m okolo studny musí být trvalý travní porost, který je vyspádován 2% od studny > Aby se děšťovka nehromadila okolo studny, kde by se mohla do ní vsakovat a ohrožovat kvalitu vody.\nV okolí studny je zákaz činností schopných ohrozit kvalitu podzemních vod(hnojení, herbicidy, skladování, mytí aut.) > To je jasné, stejný případ jako předešlý bod.\nPokuď má studna zařízení s přímým odtokem (např. ruční pumpa) tak musí být odváděna nevužitá voda min. 5 m od studny > Zase stejný důvod.\nČisté, nepoužité, odolné a vhodně materiály > Logicky nebudu stavět studnu z použitých kanalizačních trubek\nVlastník musí studnu udržovat v řádném stavu > Poměrně důležitá věc, která se pravděpodobně často zanedbává. Může dojít k např. k prasklinám v obručích apod. kde prosakuje podpovrchová voda, která může znečišťovat studnu a následně zvodnělou vrstvu, apod.\nTabulka doporučených vzdáleností studny od zdrojů znečitění:\nRozdíl mezi kopanou a vrtanou studnou:\nVětší akumulace > Snaší nárazové odběry > Vhodné například pro napouštění bazénu, či zavlažování velkých ploch. Z rozpadlického hlediska praktické převážně na zavlažování vlastního menšího pole apod.\nSnadno čistitelná > Velká výhoda zvlášť po kníku. Rozeberu níže.\nJímání vody pouze dnem > Voda výš než na úrovní dna musí urazit delší cestu zkrz horniny, než dorazí do studny. > Nižší přítok\nOvlivnění srážkovou vodou a závislé na srážkách > Když neprší hladina podpovrchových vod klesá a tím i hladina hloubené studny, která je na nich povětšinou závisla. Dále srážky ovlivňují kvalitu těchto vod např. když prší kyselé deště může to ovlivnit i kvalitu vody ve studni.\nKolísání hladiny > Viz přechozí.\nPřibližně od 8 metrů vyšší cena za metr než vrtané.\nVoda lze bez elektřiny čerpat velice snadno např. rumpálem, nebo ruční pumpou.\nJímá hlubší kvalitnější vodu > Hlubší zvodnělé kolektory nejsou v krátkém časovém úseku (geologicky myšleno) ovlivňovány srážkami a povrchovým znečištěním.\nVyužívá celý zvodnělý kolektor > Voda nemusí urazit skrz horninu jako v případě hloubené studny. > Vyšší přítok\nStálý přítok i v době srážkového minima > Neni ovlivněná srážkami\nVydatnosti zdroje jsou řádově vyšší\nMéně ovlivňuje okolní studny\nOd přibližně 8 metrů nižší cena za metr než hloubené.\nMenší akumulace > Jelikož je průměr vrtané studny poměrně malý, tak její objem je menší než v případě kopané a při velkém nárazovém odběru může poměrně rychle dočasně "vyschnout".\nNelze čistit "po domácku." > Velký zápor. Rozeberu níže.\nBez el. čerpadla se voda ze studny hůře získává.\nZatím na první pohled vedou studny vrtané. Jenže, když se podíváme na stárnutí studní tak se to pro rozpadlické účely rychle otočí. Podle kvality vody, stavebním řešení a množství čerpané vody se studny postupně zanáší pískem(tzv. zapískování), korodují její součásti, vznikají uhličitanové nánosy a studna tzv. kolmatuje, tj. zanáší se okolní hornina jílovými částečkami a usazují se Fe a Mn sloučeniny. Tím se snižuje propustnost okolní horniny a klesá vydatnost, popřípadě se zhoršuje kvalita vody. V tuto chvíli (cca. 5-8 let) nastupuje na řadu čištění. V případě kopané studny je práce relativně jednoduchá. Voda se vyčerpá, vleze se do ní (bacha na oxid uhličitý, popřípadě metan apod.) a provede se výměna filtrační vrstvy a opravy. (Jestli bude zájem můžu pak krátké shrnutí připsat.). V případě vrtané studny nastává problém, že bez specializované techniky (krtek na čištění) se do studny člověk nedostane a nedokáže jí vyčistit. Studna se postupně zanáší a může být například po 30 letech tak zanešená, že bude nepoužitelná a v tu ránu jste bez vody.\nProto pro rozpadlické potřeby vypadá hluboká kopaná studna, nejlépe např. do druhého zvodnělého kolektoru když to umožňuje podloží, jako nejlepší volba. Bohužel je to také uplně nejdražší řešení.\nNapsal: 25.04.2016 9:24\nZajímalo by mě jak je právně ošetřeno dělání zkušebního vrtu?Teoreticky udělám si vrátek a trubkou si vybouchám dejme tomu 8 metrovou díru dostanu se na skálu a voda není a nikdy nebude , protože dle geomap mám vodu asi 100metrů hluboko..Dám tam prostě rouru a chci to používat jako cisternu přepad ze sudu na deštovku.Jedná se o černou stavbu nebo ne? Před léty na stavebnim úřadě to stačilo jen ohlásit že se dělá skušební díra a nikdo nic neřešil.\nNapsal: 25.04.2016 15:23\nCo jsem slyšel tak zkušební vrt musí dělat hydrogeolog. Z toho využití mám strach jestli by nemohlo být vyhodnoceno jako ohrožení čistoty pozemních vod. Možná bude záležet na horninách hlouběji. Ale radši bych se na to zeptal nějakýho odborníka.\nNapsal: 27.04.2016 19:44\nVoda je kurva a pořád teče .\nPředstava, že ji natlačím do země a když budu potřebovat tak ji zase vypumpuju je poněkud úsměvná...\nkdyby měla důvod se v místě konce trubky hromadit, tedy nikam neodtékat, tak by tam jistě byla i bez nutnosti ji tam nalévat. I kdyby z jednoho slejváku se tam dostalo/prosáklo jen 0,5ml tak za ty tisíce let , co se tu relativně nehlo podloží , by to bylo plný\nNapsal: 04.05.2016 15:31\nTo co popisuješ je případ likvidace srážkových vod vsakováním a měl by k tomu být posudek, který přesně jak se domníváš vyhodnotí, zda vody nekontaminují vody podzemní. Prostá dešťovka ze střechy je většinou ok, horší je to pochopitelně, když vsakuješ vody z parkoviště.\nNapsal: 10.05.2016 12:38\nChci se zeptat všech, kdo používají studnu (zejm. vrtanou), jak jsou na tom teď po zimě s vydatností. Já furt čerpám tolik jak v období sucha loni ....cca 1/4 toho co před suchem. Vím, že skoro nic nenapršelo ani sněhu nebylo, ale je to bída, proto mě zajímá , jak jsou na tom ostatní.\nNapsal: 11.05.2016 12:43\nMichal S. píše: Chci se zeptat všech, kdo používají studnu (zejm. vrtanou), jak jsou na tom teď po zimě s vydatností.\nVrtaná studna 14m, sedlčansko, 100m od vodní nádrže, loni koncem prázdnin 2x vypumpována do prázdna, celý den pak trvalo, než zas bylo možno pumpovat.\nLetos ve studni vody dost, bez problému.\n(Hlavní zdroj vody je střešní dešťovka, 200l záchytná nádoba, filtr, 2x 250l podzemní reservoir.)\nNapsal: 20.05.2016 17:27\nZde jsem našel odpověď na svoji otázku.\nhttp://portal.chmi.cz/files/portal/docs ... erclOS.pdf\nNapsal: 20.05.2016 21:58\nTrochu OT, ale co se týče rozboru sucha v kontextu s úrodou a zemědělskými výnosy (což je zrovna tady asi nejrelevantnější vztah v závislosti se suchem), tak na toto téma jsem v minulosti zpracovával poměrně rozsáhlou práci s časovými řadami a vstupními hodnotami někdy od 60tých let a hledal, hodnotil vztahy mezi srážkami, evaporací, evapotranspirací, teplotami, zemědělskými výnosy atd... Výsledek byl ten, že se víceméně ani v těch nejsušších a nejrekordnějších rocích, jak nahoru, tak dolu nepodařilo najít žádný relevantní nebo výraznější vztah mezi nedostatkem vody a úrodou v daném roce... Na úrodu má vliv hromada faktorů, a svalovat všechno na sucho opravdu nemůžeme, někdy je dokonce žádoucí, protože zamokření a vyšší hladina podzemní vody je paradoxně ještě horší, než její nedostatek. Sucho je nemilé a je dost možné, že do budoucna to bude problém, ale zas tak bych nepanikařil, nebláznil a nepoddával se katastrofickým scénářům .\nOmlouvám se za OT, jen taková vsuvka, kterou mi připomněl Michalův odkaz. Klidně ať Fabík přesune, kam je libo .\nNapsal: 14.06.2016 8:33\n3 roky zpátky se udusil kluk ve vedlejší vsi při čištění studny. Sice přivázanej, ale šprajclo se jim lano o vzpěru.\nJá mám kopanou studnu do 8 m. Kopal mi ji bagr s klasickou lžící. Vykopal jámu jak hrom, pak do zalez a dokopal zbytek, než se narazilo na vodu. Pak se posadili 2 skruže a obsypaly stěrkem. Pak další 3 skruže ( už neměli snahu se převracet) a zase obsypat. Nakonec se sázely další skruže a utěsnovaly jílem.\nDíky štěrku okolo je zásoba vody asi 2,5 m3, pramen je slabej , tak 2 m3 za den.\nNa starým baráku (statek) jsme měli kruhovou studnu z volně na sobě ložených kamenů. Přítok jako kráva a táta když to tehdy čistil od písku, tak si půjčil obrovskou kalovku z práce. Čerpala se voda s pískem, toho byli asi 3 tuny písku. Ale jak byl silnej přítok, tak to bralo písek z pramenu a za týden se nám u kus propadla jedna strana studně. Ale to byl opravdu pramen 200l/minutu\nNapsal: 08.01.2017 17:46\nRád bych se zeptal, protože nikde nemůžu najít odpověď. Jak můžu ovlivnit hladinu vody ve studni?\nAbych byl přesný. Napadl sníh, tak jsem odhazoval. Zajímalo by mě jestli když na zem v okolí studny naházím pár set kilo sněhu, jestli budu mít v létě víc vody. Jako takovou pojistku proti suchu. Nebo jestli je hladina ve studni definována pouze úrovní podzemních vod, kterou v podstatě já jako jednotlivec nemůžu ovlivnit.\nNapsal: 08.01.2017 20:30\nNebudeš, podzemní voda je komplexní a dynamický systém. Jako jednotlivec můžeš hladinu ovlivnit obráceně- přílišným čerpáním. Taky dost záleží, jestli je tvoje voda ve studni z takzvané mělké zvodně , ta je na objemu srážek závislá přímo, ale "pár" litrů ze sněhu se neprojeví a už vůbec ne za půl roku. Vodu z hlubších zvodní neovlivníš vůbec, tam platí úplně jiná pravidla.\nNapsal: 08.01.2017 20:35\nDíky, přesně jak jsem se domníval. Taky mi to tak dávalo smysl. Díky za potvrzení..\nNapsal: 19.01.2017 20:42\nDnes při napouštění vany mi tekla nažloutlá voda (studna vrt,hl. 14 m,sloupec vody 11m) Má to něco do činění s mrazy?\nNapsal: 20.01.2017 10:32\nMohol premrznut tesniaci il v zamrznej hlbke, ak bola nejaka obleva, alebo nejakym sposobom rozmrzol, roztrhalo ho a mohli castice ilu napadat do vrtu a zakalit vodu. Odporucam zkontrolovat\nNapsal: 30.01.2018 19:14\nPeFi píše: Jen upřesnění: Nebyl to vrt na klíč, ale vrtaná studna na klíč, což zahrnovalo:\nDobrý den, na jaře taky plánujeme jít do vrtu a vodu z něj(pokud bude nezávadná) používat v domácnosti, hlavně v koupelně. Aktuálně přemýšlím o tom jaké čerpadlo z vrtů použít, přemýšlíme nejvíce o tomhle. Myslíte že bude dobré? Popřípadě jaké používáte vy? Děkuji,Pavel\nNapsal: 30.01.2018 19:26


První fotky Ganymedu od sondy Juno jsou skvělé – kosmonautix.cz\nS použitím zeleného filtru zachytila kamera JunoCam určená ke snímkování ve viditelné části spektra téměř celou stranu tohoto měsíce schovaného pod ledovým příkrovem. Později, když na Zemi dorazily další verze stejného obrázku, jen pořízené přes červený a modrý filtr, mohli experti pro zpracování snímků poskytnout barevný portrét Ganymedu. Jeho výsledné rozlišení je zhruba 1 kilometr na pixel.\nKamera SRU (Stellar Reference Unit) vyfotila 7. června 2021 noční stranu měsíce Ganymedu, která byla osvětlena pouze světlem odraženým od Jupiteru.\nKromě toho ještě navigační kamera Stellar Reference Unit, která pomáhá udržovat sondu ve správné orientaci, poskytla černobílou fotku strany Ganymedu odvrácené od Slunce. Osvětlovalo ji pouze slabé světlo odražené od Jupiteru. Rozlišení tohoto snímku je mezi 600 a 900 metry na pixel. „Podmínky, za jakých jsme nafotili noční stranu byly ideální pro kameru schopnou pracovat s nízkou úrovní světla jako je SRU,“ říká Heidi Becker, vedoucí pracovnice pro sledování radiace z JPL a dodává: „Tohle je tedy jiná část povrchu, než jakou vidíme u JunoCam, která fotila povrch osvětlený přímo Sluncem. Bude zajímavé sledovat, co z toho dokáží dva týmy společně poskládat.“\nSonda samozřejmě během průletu nepořídila pouze tyto dvě fotky. Další snímky Ganymedu dorazí v následujících dnech, přičemž surové fotky z JunoCam budou k dispozici v tradičním archivu. Vědci očekávají, že jim tato sonda získávající energii ze slunečního záření pomůže lépe porozumět složení, ionosféře, magnetosféře i ledovému příkrovu tohoto měsíce. Cenná budou také data o radiačním prostředí, což se bude hodit pro budoucí robotické výpravy k Jupiteru.\nJUNO téměř u cíle – Jupiter v zorném poli První fotka Juno z oběžné dráhy Kosmotýdeník 410 (20.7. – 26.7.) Juno by mohla proletět kolem měsíců Jupiteru\n« Letadlový hřbitov z vesmíru\nThomasův fotokoutek 35 »\n2 komentářů ke článku “První fotky Ganymedu od sondy Juno jsou skvělé”\n10. 6. 2021 (7:03)\nZ článku vypadla důležitá informace o největším přiblížení sondy Juno k povrchu měsíce, které činilo 1038 km.\n10. 6. 2021 (9:29)\nDíky moc, doplněno. Psali jsme o tom už v článku před pár dny, kdy se průlet chystal, ale je fakt, že by to mělo být i zde.


OBLOMOV | R.U.M. zine\nSlánská (dnes už pouze dvojice) OBLOMOV nedávno vystartovala s druhým regulérním albem s názvem „Communitas (Deconstructing The Order)“, což byl nejpádnější důvod mého rozhovoru s Honzou (kytara, vokály). Ovšem neméně podstatným důvodem byla precizní práce, kterou hoši na novince předvedli. Album působí hodně svěže a rozhodně ho lze zařadit k českému „TOP 09“ ! Můj osobní názor si budete moci přečíst v recenzi, ale v tomto rozhovoru dostal samozřejmě větší prostor zpovídající. A že jsme toho stačili probrat…\nTak Honzo, pamatuješ si ještě na náš poslední rozhovor ohledně OBLOMOV ?\nEh… pamatuji si tebe, a tak maximálně, že jsme nějaký rozhovor dělali, ale o čem jsme se bavili, tak to jako fakt ne.. (rozhovor se dá na R.U.M. webu stále dohledat. pozn.aut.)\nSeděli jsme v jedné pražské hospůdce, která už neexistuje… Vzpomínáš? Ale teď už vážně. Co se všechno událo od dob vydání debutu „Mighty Cosmic Dances ? Příliš o vás slyšet nebylo…\nA jo vlastně… u Pivrnce? Už vím, dali jsme si sraz v Praze… no, to už je tak dlouho a s mojí pamětí… není divu, že jsem si nevzpomněl hned. Ale oni ty věci tam někde jsou, jen je vyhrabat.. Po vydání alba jsme ještě celkem aktivní byli a odehráli jako trio i celkem dost koncertů, nicméně pak jsme zatoužili zkusit taky vyjet do zahraničí, a tak jsme se tak trochu rozprchli. V té době nikdo z nás vůbec nic nedělal … tedy nic, co by se týkalo kapely. Já jsem se také navíc přidal k PANYCHIDĚ, se kterou vzniklo album „Paganized“. Takže alespoň nějaká hudební aktivita. No, nicméně OBLOMOV spal. Sice několik songů vzniklo hned po dokončení minulého alba, ale byly u ledu jako celá kapela. Až někdy v roce 2007, kolem Vánoc jsme se s Martinem začali scházet a dávat dohromady nové skladby. Nahrávání začalo v roce 2009 a táhlo se přes rok. Pavel mezitím opustil Slaný a přidal se zpět k SACRIST a na nové album tak přispěl méně. Letos tedy konečně vyšlo nové album!\n„Mighty Cosmic Dances“ vydal rovněž zahraniční label. Jak vlastně tuto spolupráci hodnotíš? Rýsovala se např. v té době ještě nějaká spolupráce ?\nTo byl trochu krok bokem. Nejdřív jsme pochopitelně byli nadšeni, ale pak jsme zjistili, že komunikace vázne. Ona to byla chyba obou stran. Tím, že jsme trochu přerušili aktivitu a odložili další album na později, tím se komunikace prakticky zastavila, a pak už se nějak nepodařilo ji obnovit. Deepsend se neozývali, a když se ozvali, bylo to chladné a nedalo se od toho nic očekávat. Tak jsme se dohodli, že to v poklidu ukončíme. A je to tak lepší. Naše těžiště je v ČR. Ve světě je až příliš mnoho kapel a Deepsend navíc není zrovna label, který by se svoje kapely snažil někam cpát, takže stejně nebyla šance to protlačit. Ale alespoň se objevilo množství recenzí napříč celým světem, což by se s českým labelem v té době asi nestalo. Teď na to zkusíme navázat už sami s Werewolf production.\nByli Werevolf productions jedinou alternativou ? Měli jste ještě nějaké jiné nabídky?\nNějaké ano, ale nakonec jsme usoudili, že tohle bude fajn volba, protože se se Strnym známe a navíc on vlastně vydal i naše předchozí počiny. Jmenoval se tehdy Radiation Noise prod. a v ČR vydal napůl s Ifou i minulé album. Sám předtím i EP „Wishing The Renaissance“. Takže když to tak vezmu, jsme vlastně od počátku pod stejnou firmou. K přejmenování měl Strny jisté důvody, které bys musel vyzvědět od něj. Ale každopádně, teď se snaží mnohem více a navíc spolu neustále komunikujeme a to je super. No, a ještě k těm alternativám… Ona to stejně nebyla žádná sláva. Těch kapel je dnes mnoho, takže buďme rádi, že do nás byl někdo ochoten vůbec investovat.\nMusím říct, že nová deska se vám opravdu povedla, je hodně pestrá, přičemž třeba úvodní skladba je úplným opakem a trochu „falšuje“ to, co má následně přijít. Bylo tohle všechno cílem ?\nTak napůl. Zpočátku samozřejmě nikoli. Ale tak v půlce skládání mě uchvátila tematika karnevalů spojená s další antropologickou tematikou – vlivem našeho studia. No a pak už to trochu záměr byl. Samozřejmě, vždy je skládání taky trochu věcí náhody. Navíc s Martinem pracujeme v podstatě odděleně, takže ty momenty, co zní tak svěže, jsou přidávány (ne vždy samozřejmě) až jaksi ex post facto 🙂 Ale jak byl v hlavě koncept, bylo jasný, že už to musíme někam směřovat. Takže například mezihry už byly plánované. První skladba byla vlastně posledním kusem, který vůbec vznikl. Chtěl jsem nějaký krátký a úderný otvírák, což se myslím podařilo.\nTeď si mi sebral další otázku, která se týkala procesu skládání. Tak tedy trochu jinak. Jak tě vlastně napadl onen hlavní koncept alba? Dokázal bys ho ve stručnosti popsat a shrnout?\nNo, jak jsem říkal. Studovali jsme antropologii a prostě, když už jsem do té školy chodil, tak jsem samozřejmě přemýšlel, jak ty informace využít i jinak. Pro album to bylo ideální. Samozřejmě antropologie je zajímavá disciplína a je tam kotel témat, která by si zasloužila zpracování. Navíc, kdo kdy taková témata použil, že jo? Teorie o přechodových rituálech a „Communitas“ mě zaujala už dávno. Tak jsem přemýšlel, jak to rozvinout. A ono se to začalo dařit, když jsem při přednáškách historické antropologie narážel na témata karnevalů. Ono vůbec historická antropologie je geniální a zajímá se o takový ty historický střípky podpořený onou antropologickou teorií. Čili není to pouze o narativní (vyprávěcí) historii politických procesů. No a tady jsem narazil na témata karnevalů (především Emanuel Le Roy LAdurie – Masopust v Romans či Jacques Heers – Svátky Bláznů a karnevaly). Pak mi došlo, že to krásně souvisí s onou teorií „Communitas“ a že stejně jako „Communitas „,vzniká v jakési fázi pomezí různých stavů přechodu, tak stejně fungují karnevaly. Obojí převrací hodnoty, role a postoje „normálního“ společenského uspořádání“. Dá se také mluvit o marginalitě. Neboť tyto jevy vznikají, resp. lidé se zde mimo jiné rekrutují také z marginálů, tedy lidí na okraji společnosti. K tomu se více dostáváme třeba v motivu lodi bláznů (ten se vyskytoval během středověku společně s karnevaly, k jeho zpracování viz Sebastian Brant – Loď bláznů). Tudíž už je zde vidět určitá provázanost. Nevím, jestli to srozumitelně vysvětluji, při psaní člověk lehce něco vypustí… Ale zpět k věci. Jestliže jsem tedy mluvil o marginalitě, nabízelo se zpracovat také další téma, které sice s masopusty nesouvisí, ale skrze tuto marginalitu vidíme krásnou souvislost. Tím bylo téma mongolských nájezdů na Evropu na počátku třináctého století. Pokrok se často rodí z marginality, neboť ta není zasažena pravidly obvyklé společnosti a Mongolové vzhledem k uspořádání tehdejšího světa z marginality vyšli. A byť to byli celkem brutální válečníci, přinesli taky různé nové věci: rozvoj věd, řemesel, nové objevy a vynálezy, umožněné tím, že byl propojen Západ a Východ. No a takhle nějak bych mohl pokračovat… snad je alespoň trochu jasné oč kráčí. Pokud jsem něco nevysvětlil, ptej se dál… :-)Jo a Mongolové byli pro antropologii zajímaví právě tím, že umožnili zmíněný kontakt odlišných kultur. Neboť společnost se vymezuje a definuje vůči cizímu a Mongolové (a nejen oni) byli pro Západ cizí. To jen pro doplnění.\nTak to je vyčerpávající, díky. Na desce spolupracovalo několik zajímavých hostů, dokonce jeden zahraniční… Už dopředu si měl o muzikantech jasno, a nebo se ten „hostavací“ pytel roztrhl na poslední chvíli ?\nJasné bylo, že to nabubnuje Honza Kapák. Asi je nasnadě proč. Hrajeme spolu v PANYCHIDĚ a navíc ho považuji za jednoho z nejlepších českých bubeníků. Má pro to zkrátka cit. Další hosté se objevili v průběhu nahrávání. Geniální bylo, že souhlasil Björnar z VULTURE INDUSTRIES. Když jsme s PANYCHIDOU loni pořádali „Phantoms Of Pilsen“, tak se ukázal jako vstřícný chlapík. Poté jsme zůstali v kontaktu, a tak mě tak napadlo, optat se ho na hostování. Poslal jsem mu ukázky a nastínil své představy. Jemu se to líbilo a souhlasil. Hlavně, jeho projev se mi líbil už dřív a přesně zapadá do konceptu toho alba (a je samozřejmě moc příjemný ho na albu mít). Toho si vážím moc. Kdysi jsem požádal i jednoho českého zpěváka, který ovšem odmítl s odůvodněním, že si svého hlasu váží natolik, že jej nechce dávat jinam než na album vlastní kapely. Když se člověk setká s tímto, tak je pak mnohem příjemnější vědět, že „větší osobnosti“ souhlasí s takovým klidem a ochotou. No a pak je tu ještě Morbivod. Ten album pomáhal míchat. Vídáme se v Plzni a z časového důvodu to bylo jedno z řešení. Sice to stejně všechno nakonec trvalo dost dlouho, ale to už je teď úplně jedno…\nTeď taková otázka mimo. Neobjevuje se na albu nastroj, který tenkrát zakoupil kolega Martin úplnou náhodou, když jsem tenkrát s vámi dělal rozhovor právě v Praze?\nJá přesně nevím, co si tam kupoval… je tam brumle, pak takový kus želízka, co dělá ten podivný zvuk. Vím, že sháněl taky šalmaj, ale tu myslím doma dodneška nemá. Jak si můžeš pamatovat takovéhle věci?\nNějak se mi to teď všechno vybavilo! Ten zmíněný nástroj vypadal jako taková velká roura 🙂 Ale pojďme dále. Z vaší hudby cítím opoznání větší příklon k black metalu. Zaslechl si už obdobný názor?\nTak to bylo didgeridoo, nebo jak se to píše a skutečně se na albu nachází! Dokonce se už objevilo i na předchozím ‚EP. A teď k tomu stylu. Spíše sem slyšel názor, že dřív to byl víc black… já nevím, jestli to je nebo není black. Místy jo, místy ne, kdo ví. To není důležitý…ale já mam black rád, tak to tam asi slyšet je.\nKdyž jsem album poprvé doposlechl celé, říkal jsem si, že vámi nastavený vývoj nabízí hned spoustu možností, kudy se dal vydat. Cítíš to stejně? Myslím, že nyní mají OBLOMOV ohromnou výhodu oproti konkurenci…\nTy jo, tak to vůbec nevím! Spíš přemýšlím, jak by mělo další album znít, aby bylo opět úplně jiné. Doposavad ty naše výtvory totiž vnímám jako každý zcela odlišný. A bude asi třeba tenhle vývoj zachovat. Mam zatím jednu skladbu a ta je tedy úplně jiná. Nejspíš se to bude odvíjet přesně podle ní, nicméně jak, to nikomu nepovím haha. No a taky už i na této desce jsou, jak říkáš, momenty, kterých by se dalo držet. Jenomže, jak jsem říkal prve, to skládání je do určitý míry pro nás věcí náhody, takže kdo ví, jak to bude všechno vypadat. Jen zmíním, že ve Slaném je taky celkem silná jungleová scéna (www.touchthejungle.net) a s těmi lidmi jsme dobří přátelé. Tudíž se nabízí také možnost spolupráce s někým z těchto lidí. To by mě tedy dost lákalo. Už jsme o tom uvažovali teď, jenomže oni jsou tyhle vyhulený junglisti taky dost líný 🙂 Teď mě zabijou jak metalisti, tak celej slánskej jungle 🙂\nBudete nějakým způsobem řešit otázku koncertní sestavy? Chystá se v tomto ohledu nějaké zvláštní překvapení?\nMoc se hrát nedá, neb jsme to album vytvořili převážně ve dvou a s těmi hosty. Nicméně dali jsme dohromady i koncertní sestavu. Pomáhají nám kamarádi. Štembus z FEEBLE MINDED a OCTAGONE, Markéta z BELLIGERENCE (odzpívá 4 songy, protože mně fakt dělá neskutečný problém to nějak zahrát a taky zazpívat najednou… a jako ty junglisti, jsem dost línej to nějak nadřít … to mam zas lepší věci na práci ) a Paty z PANYCHIDY na basu. Odehráli jsme už takhle jeden koncík v Brně a celkem to šlo. Je to osvěžení zahrát si to naživo po tolika koncertech převážně s PANYCHIDOU. V plánu je pár dalších na jaro, ale jak říkám, nemnoho. Všechno je na našem Bandzonu.\nTeď taková nevděčná otázka, to víš, mám prořízlou hubu. Hraješ v dalších kapelách a přitom s tou domovskou si vytvořil něco mnohem zajímavějšího. Není ti trochu lito, že ten kus práce nemůžeš trochu víc zúročit?\nJak víc zúročit než albem… ? Já jsem za album rád, je to rozhodně nejlepší deska, na které jsem se podílel, ale stejně není jednoduché to „dát naživo“ tak, aby to bylo úplně dokonalé. To by chtělo aby měl den čtyřicet hodin, nebo my všichni pět životů. Případně neomezené konto, abychom se nemuseli zdržovat ptákovinama. No a pak je tu věc, že tohle ti muže připadat jakkoli výjimečný, ale důležitý je, co si o tom myslí lidé a ti si prostě myslí, že PANYCHIDA je lepší : )A taky přijdou spíš na koncert PANICHIDY. Protože budu i tam, tak si toho koncertu užiju, a pak mě ani moc nemrzí, že tohle třeba tolik lidí nezaujme.\nDost dobře si dokážu představit k některé z nových skladeb klipové ztvárnění…\nVideo by bylo fajn, ale fakt nevím, kdo by to zaplatil a vůbec nějak dal dohromady. Já to neumím a ani nevím, jestli mám dostatečnou představivost na takovou věc. Navíc hromada práce, spousta lidí a zužitkování mizivé. Ale jako nebráním se. Kdyby měl někdo chuť s námi ztrácet čas, klidně nás muže kontaktovat. Obávám se ale, že sami nějakou aktivitu v tomto směru asi nevyvineme.\nOk, jedeme dál! Často se potkáváš i se členy jiných kapel. Na koncertech, festivalech… Myslíš, že u nás je spolupráce kapel automatická, a nebo jde spíše o konkurenční boj ? Cítíš třeba, že na tebe některé jiné kapely nahlížejí jako na konkurenci?\nUrčitý problém je spíše na lidské bázi. Prostě s některými lidmi se člověk muže s jinými ne… Možná i některé kapely se mezi sebou nemají rády, nevím, já to moc nevnímám. Většinou se k nám a my k ostatním chováme na akcích slušně. Samozřejmě už jsme se setkali i s konflikty, ale nechci to tady řešit, to nedělá dobře. Konkurence… hm, nevím… možná… já nevím. Spíše mě prostě někteří lidé nejsou sympatičtí a já nejsem sympatický jim, a pak muže vzniknout nějaký jakoby konkurenční boj. Ale stejně je to všechno blbost. Fakt bych to neřešil. Já si spíš vytvářím konflikty tím, že tu a tam napíšu něco pro PAYO. Teď se mi to krásně povedlo. Já se s tím občas prostě nemazlím a píšu co mám na srdci. Jenomže napiš to takhle na českou kapelu, která na tu recenzi čeká jako na smilování a ty jí pak setřeš. To jsi pak hned na indexu, chlapíci o tobě najednou vědí všechno a už to jede. Jenomže já jsem nikdy tyhle dvě role nijak nemixoval. Nikde na PAYU jsem nikdy nepsal, že hraji tam a tam a taky jsem nijak nepreferoval svoje kapely. Vždyť by to byla idiocie. Jenomže to pak ta kapela nechápe a už vůbec nechápe, jak můžeš jako muzikant setřít album konkurenční kapely, když jsme vlastně všichni na stejné lodi. No jo, jenomže já jako posluchač si myslím, že to album je špatný, tak přece z nějaký ohleduplnosti nebudu psát opak. No a pak vznikají nepříjemný situace pro obě strany a většinou se těžko vysvětluje, že proti těm lidem na osobní rovině nemam vůbec nic. Notabene, když je vůbec neznám. Je to pak takový blbý. Hold se na to psaní buď vykašlu, nebo prostě nebudu psát na český kapely recenze. Podle mě tady mnoho dobrých kapel není a tudíž se mi lehce muže stát, že zas někoho naseru. A asi to možná zapotřebí fakt nemám. Takže tímto zdravím kluky a doufám, že se s tím jednou srovnají … 🙂 Jo a teď to bylo asi poprvé, kdy jsem takhle propojil ty svoje dvě role. To jen kdyby někdo měl chuť se zas v něčem vrtat.\nJak se ti nebo celé kapele spolupracuje např. s labely, kteří se svou činností živí na sto procent? Přece jen dohodnout se s takovým subjektem na společném cíli, může být dosti problematické, nemyslíš?\nJá se příliš s labely, kteří se tím živí, nesetkám. Všechny, co znám, a se kterými se stýkám pravidelně to většinou dělají na poloprofesionální úrovni a s těmi je spolupráce dobrá. Možná pravda, že když se tím někdo živí, muže být komunikace horší. Ale například teď jsme nechávali dělat trika OBLOMOV u firmy, která se tím právě takto živí a komunikace byla geniální! Ten člověk nám pomohl a společně jsme to dotáhli k super výsledku. Takže jestli takhle jednají s každým, tak klobouk dolů. Pak není divu, že to někam spěje. No a ti, kteří komunikovat nechtějí, nekomunikují a okrádají tak sami sebe, to je celkem jednoduché. To už pak záleží na každém individuálně, jakým stylem to chce dělat.\nDokážeš si představit, že by ses svou hudbou dokázal uživit ?Jakým směrem by se nejspíš ubíral tvůj život? Sex, drogy, rock’n roll ??? 🙂\nTo si ani představit nedokážu. Ono to je asi hodně slušná zátěž. Jenom si vezmi turné. To musí být něco strašného. Já vím, jak jsme vypadali, když jsme hráli čtyři koncerty po sobě. Člověk je úplně vyřízený. Není to jen o tom hraní, ale taky cestování, které je úmorné, čekání, nevyspání se. Nevím, jestli bych to vůbec chtěl. Je fajn tohle podniknout jednou za rok, ale dělat to pravidelně, delší čas… to musí být zlo! To už tě pak ani ta hudba nemůže bavit. Inu zkusil bych to, ale asi by to nebylo úplně to pravé ořechové. Kromě hudby by už pak ten život asi nebyl o mnoha jiných věcech a mě baví i další věci a navíc bych rád pokračoval ve škole… což doufám taky budu. Uvidíme. Stejně žádné živení se hudbou nehrozí :).\nNevím, jaký máš názor ty, ale řekl bych, že u nás v tomto roce vznikly docela zajímavé nahrávky! HEIDEN, NEGATIVE FACE, dále mě napadají např. GALACTIC INDUSTRY nebo BRATRSTVO LUNY…\nNo všímám si, že letos je ta úroda dost bohatá. Nicméně z toho co zmiňuješ jsem zatím slyšel jen HEIDEN a jejich album se mi dost líbí. Vlastně jsem ho dostal od Michala. Hodně jsem ho pak poslouchal. Dost příjemný. Ale zaujalo mě toho letos víc, jenomže vzpomeň si teď co, že jo :). Napadá mě AVENGER, INFERNO … ale to spíš z těch tradičnějších. Rozruch asi vzbudí taky MASTERS HAMMER. Jak sleduji tu diskusi na MORTEMU, tak asi vzbudí možná i víc než to :).\nKupuješ si ještě originální CD? Považuješ se za sběratele? Já si třeba říkám, že už nic kupovat nebudu, ale nakonec podlehnu, když vidím, jak některé ceny CD klesají….\nJá si kupuji furt a dost. Proto se pak nestydím si tu a tam něco stáhnout, protože v tom kvantu hudby si samozřejmě nemůžu kupovat všechno. Ale když to prostě chci posoudit, tahám. Jenomže když je to dobrý, tak taky kupuji. A někdy si rád kupuji věci jen tak, co neznám. Abych měl překvápko. Taky jsem začal s vinyly. To mě baví dost. Je to mnohem lepší pocit, než z CD. Já si právě naopak kupuji furt a tolik, že už to nemam kam dávat. Vždycky mě pobaví, jak ke mně někdo přijde a kouká, kolik tam toho je a říká, jak má doma padesát cédéček. 🙂 hehe… A jak říkáš, dneska se dají sehnat věci za krásný peníze. Takže není třeba remcat, že je to drahý. Spíš mě štve, že je toho tolik, že to člověk pak ani nestíhá vstřebávat. Myslím, že už dávno mám doma věci, který do smrti neuslyším. Nevím, jestli jsem vyloženě sběratel, nelpím úplně na různých takových těch kompletacích diskografií a mít vše za každou cenu. Ale je pravda, že si ty věci prostě rád kupuji, poslouchám a kochám se jimi. Stejný problém mam s knihami. Pak mi doma leží rok než se k ní vůbec dostanu, protože mezitím si půjčím něco v knihovně ( nebo koupím naopak něco dalšího).\nTak jak asi víš, moje úchylka je úplně stejná! Tak a teď…. dlouho jsme spolu nehovořili, nedělali rozhovor, tak abychom ukojili i nějaká ta klišé. Pokus se vyjádřit k NS problematice v black metalu (jestli se tedy vůbec jedná o problematiku z tvého pohledu)…\nA kurva :). No já bych snad v tomto případě odkázal na rozhovory, který v poslední době vyšly v PAŘÁTU s Morbivodem z TROLLECH etc. a Adramelechem z INFERNA. S nimi já souhlasím. Myslím si, že až na výjimky to v NS v black metalu není až tak drastický. Jasně, že to občas přerůstá lidem přes hlavu, ale nepleťme si black metal s nějakou NS organizací, dávající si srazy na v podstatě punkových koncertech. Já jsem nad těmihle věcmi už strašně dlouho přemýšlel a měl jsem připravenou takovou krásnou odpověď až se mě na to někdo zeptá. Jenomže ono nemá cenu se v tom rýpat. Hele, já mam třeba rád NOKTURNAL MORTUM. Hold mají nějaký takový názory, já jim to neberu, samozřejmě s nimi nesouhlasím, ale jejich názory nejsou moje věc. Mam na tyhle věci celkem jasný názor. Už z antropologie vychovaný, všechny ty NS názory lehce vyvrátím. Jenomže zas na druhou stranu, pokud k tomu někdo tíhne, já ho i chápu. A pak je tu druhá strana mince: různý ty Antifa sdružení!! To je taky totální magořina. Totiž pokud vezmeš fašismus a komunismus, anarchismus, dáš je na přímku, je patrný, že jsou na opačný straně barikády. Ale když tu přímku na koncích spojíš, ocitnou se tyhle dvě ideologie vedle sebe. A takhle to vidím. Antifa se svými lustračními seznamy black metalových kapel a útoky na všechny, kdo se otřou o pohanství apod. A to mluvím o fyzických útocích, které svou brutalitou odpovídají těm, které vidíme ve zprávách z nějakých těch srazů neonacistů. Tak kdo je potom na správné straně? Já bych se od obojího držel dál. Navíc žádný z mých kapel se toto naprosto netýká. A že se najdou debilové, kteří hledají spojitost v tom, když kapela zpívá o Slovanech, Keltech či Germánech a v projevech neonacismu, tak to je věc těch, co se v tom rádi šťourají. Proboha, jaká souvislost, když o těchto kmenech se stejně ví kulový a jde spíš o nějakou moderní romantickou představu o určitých společenství? Jasně, někdy to je na místě, ale kurva v kolika případech? No a pak je tu věc, že ta Evropa je dneska vystavená tlaku různých skupin obyvatel. To je ten kontakt s cizím, o kterým už jsem mluvil. Snaží se s tím nějak vyrovnat v různých podobách multikulturalismu (který ovšem z určitého hlediska tyhle skupiny taky vytváří) případně tedy fašismu (což je zas smutné vzhledem k dějinným souvislostem a vědomím toho, co přinesli). Prostě se tohle děje, ale není třeba to tahat do hudby, řekl bych. Mně taky spoustu věcí sere, ale v hudbě si hledám uvolnění, vyprávění příběhů a pohádek, případně nějaký svoje vnitřní uspokojení sdělením věcí, které mě zajímají a baví . No a jestli někoho baví se šťourat v tomhle, tak je to hold jeho věc. Když mě osobně nebude nikdo nijak omezovat a napadat, tak ať se třeba zblázní. Snad je ještě většinová společnost natolik normální, že si tohle uvědomí a tyhle věci zůstanou pořád marginální. Každopádně ve světě je situace složitá a tohle je důsledek. Ostatně ono ani nejde udělat si na to konzistentní názor. Dost o tom :). Na tuhle pasáž budu teď odkazovat,! Už se k tomu nehodlám vracet :).\nPoslední dobou mě dost mrzí, že kapely rezignuji na své web stránky a sázejí všechno jen na Bandzone či MySpace . Jak jsem se díval, tak OBLOMOV jsou na tom podobně. Není to škoda ?\nKdyž na těch profilech nalezneš v podstatě všechny informace, které jsou důležité, nevidím důvod platit někomu za webhosting a dalšímu za vytváření stránek apod. To je důvod, proč už nemáme stránky. Myslím, že u jiných kapel je to podobný.\nBlížíme se do finále. Pokus se nyní shrnout dráhu kapely OBLOMOV? S čím si spokojen /co tě naopak mrzí/ co vyšlo/ co nevyšlo…atd.\nNo dráhu… prostě to beru tak, že když je chuť, něco spolu vymyslíme a máme z toho dobrý pocit. Už mě nebaví se někam cpát. To bylo na začátku. Už si nemyslím, že budeme slavní apod. 🙂 Vyšla dvě alba, jedno EP a demo a nevyšly ty desky, které vyjdou. A já jsem tak spokojený. Hehe!\nJak myslíš, že se změnila scéna či možnosti od doby vašich úplných začátků?Co bys poradil klukům, kteří teprve začínají ?\nNeposílat na recenzi svá alba kolegům – muzikantům :). Ne vážně… já vůbec nevím. Prostě stále někde otravovat, a když jsou si svojí hudbou jistí, tak otravovat o to víc. Rozesílat infa, dema, proma… jasně, že tu a tam narazí a někdo je spaří, že posílají spam (tyhle problémy znám 🙂 , ale prostě bez toho to nejde a smazat ten mail je to nejmenší, myslím… ), jiný že nemá zájem, jinde zas spaří jejich album…ale to je nesmí odradit. Hlavně je tady ten internet. Já si ještě pamatuji na poměrně dost tištěných zinů. To už dneska málokdo zná. To mělo své kouzlo jako svině!\nHonzo, díky za bohaté odpovědi. Abychom to nějak zakončili, tak se na oplátku můžeš zeptat něco ty mě…:)\nTak fajn. Tak třeba jakou knížku si naposledy četl ?\nTak naposledy to byl zákon o nemocenském pojištění 🙂 🙂 :). Většinou právě čtu tyhle věci, které potřebuji do práce. Naposledy jsem četl knížku o letních prázdninách. Bylo to něco od Bukowského…..:)


[Aktualita Evropské databanky: Evidence tržeb i pro řemeslníky. Další hlasování o změnách EET posunuto na pátek] Poslanecká sněmovna dnes jednala o změnách v elektronické evidenci tržeb. Na závěrečné hlasování nedošlo. Pokračovat se bude ve Sněmovně v pátek. V Poslanecké Sněmovně se dnes stihlo hlasovat jen o části z osmi stovek pozměňovacích návrhů. V dalším hlasování se bude pokračovat na konci tohoto pracovního týdne, 31. 5. 2019.


Zeman nebo Schwarzenberg? Jedno je jisté, Česká republika konečně sklapne bruselské podpatky - Info kuryr\nNovinka:Zeman nebo Schwarzenberg? Jedno je jisté, Česká republika konečně sklapne bruselské podpatky\nÚterý 15 leden 2013 - 05:21:33\nV prvním kole prezidentské volby prý prohrála na celé čáře pravice. Nikoliv, žádná pravice tu ve skutečnosti není. Prohrála ODS, to ano, ale to není pravicová strana už dlouho. Prohrála Bobošíková, která je jen bojovnicí za Bobošíkovou a ta bude prohrávat i nadále. A Karel Schwarzenberg i přes svou dýmku, motýlka a údajný aristokratický původ není představitelem pravice už vůbec.\nZeman nebo Schwarzenberg: Česko konečně a poslušně sklapne bruselské podpatky\nVítězství dvou silně prounijně laděných kandidátů jen dokladá rozpad těch konzervativních hodnot, na kterých lze jako na pevných základech stavět prosperitu společnosti a státu na víc, než jen pár let trvání mandátu těch, kteří zrovna drží kormidlo. Je i smutným důsledkem již mnoho let trvající socializace a byrokratizace evropskounijních struktur. Ano, už se to panu Barossovi, Schulzovi a mnoha dalším podařilo. Namísto silné a konkurenceschopné Evropy vytvořili tito sociální alchymisté hroutící se hybrid. A není cesty zpět, bohužel, rozhodně tedy ne dnes, kdy v Unii končí naše peníze a my je odtamtud prostě musíme chtít zpátky. Tudíž musíme poslouchat. Rapidně se zvyšuje naše závislost na těchto penězovodech, náš stát, úřady i společnosti si na to navykají (už navykli): prostě to zaplatí jakési "evropské peníze". O nesmyslných formulářích a projektech, kontrolorech projektů a kontrolorech kontrolorů projektů ani nemluvě a nemluvě ani o zatím neviditelné likvidaci demokratických principů.\nEvropská unie potřebuje akutně silnou opozici\nDemokracie má svá pravidla a mezi ně patří zejména možnost své volené zástupce zase odvolat. Posunume-li ale řízení společných věcí tak daleko, že k nim lidé nedohlédnou, a přesně tak funguje evropský parlament a evropské komise, pak si tam politici, finančníci a úředníci prosadí svou, aniž by to občan zaregistroval. Už v našem vlastním parlamentu máme potíž sledovat, co se tam děje, ale pořád je tu systém vlády a opozice, který, byť je zparchantělý průnikem ekonomických zájmů a rozmělněním idejí v levostředý balast, pořád plní roli vzájemného hlídání a korekcí extrémních úletů jedněch nebo druhých. V EU to ale neplatí. Obrovské množství poslanců tam sedí a hlasují téměř unisono, po nějaké opozici, která by sekla po chamtivých ideologických prstech současné vůdce euro-cirkusu, ani památky. Čestnou výjimkou je pan Nigel Farage, který přímo na půdě evropského parlamentu alespoň trochu burcuje nikoliv proti evropské integraci, ale proti její současné formě. A byl takovou výjimkou i Václav Klaus a nakonec Česko jako celek, protože alespoň občas od nás zazněly pochybnosti, připomínky a odpor vůči diktátu a často i evidentním ekonomickým pitomostem. Když nic jiného, byl VK jeden z mála, který díky svým nekompromisním názorům dokázal rozvířit diskuzi. Taková diskuze ale EU vůbec nevoní. A tak jsou čeští kandidáti druhého kola pro evropské hlavouny vítanou nadějí, že už ani Česko nebude evropským občanům připomínat, že by taky mohli někdy s něčím nesouhlasit a vůbec o něčem ještě přemýšlet.\nA ještě jednu věc nám přinesla demokracie: svobodomyslnost\nA není to věc či vlastnost záporná a určitě bychom se jí neměli vzdát. Bohužel, ať jste příznivci Zemana, tedy spravedlivého údajně levicového bodrého sedláka, nebo Schwarzenberga, aristokratického údajného pravičáka a víc Evropana než Čecha, s českou svobodomyslností a jistým vzdorem proti stádovitosti Evropy se můžeme rozloučit. Oba dva nás donutí, spolu se sociáldemokratickou vládou, která tuto zemi brzy čeká, srazit euro-podpatky a sekat už konečně dobrotu. O důsledcích takové servilní politiky zajeďte se přesvědčit třeba do Španělska. Česká svobodomyslnost je specifickým fenoménem a měli bychom si jí vážit. Umění nadhledu a sebereflexe, (a není náhodou, že nám jsou v této vlastnosti nejblíže Angličané se svým pověstným suchým humorem), je vzácný dar likvidující zaslepenost a upjatost. A jak už ukázala historie, jsou tyto vlastnosti protivné zejména byrokratům a dogmatikům všech barev.\nTak co s tím (prezidentem)?\nV následující volbě nelze dobře zvolit. Ani jeden kandidát nebude důstojným reprezentantem a ani jeden v dlouhodobém horizontu Česku neprospěje. Oba jsou totiž představiteli minulých časů. Paradoxně je Miloš Zeman o maličko méně horším kanidátem, neboť je o maličko méně ohebným člověkem. Toť vše. Na vývojové sinusoidě nás čeká hluboký propad do socialistiského modelu společnosti. Ale naděje tu stále je: Když jsem v sobotu těsně po ukončení voleb sledoval debatu představitelů malých politických stran na CT24 (Piráti, Svobodní, LEV21), nestačil jsem se divit: jak slušně mohou mluvit a vystupovat politici aniž by uhnuli ze svých zásad, a jak lze kvalitně takovou diskuzi moderovat. Po panu Moravcovi s šestimetrovým hřebínkem a rétorice prezidentských kandidátů (o parlamentních figurách ani nemluvě) příjemné osvěžení a příslib nových časů. Doufejme, že se jich brzy dočkáme.\n( http://infokuryr.cz/news.php?extend.18 )\nVygenerováno za:0.0576 sec,0.0387 z toho dotazů.Dotazů v DB:16. Použitá paměť:879,744B


Elektrické vstřikovací lisy TOYO 50% úspora | borra.cz\nBimetalické šneky a komory\nŠneky a komory pro gumárenské stroje\nParalelní dvojšneky a komory\nŠneky a komory pro extrudery\nZpětné uzávěry pro vstřikovací stroje\nŠneky a komory pro vstřikovací stroje\nKónické dvojšneky a komory\nDoplňky pro vsřikovací stroje\nTopné pásy a tělesa\nElektrické vstřikovací lisy TOYO\nČesky Русский English (UK)\n/Elektrické vstřikovací lisy TOYO\nPlně elektrické vstřikovací stroje TOYO japonské výroby.\n01 Nízká spotřeba - minimálně o 50% nižší spotřeba oproti hydraulickým strojům.\n30% oproti hybridním strojům. Průměrná spotřeba strojů TOYO na kg materiálu je 0,23 - 0,27 kW\n02 Stroje TOYO nepoužívají přímý pohon ale servomotory s převody, proto můžeme používat menší servomotory než konkurence na plně elektrických strojích.\n03 Nulová spotřeba oleje - žádné úniky oleje, žádná čerpadla, ventily, žádné problémy s ekologickou likvidací oleje.\n04 Minimální nároky na servis. Stroje i po 10 letech provozu často nepotřebují výměnu servo motorů, řemenů nebo kuličkových šroubů.\n05 Chlazení vzduchem, voda je nutná pouze pro chlazení formy.\n06 Uzavírací síla od 50 do 1300 tun.\n07 Tichý chod.\nMezera mezi sloupy\nJedna z největších mezer mezi sloupy v odvětví umožňuje snazší umístění větších forem.\nUzavírací mechanismus ve tvaru písmene V je jedním z klíčových technologických prvků společnosti TOYO vyvinutých ve spolupráci s univerzitou v Kjótu. Díky působení síly do středu formy umožňuje rovnoměrně distribuovat uzavírací sílu.\nAkcelerace a decelerace\nRychloběžné motory vyhazovačů umožňují rychlejší akceleraci a deceleraci.\nSkladové stroje k dodání za 2-4 týdny.\nVeškeré rozšíření jako chladící okruhy, horké vtoky, tahače jader, konektory atd. se připraví podle přání zákazníka.\nRychlé a přesné vstřikování\nRůzné typy vstřikovacích jednotek umožňují více než 5G akceleraci a díky tomu zkrácení cyklu až o 60%. Stroje TOYO se vyznačují nejpřesnější akcelerací v odvětví.\nO 95% nižší spotřeba maziva\nVelikost kuličkových šroubů umožňuje použít více kuliček, snížit tak opotřebení a udržení nízké teploty. Nový design šroubů udržuje mazivo jen tam kde je potřeba a tím snižuje jeho spotřebu až o 95% oproti obvyklým systémům.\nVstřikovací jednotka je vybavena lineárními lištami s nízkým třením což má za následek nižší vibrace, nižší náchylnost na změny teplot a garantovanou opakovatelnost.\nPředstavíme vám všechny výhody elektrických vstřikovacích strojů TOYO. Dozvíte se jak ušetřit minimálně 50% provozních nákladů oproti plně hydraulickým strojům.\nDalibor Štrop - 775 104 977\nUnikátní geometrie šneků a komor\nOriginální šneky a komory zajišťují ideální hodnoty průtoku a tepelnou stabilitu pro zpracování nejrůznějších druhů materiálu.\nOvládací systém je v češtině s možností řízení přístupů pro administraci, údržbu atd.\nSnížená a digitálně vizualizovaná energetická spotřeba podporuje aktivity k úspoře energie a navozuje ekologické uvědomění.\nChcete víc informací? Pošlete nám vaše kontakty a my vám zavoláme.\nVaše osobní údaje (e-mail, jméno a telefon) budeme (Borra s.r.o.) zpracovávat pouze za účelem vyřízení vašeho požadavku na získání více informcí o našich produktech a službách v souladu s platnou legislativou a zásadami ochrany osobních údajů. Svůj souhlas se zpracováním osobních údajů můžete kdykoli odvolat prostřednictvím odeslání emailu na borra@borra.cz nebo v případě že se přihlásite k odběru novinek, kliknutím na odhlašovací odkaz v každém emailu.\nChci dostávat maximálně 1x za měsíc novinky od Borra s.r.o.\nPro kalkulaci náhradních dílů vyplňte poptávkový formulář:\nŠneky - komory - špičky\n+420 777 320 261\nVaše osobní údaje (e-mail, jméno) budeme (Borra s.r.o.) zpracovávat pouze za účelem zasílání newsletterů (maximálě 1x za měsíc) se zajímavým obsahem z oblasti vstřikování plastů a s aktuálními skladovými zásobami v souladu s platnou legislativou a zásadami ochrany osobních údajů. Svůj souhlas se zasíláním a zpracováním osobních údajů můžete kdykoli odvolat prostřednictvím odhlašovacího odkazu v každé kampani.\nSpolečnost Borra s. r. o. je výhradním distributorem plně elektrických vstřikvacích lisů TOYO na ůzemí České Republiky a Slovenska.\n© Copyright Borra s.r.o. 2019. Developed by: mainspring.cz


« kdy: 06. 08. 2017, 11:12:49 »\nGMail se nepovazuje za sluzbu, ktera respektuje soukromi. Celkem nedavno zrusil scanovani emailu, pro ucely reklamy na free uctech - to uz jako smirovani byt hodnoceno muze. Dalsi problem je, ze je to sluzba z USA, coz v dobach po PRISM, snowdenovi a spol neni uplne nejlepsi. Neockaval bych, ze google se v pripade problemu s agenturami zachova jako lavabit a sluzbu zavre.\nNapul cesty je protonmail, kteremu je take docela tezke verit, ale kod se da zauditovat/zvalidovat a obecne je pro ne technicky narocnejsi se do emailu dostat - nejvetsim problemem je momentalne silny vendor locki-in.\nZajimavym projektem je treba mailbox.org o jehoz vyzkouseni uvazuji. Je placeny ale bere bitcoiny, umisteny je v nemecku. Pokud se chce clovek chovat hodne paranoinde treba se mu podari prosadit Darkmail od tvurce lavabitu.\nSamozrejme si clovek musi i uvedomit ceho chce dosahnout - i GMail s pouzitim pgp se stava pouzitelnymmpro vetsinu ucelu. IMHO je nejdulezitejsi si uvedomit, jakou cast me identity(dulezite je svou identitu vlastnit) chci sdilet a ktera je pro me citliva a podle toho zvolit sluzby a SW ktery chci pouzivat.


Uhelné brikety UNION SVAZEK paleta 700 kg - Praha - Zbraslav | OKPaliva.cz\nSnadné je i objednání a doručení až k domu ve vaší obci Praha - Zbraslav. Uhelné brikety UNION - SVAZEK je možné také osobně vyzvednout na prodejně přímo ve skladu. Zvolte si variantu produktu kliknutím na záložku níže DOPRAVA V CENĚ nebo OSOBNÍ ODBĚR NA PRODEJNĚ.\nHnědouhelné brikety UNION - SVAZEK doručíme i do obce Praha - Zbraslav.\nKvalitní brikety UNION - SVAZEK vyrobené z lisovaného uhelného prachu jsou zabalené na paletách. Přivezeme je do vaší obce Praha - Zbraslav nákladními auty s plošinou a složíme k vašemu domu. S nákupem u nás máte jistotu, že zboží dopravíme do obce Praha - Zbraslav ve velice krátké době tak, aby nenastal výpadek ve vaší topné sezóně.\nNejsme tedy klasické uhelné sklady v obci Praha - Zbraslav, ale internetový obchod a výrobce baleného paliva. Ceník briket UNION - SVAZEK, včetně dopravy do vaší obce Praha - Zbraslav, je shodný pro celou Českou republiku. V klidu nakoupíte brikety z domova, a my vám je přivezeme do do obce Praha - Zbraslav. Naše služby dosahují kvality vašeho oblíbeného uhelného skladu ve městě Praha - Zbraslav.\nProč si koupit hnědouhelné brikety UNION - SVAZEK s dopravou v ceně do obce Praha - Zbraslav?\nUžijte si příjemný čas strávený u krbu v obci Praha - Zbraslav.


Zdislav Šulc: Klausovy mýty o budování kapitalismu a třetích cestách | Listy\nJste zde: Listy > Archiv > 2006 > Číslo 1 > Zdislav Šulc: Klausovy mýty o budování kapitalismu a třetích cestách\nKlausovy mýty o budování kapitalismu a třetích cestách\nPočátkem ledna se Václav Klaus u příležitosti 15. výročí zahájení ekonomické transformace v tehdy ještě nerozděleném Československu pokusil zprivatizovat tento historický proces ve prospěch svůj a ODS. Učinil tak na půdě Centra pro ekonomiku a politiku (CEP), médii zpravidla označovaného za jeho instituci, ale v informované veřejnosti vnímaného spíše jako ideologická základna ODS. Ve své přednášce přišel s nápadem považovat jubilejní datum zahájení transformace za počátek budování kapitalismu v Čechách.\nTehdy, 1. ledna 1991, on i jeho young boys o budování kapitalismu mlčeli. Není divu. Ve výzkumech veřejného mínění podíl těch, kteří si něco takového přáli, vyjadřovala cifra 3 %. K budování kapitalismu v Čechách se hrdě přihlásil Tomáš Ježek až v roce 1997, dokonce v názvu knihy, přičemž se pojistil vydavatelovým prohlášením, že kniha vychází bez jeho souhlasu. Do té doby se zpravidla mluvilo o transformaci centrálně plánované ekonomiky na peněžně tržní.\nKdyž se Václav Klaus po listopadu 1989 stal ministrem financí v Čalfově vládě národního porozumění, neměl ve své tornistře žádný zformulovaný ucelený projekt na zavedení kapitalismu v Čechách. Měl však solidní, vlastní pílí nabyté znalosti ekonomické teorie neoliberalismu hlavního proudu – v 60. letech spíše neokeynesiánské orientace, za normalizace po jeho přesunu z Ekonomického ústavu ČSAV do Státní banky a později do Komárkova Prognostického ústavu se však v souladu s dobovým posunem přechýlily k poněkud modernizovanému monetarismu friedmanovského typu. Podle této teoretické výzbroje (z reality tehdejší československé podnikové sféry neměl žádnou zkušenost) začal s prvními transformačními kroky.\nBez promyšlené dlouhodobé strategie a při zachování existujícího institucionálního uspořádání ekonomiky (centrální plán rozepisovaný do podniků, dvě od sebe oddělené hladiny plánových velkoobchodních a maloobchodních cen atd.) začal po friedmanovsku s monetárními operacemi ve stále ještě nemonetární ekonomice. Již 8. ledna devalvoval korunu z dosavadních 15,60 korun za dolar o 18,6 % a pro občany zvedl tzv. turistický kurs na úroveň dosud nelegálního veksláckého kursu 38 Kčs za dolar. Při současném zavedení bezvízového styku se sousedním Rakouskem tak musel československý občan za dosavadní omezený příděl deviz zaplatit dvojnásobek. Zahraniční turista si naopak za stejné množství svých valut mohl v Československu koupit dvojnásobek zboží a služeb. Při vysoké míře dotací, zejména cen potravin, tak mohli rakouští návštěvníci u nás nakupovat pětkrát až pětadvacetkrát výhodněji než doma. Nastalo masové vykupování u nás často nedostatkového zboží rakouskými jednodenními turisty. Nezbylo než rychle couvnout a turistický kurs v polovině roku 1990 snížit na 23 Kčs za dolar.\nDůsledky finální devalvace měny na 28 korun za dolar lze přirovnat k měnové reformě: obyvatelstvo připravila o podstatnou část úspor, většinu podniků pak na řadu let o konkurenční schopnost na světových trzích.\nPo 1. lednu 1991 už se utajené zavádění kapitalismu uskutečňovalo podle federálního scénáře. Ten byl sice v září 1990 parlamentem projednán, nikoliv však schválen. Bylo jej tedy možno interpretovat a realizovat i přes četné námitky různých oponentů, které V. Klaus dnes souhrnně označuje za stoupence utopické třetí cesty, tehdy údajně bránící zavedení kapitalismu u nás.\nOd prvních dnů transformace centrálně plánované ekonomiky na peněžně tržní tak bylo zaděláno na těžké problémy, z nichž je možné připomenout jen zlomek nejzávažnějších. Hned po prvním čtvrtletí se ukázalo, že na tři čtvrtiny nadále státních podniků se po cenové liberalizaci ocitlo v platební neschopnosti. Utajení budovatelé kapitalismu zapomněli, že podniky po desetiletích státního plánování jsou různě zadluženy, jedny podkapitalizovány, jiné překapitalizovány atp. Při liberalizovaných cenách to nemohlo skončit jinak než platební neschopností většiny z nich. Na rozdíl od některých oponentů – například expertního týmu české vlády – je ani nenapadlo, že dosavadní státní podniky je třeba souběžně s liberalizací trhu kapitalizovat a komercionalizovat. Vyžadovalo to zejména vymezit jejich startovní základní jmění (kapitál) na reálném základě, odpovídajícím konkursní podstatě, ale nikoliv účetní ceně.\nMísto toho zapálení neoliberálové začali se starým známým „socialistickým“ přerozdělováním: vyčlenili 50 miliard korun, zapsaných na konto Fondu národního majetku. V něm však nebyla ještě ani koruna z očekávaného výnosu budoucí privatizace. Nemluvě o tom, že předpokládaná převaha její kuponové podoby, uskutečňované v podstatě bezplatně, s finančními výnosy nemohla počítat. Manažeři Státní banky pak – často na základě osobních známostí s manažery státních podniků – štědře „oddlužovali“ platebně neschopné. Na státním rozpočtu se to neprojevilo, protože účetně to šlo na triko Fondu národního majetku. Veřejnosti tak mohl být státní rozpočet prezentován jako vyrovnaný. Vydatně k tomu přispívalo, že dluhová služba (splátky státního dluhu a úroky z něj) byla financována z tehdy vysokých přebytků důchodového a zdravotního pojištění. Ty ale naopak měly být ukládány na zvláštní, od státního rozpočtu oddělený, účet – jak by se dnes hodily při miliardové zadluženosti VZP!\nNení náhoda, že V. Klaus ve svém výletu do historie o privatizaci hovořil jen obecně. Ani slovem se nezmínil o té kuponové. Většina českého obyvatelstva ji už léta pojmenovává slovem tunelování, což je pojem, kterým Česko obohatilo světový slovník. Personálním symbolem kuponové privatizace se stalo jméno Viktora Koženého. Tento fenomén se do oslav Klausovy éry vůbec, ale vůbec nehodí. Proto V. Klaus jistě vítá, že veřejnost si zpravidla tuto šmouhu na patnáctileté zlaté době budování kapitalismu v Česku spojuje s údajným otcem kuponové privatizace a někdejším ministrem pro privatizaci Tomášem Ježkem. Když loni v říjnu byl na Bahamách V. Kožený zatčen v souvislosti se žádostí USA o jeho vydání, aby mohl být souzen za podvody, údajně spáchané na amerických investorech, znovu naše média připomněla českou kauzu Kožený. Jeho „tunel“ je zde odhadován na více než 11 miliard korun. T. Ježek se rozhodl veřejně si umýt ruce a odpovědnost za to hodil na Klause. V rozhovoru pro Právo 12. října 2005 uvedl, že ministerstvo financí, tehdy v čele s V. Klausem,pozdě připravilo zákon o investičních fondech, který byl navíc vadný, protože de facto tunelování umožnil a legalizoval. Reakce V. Klause byla tentokrát neobvykle smířlivá a pro většinu veřejnosti vlastně utajená. Místo v médiích byla jeho odpověď umístěna na internetových stránkách Hradu. V. Klaus Ježkovo tvrzení bez bližší argumentace odmítl a „občanům naší země“ přitom přes internet sdělil, že „jsme dlouhá desetiletí, od základní školy, byli nejlepšími kamarády s panem Tomášem Ježkem. Vzhledem k tomu občané naší země žádný výrok o Tomáši Ježkovi nikdy neuslyší“.\nProč ale T. Ježek nekritizoval vadnost zákona o investičních fondech už v roce 1992, kdy vznikal a on jako ministr privatizace jej nepochybně musel připomínkovat? Já to udělal 8. března 1994, ještě před koncem druhé vlny kuponové privatizace v Hospodářských novinách v článku Rozporuplné postavení investičních fondů. Z analýzy zákona vyplynulo, že tato právní úprava vytvořila „prostor pro uplatnění různých lobbistických zájmů k obohacování jedněch na úkor druhých“. Požadoval jsem korekci zákona včetně novelizace. Vláda ani parlament však na toto varování nereagovaly. Fakticky tak legalizovaly historicky bezprecedentní masové přerozdělování společenského majetku v řádu stovek miliard korun. Zajistily tak právní nepostižitelnost jeho aktérů i po roce 1998, kdy nová Zemanova vláda projevila vůli problém řešit – viz značně skromný výsledek „akce čisté ruce“.\nZajímalo by mě, proč Tomáš Ježek nevyužil lednové přednášky Václava Klause k 15. výročí „začátku budování kapitalismu v Čechách“, aby v diskusi konečně objasnil tajemné důvody, které údajně vedly k tomu, že ministerstvo financí vypracovalo zákon o investičních fondech už tehdy evidentně vadný. Nevím, zda na tak závažnou přednášku nebyl pozván, anebo na ni jít nechtěl. Nebo si snad vzal k srdci připomínku o desetiletích kamarádství? Způsobil skautský slib V. Klause, že „občané naší země žádný výrok o Tomáši Ježkovi nikdy neuslyší“, že se možná i on v duchu rozhodl alespoň do budoucna dodržet vůči kamarádovi totéž?\nHistorici, plačte! Nezbývá vám než uvěřit, že za všechno zlé v české ekonomice po listopadu 1989 mohou spolu s disidenty zejména propagátoři různých utopických třetích cest. Žádná analýza, žádný důkaz, jen pomluvy o „prohlubování perestrojky“ a o návratu do roku 1968. A nesourodý výčet několika jmen, z nichž každé představuje něco jiného.\nKlausův tým – existovalo-li kdy něco takového – po řadu měsíců, jak uvedeno výše, činil dalekosáhlé, problematické, izolované zásahy do chodu ekonomiky, aniž vycházel z formulované a odborně prodiskutované strategie systémových transformačních změn. Přitom už počátkem ledna 1990 měla federální vláda k dispozici seriozní návrh scénáře transformace československé plánované ekonomiky na tržní, který na konferenci ekonomů v Kolodějích předložil Čechoameričan Jan Švejnar, dnešní ředitel CERGE – Národohospodářského ústavu. Zůstal bez povšimnutí, zatímco T. Ježek s D. Třískou údajně právě o přestávce této konference vymysleli dobrodružný experiment systémově totálně vadné kuponové privatizace.\nJiž v dubnu 1990 byla k dispozici první varianta transformačního scénáře expertního týmu české vlády. K jejím základním systémovým změnám patřily liberalizace vnitřních cen, dvoukrokové otevírání ekonomiky světu (s využitím zkušeností Erhardovy reformy v západním Německu 1948) a privatizace založená na individuálním přístupu k velkým podnikům za účasti zahraničního kapitálu – viz dodnes nejúspěšnější privatizace mladoboleslavské automobilky Škoda. Ta byla dílem Františka Vlasáka a Jana Vrby, které Václav Klaus uvádí ve výčtu představitelů utopických třetích cest. Teprve záměry českého expertního týmu přiměly dosud neexistující tým Klausův, aby nějaký scénář transformace narychlo spíchl. Vyšší postavení v mocenské struktuře ovšem umožnilo federální vládě smést český scénář ze stolu a po svém interpretovat a realizovat to, co parlament v září 1990 pouze vzal na vědomí.\nPatnácté výročí zahájení ekonomické transformace v Československu není ani kulaté, ani neposkytuje dost seriozních analýz a fakty podložených studií, aby je bylo možno využít k objektivnímu, nikoliv jen černobílému zobrazení celého procesu. Jedno ovšem nelze Václavu Klausovi upřít. Prokázal chytrost politika, který se rozhodl využít „jubilea“, aby české veřejnosti předložil legendu o vítězné zlaté éře vybudování kapitalismu pod jeho vedením.\nZdislav Šulc (1926) je ekonom.


Malostranský hřbitov v literatuře\nVydáno dne 21. 04. 2008 (760 přečtení)\nObraz Malostranského hřbitova nalezneme v díle Jana Nerudy (1834 – 1891), který zde pohřbil své rodiče:\notcova kde hlava\nna sedmé již léto\nvěčný sen vyspává.\nHrob ten otcův, matčin\nmým též hrobem bude,\nMalý domek z hlíny,\nvlhké čtyry stěny,\nv něm však lásky, že jí\nv širém světě není.\nNa Malostranském hřbitově se odehrává i povídka Psáno o letošních Dušičkách z Povídek malostranských.\nPro smíchovského rodáka Jakuba Arbesa (1840 – 1914) byl Malostranský hřbitov přitažlivým romantickým zákoutím. Podle romaneta Vymírající hřbitov býval syn hrobníka v dětství Arbesův kamarád. Odehrává se zde část romaneta Etiopská lilie, je jím inspirováno i romaneto Sivooký démon. Na hřbitově je pohřbena spisovatelova sestra a první dcera Marie Magdalena, která zemřela krátce po narození (1867).\nDalší smíchovský rodák Jiří Karásek ze Lvovic (1871 – 1951) použil Malostranský hřbitov jako dějiště svého románu Zastřený obraz a inspiroval se jím i v sonetu Květiny na Malostranském hřbitově:\nBez černý tmí se nad hrobem, kde tělo\nPřed lety bůhvíkoho zpráchnivělo.\nPredikát s erbem vyhlodaly deště.\nBez černý kvete poloshnilý ještě.\nA růže zdivočelá lístky zbledlé\nNad hrobem dívky trousí z jara vedle.\nTak žila jak ty neduživé květy.\nSpí spánek beze snů zde půlstaletý.\nFialky bázlivé, jež rosou studí,\nNa hrobě dítěte vždy jako vzbudí.\nV kolébce vůně snad spí pokojněji.\nKus mrtvé Prahy miz, tma ji halí\nV těch křovinách, kde dávní lidé tlejí.\nCos chtěli kdys a též se nedočkali.\nLegenda o náhrobku pasovského biskupa Thuna-Hohensteina inspirovala Evu Vrchlickou (1888-1969) k básnickému zpracování v baladě Hřbitov v Košířích. Vypravuje se o pyšné a zpupné paní Terezii, že jednou za noci jedouc kolem přikázala svému kočímu, aby vstoupil na hřbitov a biskupovi obrátil list v knize.\nV měsíční noci jela krásná dáma\nna svoji vinici.\nPřed hřbitovním portálem zastavit dala\nsmíchem se dusící.\n„Sestup hned, Jene,“ kočímu děla,\n„a obrať kamenný list\nstarému Thunovi tam na tom náhrobku,\nať nemusí vždy totéž číst.“\nKočí rozkaz neuposlechl, a tak paní Terezie sama vystoupila k pomníku, v tom však:\nv měsíci a parách biskup zdál se živý.\nTeď pohnul levicí –\nženě se chvějící.\nPaní vystoupila na pomník a nahlédla do biskupovi knihy. S hrůzou shledala, že biskup se modlí rekviem. Za koho? Právě za ni, za paní Terezii. Vylekaná paní se hnala zpět k vozu, sama uchopila opratě a uháněla pryč. Hrůza ji pronásledovala, ulehla a umírala. Ale zpupnost jí neopustila:\nV týdnu umírala. Na lkající pyšně\nJanovi šeptala: „Dík vyřiď a knihu\nzavři mu před nosem.“\nPaní Terezie zemřela a puklý náhrobek nad jejím hrobem nese jen jediné slovo: Terezie.\nSvatá holčička zase inspirovala spisovatele Františka Kožíka (1909 – 1997) ve stejnojmené knize z roku 1943.


Svatba s maskérkou mu štěstí nepřinesla: Nicolas Cage se počtvrté rozvedl - Super.cz\nČtvrté manželství Nicolase Cage, z něhož chtěl herec vycouvat už čtyři dny po svatbě, je oficiálně u konce. Profimedia.cz\n3. června 2019 14:58\nJen čtyři dny poté, co si Nicolas Cage (58) vzal v Las Vegas za ženu maskérku Eriku Koike (34), herec zažádal o zrušení sňatku. Svatbu podle zdrojů, jež citovala zahraniční média, považoval za „chybu“. Rozvod proběhl poslední květnový den, píše web TMZ.\nTen také uvedl, že mezi důvody, jež herce vedly k ukončení svazku, byla údajná kriminální minulost nevěsty nebo její vztah s jinou osobou. Ani o jednom se prý svému nastávajícímu jaksi nezmínila. V době, kdy herec žádal o povolení k sňatku, byl navíc podle svědků „pravděpodobně opilý“.\nPro Cage jde o čtvrtý rozvod. V minulosti byl ženatý s Patriciou Arquette (1995 - 2001), Lisou Marií Presley (srpen 2002 - listopad 2002) a zatím nejdéle vydržel s Alice Kim (2004 - 2016). ■\nNicolas Cage s nyní již exmanželkou Erikou Koike ■\nJen pár dní po březnové svatbě fotografové pár v Las Vegas vyfotili při výměně názorů. ■


Hledání domova - Hana Lamková | Knihy na Martinus.cz\nStrhující pravdivý příběh rodiny, která se dostala do soukolí dějin, z pera autorky Čtyřlístku a loutkových filmů!\nPohnutá životní pouť manželů Ady a Jiřího trvala bezmála sto let a byla neobyčejně barvitá, dramatická a vpravdě inspirující. Vedla napříč bouřlivým 20. stoletím přes jižní přímoří tehdejšího Rakouska-Uherska do Prahy, Brna, Posázaví, jáchymovského a dalších komunistických koncentráků nakonec až kanadského Edmontonu. Jiří, filolog a přírodovědec, byl středoškolským učitelem, muklem, spisovatelem, vědcem a ke konci života se dočkal mnoha ocenění. Ada, ač prožila téměř celý život v domácnosti, neměla život o nic všednější a hledání domova, pro mnohé v 20. století tak typické, je provázelo celý život.\nKnihu napsala Hana Lamková, rodinná přítelkyně Ady a Jiřího, jež měla dle vlastních slov s nimi „společné století“. Tuto autorku známe především jako výtvarnici, scenáristku a zakladatelku věhlasného Černého divadla, za níž stojí mnoho příběhů legendárního Čtyřlístku či například večerníčky o Kátě a Škubánkovi.\n„Jiří Krupička byl vášnivým obhájcem racionálního myšlení, které k mému zklamání namnoze dostává v současné české společnosti na frak. Ze svého stoletého nadhledu viděl totiž možná pronikavěji než my trochu mladší, že za hrůzami uplynulého století stály právě iracionální síly, které v dějinách slavívají krutá, byť dočasná vítězství nad těmi, kdo obhajují právo na svobodné tvůrčí myšlení posilující člověka v nekončícím úsilí o hlubší poznání světa.“ Jiří Grygar.


Hotely – Bletchingdon | Hotels.com\nHotely ve městě Bletchingdon\nHotely – Bletchingdon\nHledat hotely – Bletchingdon\nKdy se chystáte navštívit destinaci Bletchingdon?\nZobrazit hotely ve městě Bletchingdon na mapě\nPředstavujeme destinaci Bletchingdon\nHotels.com vám pomůže najít ty nejlepší hotely ve městě Bletchingdon.\nAbychom vám pomohli najít ideální hotel a pokoj v destinaci Bletchingdon, zjedodušili jsme porovnávání hotelů, mezi nimiž najdete i naše nejoblíbenější hotelové řetězce. Nejoblíbenějším z hotelů ve městě Bletchingdon je momentálně The Glove House, který si jen za poslední hodinu rezervovalo 5 zákazníků.\nPři rezervaci na webu Hotels.com zároveň sbíráte noci do věrnostního programu Hotels.com Rewards. Členství je zdarma a registrace trvá jen dvě minuty. Členové získávají za každých 10 noclehů jednu noc zdarma.* I krátký víkend ve městě Bletchingdon se tak může stát vaším prvním krokem k získání noci zdarma.\nProč rezervovat ubytování ve městě Bletchingdon na webu Hotels.com?\nU nás najdete ideální hotel pro každou příležitost a ve městě Bletchingdon budete mít na výběr z 88 hotelů. Porovnejte si hotely v našem pohodlném a rychlém vyhledávači a pak můžete filtrovat podle následujících kritérií:\n- Část města Bletchingdon\n- Turistické atrakce v destinaci Bletchingdon\n- Podrobná mapka znázorňující polohu hotelu a okolní dopravní infrastrukturu i turistické atrakce ve městě Bletchingdon


zahradní skleník VITAVIA URANUS 11500 PC 4 mm zelený\nZboží - II. jakost se slevou\nVše pro zahradu > Skleníky > Skleníky podle výrobců > Vitavia (Velká Británie) >\nskleník VITAVIA URANUS 11500\nKód produktu: LG580\nBěžná MOC cena: 33 830 Kč\nCena: 29 432 Kč\nCelkem kusů skladem: 5\nBěžná MOC cena: 3 990 Kč\nAktuální cena po dobu akce: ZDARMA\nčisticí prostředek LANITPLAST\nna desky z polykarbonátu\nProstředek na mytí polykarbonátových skleníků a pařenišť.\npůdní topení - odporový kabel 12 m\nSada 10 zemní vruty\nZavlažovací sada pro skleník, univerzální, vhodná pro všechny typy skleníků. Bez obrubníku.\nuniverzální zavlažovací sada LANITPLAST s 6 m obrubníkem\nZavlažovací sada pro skleník, univerzální, vhodná pro všechny typy skleníků. Včetně 6 m obrubníku.\nAutomatický zavlažovací systém poháněný sluncem, vhodný pro všechny typy skleníků.