Pivovar, Mníšek pod Brdy\nPivovar byl zřízen v bezprostředním sousedství mníšecké tvrze pravděpodobně již před rokem 1550. Prvním doloženým majitelem byl Jan Vratislav z Mitrovic. Po něm vlastlili pivovar další páni z Mitrovic: Václav,Vratislav,Vít a Šebestián z Mitrovic, Vratislav II. z Mitrovic, Markéta z Mitrovic, Jan a Fabián z Mitrovic, Jan Vratislav z Mitrovic, Vratislav III.,Vilém, Zdeněk a Hertvík z Mitrovic, Zdeněk Vratislav z Mitrovic. Posledními majiteli z tohoto šlechtického rodu byli Vratilslav Fridrich a Václav Eusebius z Mitrovic. Za Mitroviců proslul pivovar výrobou speciálního černého piva. V polovině 17. století získal Mníšek spolu s celým panstvím pražský měšťan Engel z Engelflussu, který původní malý pivovar značně rozšířil. Po pánech z Engelflussu pivovar vlastlila hrabata z Unwertu, dále Pachtové z Rájova a na přelomu 19. a 20. století Carl Schirndinger, svobodný pán ze Schirndingu a jeho potomci. Za nich byl průměrný roční výstav 3000 hl piva, největší produkce byla 5000 hl v roce 1903. Posledním majitelem byl Teodorich baron Kast z Ebelsbergu. V roce 1927 byla výroba ukončena. Budova pak byla dlouho opuštěna, začal chátrat. Občas byla využita jako kancelář či skladiště. Na konci 20. století objektu hrozila demolice. Na počátku 21. století bývalý pivovar opravil moderátor Jan Rosák, který zde vybudoval kulturně-společenské centrum. Dnes je zde hostinec "U Káji Maříka", cukrárna, byty a malé divadlo ve sklepě. V sousedství – ve svahu zámku – se dochovaly rozsáhlé pivovarské sklepy. Ty jsou v havarijním stavu a uzavřené.\nAutorem plastiky je Vratislav Karel Novák. Jedná se o českého sochaře, šperkaře a vysokoškolského pedagoga. Průkopník kinetické plastiky. V roce 1983 navrhl a realizoval kovovou plastiku, určenou pro Telekomunikační ústřednu v České Lípě.


Cena bez DPH: 6 350,00 Kč\nŽidle je dodávána s výškově a šířkově 3D regulovatelnými područkami s měkčenou polyuretanovou pěnou na dotykové části. Standardem X5 je regulovatelná opěrka bederní páteře. Pětiramenný kříž z nylonu s kolečky o průměru 60mm. E5 je ideální židle pro dlouhodobé kancelářské sezení, která je vybavena moderní synchronní mechanikou tak, aby vyhovovala veškerým ergonomickým normám. Konstrukce opěradla je z černého nylonu s elastickou síťovinou v různých barvách. K dispozici je provedení s regulovatelnou opěrkou hlavy, síťovina v barvě opěráku. Sedák má černou nylonovou bezpečnostní strukturu s injektovanou nehořlavou pěnou.


1I stalo se ve třicátém roce ve čtvrtém měsíci, pátého dne toho měsíce, když jsem byl mezi vyhnanci u řeky Kebaru, že se otevřela nebesa a spatřil jsem Boží vidění. 2Pátého dne v měsíci — byl to pátý rok vyhnanství krále Jójakína — 3se opravdu stalo Hospodinovo slovo ke knězi Ezechielovi, synu Buzího, v chaldejské zemi u řeky Kebaru. Spočinula tam na něm Hospodinova ruka. 4A hle, viděl jsem toto: Od severu přichází bouřlivý vichr, velký oblak, okolo něj planoucí oheň a zář a zprostřed ní něco jako třpyt jantaru zprostřed ohně. 5A zprostřed ní jakoby čtyři bytosti a mají vzhled podobný člověku: 6Každá má čtyři tváře a čtyři křídla. 7Jejich nohy jsou rovné a jejich chodidla jsou jako kopyta telete a jiskří jako třpyt leštěného bronzu. 8Zpod jejich křídel vycházejí lidské ruce na čtyřech jejich stranách. Ty čtyři mají své tváře a svá křídla. 9Svými křídly se jedna druhé dotýkají. Když se dají do pohybu, neotáčejí žádná při chůzi svými tvářemi na stranu. 10Jejich tváře jsou podobné lidským tvářím, napravo mají všechny čtyři tváře lva, zleva mají všechny čtyři tváře býka, i tváře orla mají všechny čtyři. 11Jejich tváře a jejich křídla jsou k sobě nahoře rozepjata, každou spojují dvě křídla s druhou a dvě zakrývají jejich těla. 12A všechny se pohybují na stranu svých tváří, pohybují se, kam bude chtít jít duch; neotáčejí se při své chůzi. 13Podoba těch bytostí, jejich vzhled je jako žhavé uhlíky, planoucí oheň, jako vzhled pochodní. Chodí mezi těmi bytostmi a oheň má zář a z toho ohně vychází blesk. 14A ty bytosti běhají tam a zpět, na pohled jako blýskání. 15Díval jsem se na ty bytosti a hle, vedle těch bytostí před jejich čtyřmi tvářemi je na zemi jedno kolo. 16Vzhled těch kol a jejich zpracování je jako třpyt chryzolitu, všechna čtyři mají stejnou podobu a jejich vzhled a jejich zpracování vypadá, jako když je kolo uprostřed kola. 17Když se dají do pohybu, pohybují se na čtyři strany; neotáčejí se, když se dají do pohybu. 18Mají loukotě a výšku a budí bázeň; všechna čtyři mají okolo loukotě plné očí. 19A když ty bytosti jdou, dají se do pohybu i ta kola vedle nich a když se ty bytosti pozvedají od země, pozvednou se i ta kola. 20Když duch bude chtít někam jít, půjdou, kam duch chce jít, a ta kola se pozvednou vedle nich, protože duch té bytosti je v kolech. 21Při jejich chůzi se dají do pohybu také, když se zastaví, zůstanou také stát, a když se pozvedají od země, pozvednou se i ta kola vedle nich, protože duch té bytosti je v kolech. 22A nad hlavami každé té bytosti je cosi podobné klenbě jako třpyt hrozivého ledu roztaženého odshora nad jejich hlavami. 23Pod tou klenbou pak jsou jejich křídla vzpřímená jedno k druhému. Každá má dvě, která je zakrývají, a každá má dvě, která jim zakrývají jejich těla. 24Slyšel jsem zvuk jejich křídel jako zvuk mnohých vod, jako hlas Všemohoucího, když chodily; zvuk bouře jako zvuk vojska; když se zastavily, svěsily svá křídla. 25I stal se hlas svrchu nad klenbou, která byla nad jejich hlavou; když se zastavily, svěsily svá křídla. 26A shora nad klenbou, která byla nad jejich hlavou, bylo cosi podobné trůnu vzhledem jako safír a nahoře na tom jakoby trůnu kdosi vzhledem podobný člověku. 27A viděl jsem něco jako třpyt jantaru; vzhledem to mělo vnitřek okolo jako oheň; od jeho jakoby beder nahoru i od jeho jakoby beder dolů jsem uviděl cosi vzhledem jako oheň a mělo to okolo sebe zář. 28Jako vzhled duhy, která je na oblaku v deštivý den, takový byl vzhled záře okolo něho, vzhled podobný Hospodinově slávě. Když jsem to viděl, padl jsem na tvář a slyšel jsem hlas mluvícího.


Dřevěné kostky eshop\n✅Máte doma malého budovatele nebo budoucí architektu? ♥ Na závěry je sice ještě brzy, ale proč je nepodpořit v tom, co je baví? Skládací kostky od značky Legler jsou skvělý začátek jejich budovatelské kariéry. Podporují správný motorický vývoj a rozvíjí dětskou fantazii tou nejzábavnější formou. O..\n✅Petitcollage Stylové kostky Milestone. Dneska je mi tolik let! Vytvořte si vzpomínku na milníky v životě Vašich dětí. Poskládejte ekologicky šetrné kostky z bukového dřeva na sebe a cvakněte fotku s dítkem. Můžete takto zaznamenat dny, týdny, měsíce a roky růstu. Perfektní také pro fotky zakulacujícího se bříška maminek! Obsahuje 5 kostiček s rozdílným potiskem na každé straně. Obal je recyklovatelný. Specifikace: věk:0+ materiál:..\n✅CUBIKA je nová značka dřevěných hraček vyrobených pouze z ekologicky pěstovaného dřeva s velmi precizním opracováním a líbivým designem. Stavebnice pro kluky Doprava ve městě obsahuje 55 dřevěných hracích kostek, ze kterých lze postavit garáže a rušné město plné aut. Nechybí ani dopravních značky, semafor a benzinová stanice. Kostky jsou zabalené v dárkové krabici, do které lze po hře vše snadno uklidit. Tvarově jsou kostky..\n✅CUBIKA je nová značka dřevěných hraček vyrobených pouze z ekologicky pěstovaného dřeva s velmi precizním opracováním a líbivým designem. Stavebnice pro holky Pohádkové město obsahuje 55 dřevěných hracích kostek, ze kterých lze postavit pohádkové město, ve kterém nesmí chybět ani pricezna, drak a rytíř. Kostky jsou zabalené v dárkové krabici, do které lze po hře vše snadno uklidit. Tvarově jsou kostky ideální především pro..\nJOHNTOY Kartonové stohovací kostky\n✅Kartonové stohovací kostky různé velikosti s obrázky rozvíjejí dětskou fantazii i motoriku. Vyrobeno z kvalitního dřeva, lakováno nezávadnými barvami vhodnými pro děti. Testováno v EU...\nDřevěné kostky 3,25 (65%) 20 x hodnotené\nKategorie produktů drevene kostky obsahuje 12 záznamů.


Popis produktu Ventilátor DARK 100 mm vynikne ve vaší domácnosti díky svému stylovému zpracování a černé barvě. Praktické využití nalezne především ... celý popis\nVentilátor DARK 100 mm vynikne ve vaší domácnosti díky svému stylovému zpracování a černé barvě. Praktické využití nalezne především v místech s velkou koncentrací vlhkosti, jako jsou například koupelny či kuchyně, je vybavený zpětnou klapku a má krytí IP25. Montáž je možná na stěnu i do stropu.\nVýhody koupelnového ventilátoru DARK 100 mm:\nVentilátor do koupelny DARK 100 mm je vhodný do většiny interiérů, jako jsou například obytné místnosti, kanceláře, restaurace apod. Díky zpětné klapce, která je umístěna na vývodu ventilátoru, těsnícím kroužkům a krytí IP25 využijete DARK 100 mm především v místech s velkou vlhkostí, to jsou například koupelny či kuchyně.\nDARK 100 mm je celoplastový koupelnový ventilátor v černé barvě s designovým matným krytem. Moderní zpracování osvěží jakoukoliv domácnost.\nKoupelnový ventilátor DARK 100 mm je možné snadno namontovat do stropu či na stěnu. Montáž se provádí za pomocí vrutů a hmoždinek, jsou součástí balení. Zpětná klapka, která je součástí ventilátoru, je zabudována přímo na vývodu ventilátoru a pokud ji nevyužijete, lze jednoduše odstranit. Čelní kryt se připevňuje nasazením (zacvaknutím) a použitím malého vrutu.


Učitelské listy: Vladimír Zelinka: Proč soukromé školy mají úspěch\nVladimír Zelinka: Proč soukromé školy mají úspěch\npondělí 22. června 2009 ·\nV 90. letech minulého století se na vzdělávacím trhu začalo rodit nové uskupení vzdělávacích organizací – soukromých škol. Soukromé školy si postupně budovaly své krédo a vytvořili svoji zastřešující organizaci Sdružení soukromých škol Čech, Moravy a Slezska.\nTa vytvořila a prosadila v české legislativě zásadní podmínky jejich činnost a zabezpečila jim i finanční jistoty zákonem č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám. K letošnímu roku byl zákon několikráte novelizován a i nyní je předložena jeho další novela.\nV počátečním (rok 1995/1996) maximálním nárůstu na 91 tisíc žáků v soukromých středních školách se počet žáků stabilizoval na úroveň cca 65 tisíc žáků. Ani v roce 2008 nedošlo k zásadnímu poklesu žáků 1. ročníků.\nPtáte se, proč soukromé střední školy se u nás těší stálému zájmu rodičů i samotných studentů? Výši školného prakticky drží soukromé školy na úrovni počátku tohoto století, tj. okolo 15 000 Kč/rok/žák. Výjimkou jsou velká města, kde pronájmy prostor škol jsou vysoké a díky současné komunální politice se neustále zvyšují. Přesto pro mnohé rodiče je hlavní překážkou školné. Soukromé školy nemají zájem zvyšovat školné, a proto hledají i další finanční zdroje.\nVětšina soukromých škol není výsadou jen bohatých. Těch se stotisícovým školným je cca deset a většinou mají zahraniční kapitál. Většina soukromých škol má zažitý motivační systém stipendií, sociálních fondů a i nadačních fondů, které talentovaným dětem ze sociálně slabších rodin pomáhají finančně zajistit studium na dané škole.\nOd počátku vzniku soukromých škol je názorem veřejnosti, že si na těchto školách rodiče pouze zaplatí maturitu. Lze říci, že první zlatokopové vymizeli ze soukromých škol na samotném počátku. Nyní s odstupem času, když se zeptáte již cca 600 tisíc maturantů soukromých škol od roku 1994, potvrdí vám opak.\nPodmínkou přijetí na soukromá gymnázia je často dobrý prospěch ze\nzákladní školy a i na specializovaných soukromých školách nevezmou všechny uchazeče o studium. Z těchto škol se pak pochopitelně většina studentů hlásí na vysoké školy. Statistiky úspěšnosti si provádí každá škola.\nŽáci soukromých škol mají ve většině případů lepší předpoklady, než studenti krajských škol. Nadstandard poskytovaný soukromou školou, tj. nižší počet žáků ve třídě a vedení k posílení osobnosti žáka v kolektivu, pak přináší jeden z těchto pozitiv. Učitel v soukromé škole má většinou lepší kontakt třeba s deseti žáky než se třiceti v krajské škole.\nNejvětší předností soukromých škol je vztah škola – rodina, učitel – žák. Způsob práce s jednotlivcem, posuzování jeho schopností i nabývání znalostí a dovednosti ve smyslu upokojování potřeb „zákazníka“ je tím hlavním rozdílem. Z tohoto přístupu vyplývá rodinné prostředí soukromé školy, kdy např. studenti oslovují vyučující křestními jmény, informace o činnosti školy dostávají přímo do svých e-mailových schránek a někde mohou i rodiče osobně navštěvovat hodiny.\nKaždá soukromá škola je originálem a nyní při tvorbě svého školního vzdělávacího programu se to projevuje ještě více. To je také důvod, proč se někteří rodiče rozhodnou právě pro soukromou školu. Nabízí se např. rozšířená výuka jazyků a jejich množství, využití nových technologií a ICT ve vysoké kvalitě SW. Každá soukromá škola má rozšířenou nabídku doplňkových aktivit. V současné době jsou to zejména mezinárodní stáže a studijní pobyty. Již standardem jsou školy v přírodě, lyžařské výcviky, pobytové zájezdy k moři a zabezpečení dopravy do školy školním autobusem a podobně.\nDalším faktorem, proč soukromou školu rodiče upřednostňují, je její technické vybavení. Většina soukromých škol má lépe vybavené základní i odborné učebny. Již běžnou výbavou ve třídách jsou interaktivní tabule či projektory. Soukromé školy jsou úzce propojeny na regionální podnikatelské okolí a využívají spolupráce s firmami na své technické vybavení. Zejména podniková učiliště mají vysokou úroveň a úzké propojení na praxi. To dává možnost vyššího uplatnění na trhu práce a schopnost vyšší konkurenceschopnosti absolventa soukromé školy.\nPtáte se, jak to bude dál se soukromým školstvím? Zatím současný administrativní způsob řízení školství státem a kraji prakticky brání soukromým školám, aby mohly být budovány nové mosty mezi vzděláním a praxí. Také, aby vzdělání bylo přizpůsobeno pracovním příležitostem v daném regionu a dokonce jsou soukromé školy za to trestány sníženou dotací u nového potřebného oboru o 30%.\nJaké máme poznatky ze současné školské politiky\nZapojení do operačních programů ESF je pro soukromé školy velice složité. Již to, že většinu peněz rozděluje školám kraj jako konkurenční zřizovatel, který určuje pravidla a provádí výběr, je pro soukromé školy diskriminující. Lze jednoduše zjistit, kdo je na kraji dobře zapsán a některé kraje již předem rozhodují.\nK investičním zdrojům EU ani ČR nemají soukromé školy přístup. Např. program zateplování škol MŽP se netýká soukromých škol, které jsou obchodními společnostmi. Obchodní společnosti jako školy nemohou žádat o dotaci na MPO, kde je program úspor energií , protože jsou školy. Urgovali jsme tento problém na ministerstvu životního prostředí, ale bezvýsledně.\nZe školského zákona jsme omezeni limitem počtu žáků ve škole a oboru. To určuje náš konkurent kraj. Vedou se složitá jednání o změnách v počtu žáků v oborech po přijímacím řízení, někdy i bez kladného výsledku. Když škola přestane učit obor déle než dva roky, je trestána a nastává krácení dotace o 30%. Při možnosti dále učit musí požádat o inspekci ČŠI a znovu žádat, přesto, že se nezměnilo technické a personální vybavení školy a školy byla hodnocena jako vynikající.\nStanovení DPH 19% na vzdělávání je dalším limitem celoživotního učení a není dohoda s MF na nejbližší roky.\nPovolovací řízení na nové obory s reakcí na trh práce je dán postihem 30 % dotací soukromým školám v prvním roce i když se jedná o příbuzný obor či inovační. Není žádná motivace inovovat a zkvalitňovat poptávku po kvalifikovaných pracovnících, spíše naopak je snaha brzdit rozvoj soukromé školy finanční postihem ze zákona. Stát daňově nemotivuje podnikatele ani fyzické osoby k dalšímu vzdělávání v celoživotním učení.\nZávěrem vás všechny zvu do našich škol. Podívejte se, ptejte se a uvidíte novou dynamickou sílu ve školství, která vám zabezpečí další vzdělání a umožní kvalitní vstup na trh práce i v tomto těžkém období.\nPaedDr. Vladimír Zelinka\npředseda Sdružení soukromých škol Čech, Moravy a Slezska o. s.\nMilan Pertot řekl(a)...\n23. června 2009 8:46\nPane Zelinko, dostávají nebo nedostávají soukromé školy finanční příspěvek na žáka od státu?\n23. června 2009 18:14\nVážený pane Zelinko,\nna soukromé školy chodí většinou arogantní podnikatelští nixmochři a dutohlavci. Jejich mocní mocí zpití arogantní ale prachatí rodiče jim zaplatí "pěkné známky" a "nádherné maturitní či vysokoškolské vysvědčení".A to těm a zejména těm,o kterých rodiče sami velmi dobře ví,že jsou tupí jak tága.\nHlat funguje zásada:\nZA PRACHY VŠECHNO: ŠKOLSTVÍ,JISTICE,ÚŘADY, SEX,PRAVDA,AUTO, ZDRAVÍ,....\n23. června 2009 23:52\n@Pertot: Ano, dostávají ;-)\nK článku: Asi učím na jiné soukromé škole. Úroveň špatná, ale je pravda, že vztah škola-rodič-student je tam nadstandardní. Hlavně když rodiče platí :-)\n1. července 2009 9:11\nAutor pravděpodobně působí v jiném vesmíru.\nSoukromé střední školy u nás jsou (výjimky asi existují, ale neznám je) atributem úpadku kvality. Prakticky jediným kritériem úspěšnosti studenta je platba škoného.\nPokud by se zavedly státní maturity a zejména se jejich rovné a objektivní hodnocení, naprostá většina těchto škol by okamžitě zkrachovala. Proto také manipulace studenty a tlak na odložení státních maturit\nDalším problémem je v současnosti menší počet absolventů ZŠ. Aby se soukromé školy udržely, berou úplně všechny, i ty, kteří by se dříve nebyli schopni ani vyučit.


hra ruleta kasino\nmuž casino země\ncasino vs japonsko echo počítání\nPoté, co byl sesazen z vrcholu světa kriket žebříčku a ztráty Popel, Australané potřeboval něco jiného, být světovým lídrem poker app vsadit doma.\nJe domovem největší populace klokanů svět kolem byl docela upřímně nestačí. Austrálie má nyní na světě největší hráči na jednoho obyvatele, vyjde na €902 za osobu pro rok 2010 "Austrálie vedl za posledních deset let, od doby, co jsme začali dělat to, a vždy bylo dobře před ostatními národy," řekl Joel Kyblík H2 Gambling Capital, která poskytla Britská publikace údajů hra ruleta kasino. Elektronické herní stroje účtu pro většinu z Austrálie vedení o ostatní vyspělé národy a že by se mohlo změnit v příštích letech, když pokie stroje, pre-závazek technologie kopy po roce 2014 muž casino země.\nZdá se, že Australané musí být docela dobrý pocit kasino hře rulety. Stačí se podívat na komentáře Dr casino vs japonsko echo počítání.\nPatrick Basham důchodců, kde se vysvětluje, že ti, kteří "zůstávají aktivní v komunitě, a neustále se zapojit do společenské činnosti, často z velké části nebo výhradně prostřednictvím hazardních her, žít šťastnější a zdravější život." Po celém světě herní firmy Intralot měl jejich roční tlachání o všechny věci, hraní her a uvádí výsledky na světě. Jejich Výroční Valné Hromadě (AGM) zopakoval, že příjmy zasáhla €1.115 miliard v roce 2010 a Constantinos Antonopoulos, generální ŘEDITEL Intralot řekl: "rok 2010 byl rokem přelomovým pro Intralot, protože to znamenalo dokončení expanzi Společnosti fáze a představuje výchozí bod nového období, které Intralot vstoupí.\nV příštích letech se budeme soustředit na inovace, využití našich stávajících projektů, vybraných trhů liberalizations a loterií' privatizací a generování peněžních toků tak, aby zvýšit hodnotu, že dodáváme pro naše akcionáře." Společnost bude doufat, že stavět na nějaké 12 nové projekty, které se zavázala v roce 2010 na pěti kontinentech casino vs vlk z wall street. Získejte nejnovější hazardu zprávy od Calvin Ayre.\nTesco dodání saver prioritou velikonoční sloty\nKdyž bude hard rock hollywood casino otevřít\nKdo je nejbohatší majitel kasína\nReálné peníze poker texas stránky\nKdyž bude hard rock casino v cincinnati open\nIowa oddělení kontrol a odvolání roční hráčské zprávy\nJaká jsou základní pravidla pokeru


Orel Podešva je na pomstu připravený. Ať si provokují, vzkazuje - Aktuálně.cz\n11. 4. 2016 12:34\nZnojemského útočníka Martina Podešvu ve druhém finálovém utkání zákeřně fauloval Američan Brett Sterling. Tomu rozhodčí udělili trest do konce utkání a incident se přenesl i do dalších zápasů.\nDo finále EBEL provokace a potyčky patří | Foto: Rostislav Pfeffer\nSalcburk - Nejen spoustu gólů ale i plno provokací a potyček přináší finálová série Znojma se Salcburkem. Své o tom ví útočník Martin Podešva, kterého ve druhém vzájemném duelu knokautoval Američan Brett Sterling.\n"Píchnul mě hokejkou a dostal pět plus do konce. Je z toho teď takový rozčarovaný a jde po mně," přiznává sedmadvacetiletý forvard.\nNěkolikrát se tito dva hokejisté střetli tváří v tvář i v nedělním utkání v Salcburku. "Čistě jsem jim dohrál jednoho hráče a teď to špatně nesou. Chtějí mi to oplácet. Já jsem na to ale připravený a mohou v tom klidně dál pokračovat," vzkazuje do rakouské kabiny.\nZnojmo se nevzdává, chce sedmý zápas\nSalcburk však může být momentálně spokojenější. Na domácím ledě zvítězil 4:2 a je krok od obhajoby titulu v EBEL lize. "To utkání nám bohužel nevyšlo podle představ. Udělali jsme více chyb než soupeř. Máme teď před sebou ale domácí zápas a uděláme všechno proto, abychom tu sérii vrátili zpět do Rakouska," věří v obrat Podešva.\nDomácí měli namále na konci druhé třetiny. Soupeř je uzamknul v obranném pásmu a snížení na 2:3 bylo na spadnutí. Gólman Riksman však všechny pokusy pochytal. "Byla to škoda. Do kabiny bychom pak šli jen s jednobrankovým rozdílem a mohlo se to vyvíjet jinak. Sice jsme pak snížili ještě na 2:4, ale na víc jsme se bohužel už nezmohli," litoval Podešva.\nOrly trápí v posledních dvou zápasech defenzivní činnost. Góly dostávají po hrubých chybách v obranném pásu. "Mají kvalitní tým. Jsou rychlí, šikovní na puku a nám to dělá problémy. Tak vznikají ty chyby," myslí si.\nSezonu trvající do dubna nepamatují\nZnojmo si tak v úterý bude chtít před domácím publikem vynutit rozhodující sedmý duel. Už nyní je však pro klub sezona obrovským úspěchem. Vždyť Orli končili v předchozích letech již ve čtvrtfinále play-off.\n"Venku už je hezky a teplo no," usmívá se Podešva, jenž působí na jihu Moravy šestou sezonu. "Nepřipouštíme si to ale. Je to finále. Ať je venku počasí jaké chce, my chceme za každou cenu vyhrát."\nhokej sport Orli Znojmo Red Bull Salcburk EBEL liga Play off


Trump poráží Bidena | Pravý prostor\nEmerson College Poll provedený po celých Spojených státech ukázal, že by v prezidentských volbách roku 2024 v případě opakovaného souboje mezi bývalým a současným prezidentem těsně vyhrál Donald Trump. Pro Trumpa by hlasovalo 47 % voličů, 46 % by hlasovalo pro Joea Bidena. Co se hodnocení činnosti Bidena v prezidentské funkci týče, 47 % voličů s Bidenovou politikou nesouhlasí a 46 % voličů s jeho politikou souhlasí. Ještě v červnu Bidenovu politiku schvalovalo i více než 60 % voličů. Průzkum byl zveřejněn na serveru newsweek.com a odkaz obsahuje fotografii Trumpa, která nepatří k tomu, čím americká média oplývala ještě před rokem – tehdy frčely fotografie Trumpových grimas, které z něho dělaly ztělesněné zlo.\nSamozřejmě, průzkum je průzkum a důvěryhodnost průzkumů amerických médií klesla úměrně tomu, s jakou vehemencí prosazovala Bidena do úřadu. Protože se ale v USA průzkumy různých společností zveřejňují co týden, je možné získat od konce srpna do současnosti výsledek několika průzkumů ze serveru fivethirtyeight.com. Na konci srpna a počátkem září t.r., když vrcholila afghánská anabáze a americká armáda opustila po dvaceti letech území Afghánistánu, se již více průzkumů přiklánělo k tomu, že Američané s Bidenovou politikou nesouhlasí. Na konci července a počátkem srpna, kdy se ještě v Afghánistánu „nic nedělo“, přitom ještě hodnocení Bidenovy politiky bylo velmi příznivé a kladně jeho práci v úřadu prezidenta hodnotilo téměř 60 % voličů.\nNavíc, nejde jenom o způsob „evakuace“ z Afghánistánu. Bidenova administrativa chystá masivní zvýšení daní, kterým chce financovat „rozjezd“ americké ekonomiky po covidové krizi. V této souvislosti je dobré uvést i to, že americká média, která stále ještě tlučou pro Bidena, „přehodnotila“ referování o covidu. Zatímco loni v listopadu, kdy byly v USA prezidentské volby a probíhala druhá vlna, při níž umíralo až 1500 osob denně a na vrcholu až 3000 osob denně – a mohl za to samozřejmě Trump – letos v září mají USA podobná čísla jako loni v listopadu a pokud za to někdo může, pak ti, co se nechtějí nechat očkovat a republikánští guvernéři.\ntrtal\t 10.9.2021 15:20:39\tOdpovědět\ntrtal\t 10.9.2021 15:25:26\tOdpovědět\nBARTOŇ, BARTOŇ…TO JE MIMOŇ …\ntento uzvaneny jedinec cim vetsi hovno vi, tim vic pinda hovadiny do sveta…\nna takove absurdni superdebiliny je potreba cumet do Tv cele dny….zvlaste Ctv…\ntak si to čisté víno nalejme,....\t 11.9.2021 00:16:07\tOdpovědět\nV Slopákii tomu říkají bytůňok,…tam se poráží dobytek, nic pro oči, jezdil jsem tam fasovat maso pro 8OO vojáků,150 důstojníků a sto pilotů, z Ugandy a Sýrie.\nKdyž nebyla svíčková,….tak kuchař z Přerova vzal vepřovou kýtu, vyřízl z ní ořech a arabům se s prasete dělaly boule za ušima a my se smáli, až nám tekly slzy\nNojo\t 10.9.2021 15:38:29\tOdpovědět\na teď bajden určitě sáhne až na 100% hlasů. Aktuálně vyhlašuje, že je třeba oddělit od sebe očkované a neočkované američany… že by se koncentráky začaly plnit?\nGene\t 10.9.2021 15:56:57\tOdpovědět\nJista moc je neporazitelna at vyhraje ten, nebo ten.\nwhite power\t 10.9.2021 17:45:34\tOdpovědět\nUSA jsou mistri sveta ve falsovani voleb. At vyhraje Trump jakkoliv, zidobolsevici ho vzdy porazi. USA pomuze jen obcanska valka, ve ktere se nebudou brat zajatci.\ngrg\t 10.9.2021 19:11:51\tOdpovědět\nKomunistické praktiky v USA. Oficiální LEŽ + NÁSILÍ !!!\nRudy\t 10.9.2021 20:07:42\tOdpovědět\nNe, ZE BY Trump dnes volby vyhral, on uz je vyhral, ale pomoci mnoha podvodu zvitezil Biden.\nkostěj\t 10.9.2021 21:41:24\tOdpovědět\nA preference jsou na prd, pokud nosáči zjistí, že falšování voleb jim bude procházet.\nSlava\t 10.9.2021 23:16:36\tOdpovědět\nČtu dobře? Autor článku tady na PP si vážně myslí, že téměř polovina obyvatel Ameriky by volila Bidena? To je snad jediný člověk na zeměkouli, který dosud nepochopil, že volby v USA byl fatální a drzý podvod na voliče a jsem si jist, že kdyby měly proběhnou volby dnes, tak Bidena by kromě jeho členů rodiny, Deep State a globalistů volilo možná pár lidí s pokročilým Alzheimerem.\nJirka\t 11.9.2021 09:56:00\tOdpovědět\nBiden je slabý, jako je slaba Amerika, je zrcadlem doby.\nJan\t 11.9.2021 12:57:19\tOdpovědět\nJo jo. Prý 20% jeho voličů lituje, že se tak rozhodli. Pozdě bycha honiti, že. Zda by se býval bez těch 20% voličů ten podvod podařil je ve hvězdách. Věci jsou tak jak jsou. Trumpovi se ten močál, tu žumpu vysušit nepodařilo a také bohužel s mnoha věcmi, které mohl udělat dost váhal, či je vůbec neučinil. Kdo chce s vlky žíti, musí s nimi výti. On ty vlky nepotřeboval a tak musel být odstraněn.\nPavel\t 11.9.2021 09:57:23\tOdpovědět\nV každém případě se zdá, že dementnímu Bidenovi jeho “uchopení moci” moc štěstí nepřineslo – a je otázka, jak jeho trapný mandát skončí.


Mnoho povyku pro nic - Jan Macháček\nHN.IHNED.CZ 29. 4. 2004\nZa to, že jsou majetková přiznání tolik vyhrocené a kontroverzní téma, si mohou politici sami. Sociální demokraté vybičovali z celé věci jakousi záležitost socialistické víry, rozhodnutí, na jehož podpoře či nepodpoře lze asi měřit patřičnou míru ideologického zápalu či snad opravdovou oddanost "věci socialismu". Premiér Vladimír Špidla v nedávném proslovu do řad ČSSD majetková přiznání dokonce záměrně vyhrotil jako věc, na které se ukáže, kdo že to je vlastně ve stojedničkové koalici opravdovým pánem.\nPolitici sociální demokracie se nám navíc snaží namluvit, že institut majetkových přiznání - jak je připraven - pomůže vládě bojovat s šedou ekonomikou. Vulgární interpretace pak naznačují, že se konečně najde jakýsi bič na všechny tuneláře, že na všechny hrabivce a podvodníky spadne klec. Nic z toho ale není pravda a nic z toho vůbec nehrozí.\nNa základě toho, co se s majetkovými přiznáními v koalici připravuje, nelze účinně bojovat s šedou ekonomikou a pro lidi, kteří nabyli svůj majetek nelegálně, se také tolik nezmění. S šedou ekonomikou je třeba bojovat především pomocí snížení a zjednodušení daní. Špidla prostě potřebuje dát nespokojencům ve straně najevo, že příliš neustupuje koaličním partnerům. Ve skutečnosti se ale nic horkého nepeče.\nStejně přehnaná a nesmyslná je jiná vulgární interpretace celé věci od pravicové opozice. Ta tvrdí, že vláda chystá hon na čarodějnice, že sousedi budou udávat souseda, protože mu závidí novu vilu s bazénem. Nic takového se nestane.\nJiž dnes se může finanční úřad podívat na majetkovou situaci každého, kdo je podroben kontrole. Má přístup do veřejných registrů, jako je katastr nemovitostí či středisko cenných papírů. Pronajímá-li člověk pozemky, musí příjem z nich přiznat a pak logicky i majetek, který mu každoroční příjem přináší. Totéž se týká zhodnocování akcií a dividend.\nŽádná revoluce se ale nechystá. Občané jen budou muset navíc hlásit stav svých zahraničních kont a vlastnictví zahraničních akcií. A přijde-li se na to, že lžou, hrozí jim sankce. Ničí šperky, zlato ani obrazy nikdo kontrolovat nebude. Přibývá pouze povinnost odevzdat ročně jeden papír. Podobná majetková přiznání jsou v Evropě i v USA úplně běžná.


Smrtihlav v Ostravě – Divábáze\nSmrtihlav v Ostravě\nKonec ledna bude v Národním divadle moravskoslezském patřit hře Smrtihlav, která bude 2. února v 18. 30 uvedena v české premiéře. Hru obsahující témata viny nebo vyrovnání se s nacistickou okupací si pro diváky připravil činoherní soubor Divadla Antonína Dvořáka pod vedením režiséra Petera Gábora.\nNa inscenaci se spolupodílí také Vladimír Franz, kterého ke spolupráci přizval režisér. „Smrtihlav něčím evokuje hry, které se objevovaly v české dramatice ve dvacátých letech minulého století, jako je Hilbertova Vina; zdánlivě se tam nic neděje, a přitom pod povrchem se postavy vyrovnávají s nejrůznějšími světy ve svých duších,“ vysvětluje Gábor a dodává, že témata viny výrazně poznamenala myšlení dvacátého století a třeba společnost v Německu se s nacismem v oblasti umění vyrovnává daleko otevřenějším způsobem. „V Česku se do takového vypořádání se s komunismem pouští málokdo, ale podle mého názoru je to povinnost,“ dovysvětluje režisér.\nHra německého dramatika Martina Walsera se nebojí s tímto tématem vyrovnat skrze ironický humor (stejně jako třeba Taboriho Jubileum, které se s židovskými osudy z druhé světové války vyrovnává skrze černý humor). Mladý Ruda Goothein se před maturitou z jednoho dopisu doví, že jeho otec se podílel na nacistických zločinech. Hra otevírá téma viny, paměti minulosti, nebo také téma vztahu otce a syna, ve kterém je narušena otcova rodičovská dokonalost. Jak se k novým informacím Ruda postaví?\nVladimír Franz, hudebník, výtvarník, vysokoškolský pedagog nebo také mj. šestinásobný držitel Ceny Alfréda Radoka, je autorem hudby k tomuto dramatu s hamletovskými motivy. V hlavní roli se představí Igor Ozorovič, čerstvý držitel nominace na Cenu Thálie (za roli Faraona ve hře Josef a jeho úžasný pestrobarevný plášť). „Je to asi psychicky nejnáročnější role, s jakou jsem se kdy setkal. Ale zároveň jde o skvělý text a fascinující temné téma. A strašně si užíváme zkoušení s Peterem Gáborem, který se z nás výjimečně citlivě snaží dostat pravdivé a konkrétní herectví,“ popsal svou roli a zkoušení mladý herec. V dalších rolích se objeví Jan Fišar, Petra Lorencová, Anna Cónová, Tomáš Jirman nebo František Strnad.\nKvůli nemoci bude plánovaná premiéra z 31. ledna přesunuta na 2. února.\nČeská premiéra v Divadle Antonína Dvořáka 2. února 2013 v 18. 30 hodin.\nPřeklad: Jiří Stach, režie: Peter Gábor, scéna: David Bazika, kostýmy: Katarína Holková, hudba: Vladimír Franz, dramaturgie: Marek Pivovar, Klára Špičková.


Zatím jezdí vlastními auty, na hasičské vozidlo sbor v Bačově čeká - Blanenský deník\nBačov /FOTOGALERIE/ - Počátky hasičského sboru v Bačově, který je nyní jednou z místních částí Boskovic, sahají do doby druhé světové války. Vznikl v roce 1943.\nČlenové sboru. | Foto: archiv sboru\nTehdy hasiči měli k dispozici malou ruční stříkačku, třicet metrů hadic, proudnici a přilby. Spolek sídlí ve zbrojnici, která stojí nad požární nádrží s odhadovaným objemem vody skoro padesát metrů krychlových. „Hasiči na Bačově mají přenosnou motorovou stříkačku PS12 a PS8, dvacet hadic B75, deset hadic C52, zásahové uniformy, přilby, savice a jiné. Jednotka dále disponuje obvyklou pracovní a zásahovou výzbrojí. Technika je dostatečná pro pokrytí obytných částí Bačova. Jednotka zatím nemá k dispozici výjezdové vozidlo,“ uvedla za hasiče z Bačova Barbora Palánová.\nHasiči z Bačova by se letos měli dočkat nového automobilu. Dobrovolníci zatím k výjezdům používají vlastní auta. „Sbor má v plánu koupit osobní automobil, který by využíval společně s vozíkem – ten již má – k přepravě výzbroje a techniky. Peníze ke koupi poskytne město Boskovice,“ uvedla za bačovské hasiče Barbora Palánová.\nČlenové spolku se podílejí také na životě v obci a práci pro ni. Každoročně pořádají brigády na údržbu veřejných prostranství nebo sběr železného šrotu. Na starosti mají také sečení trávníků v obcia pořádají sportovní a společenské akce. Stejně jako soutěž v požárním útoku. Sbor spolupracuje se ženami a dětmi, s osadním výborem a spolkem Bačověnky.\n„Hasiči plní v obci nejen svoji bezpečnostní a preventivní funkci, ale i funkci společenskou. Je to důležitý spolek v rámci kulturního, sportovního a celkového dění v obci. Jsme rádi, že tu máme dobrou partu hasičů a jejich příznivců,“ doplnila Barbora Palánová.\nBačovské hasiče v polovině dubna prověřilo cvičení, kterého se zúčastnilo dohromady sedm sborů. Akce se konala v Bačově. „Pod vedením velitele zásahu bačovských hasičů Ondřeje Dostála se vedla dálková doprava vody. Vzdálenost od požární zbrojnice k místu požáru činila tři čtvrtě kilometru s převýšením skoro šedesát metrů. Cvičení bylo vyhodnoceno jako velmi úspěšné,“ sdělila Barbora Palánová.


Co se dělo v červnu 2020 – Fast and light\nReport, Uncategorized, Závody\nDá se říct, že červen už byl téměř standardním běžeckým měsícem – tréninky, potréninková pivka, kemp, pár závodů a také zakončení jarní části běžecké Challenge.\nPrvní červnový trénink byl ve znamení hodinovky na dráze. První hodinovku jsme si vyzkoušeli na podzim 2019 a myslím, že měla úspěch. Zároveň se jedná o kvalitní rychlostní trénink. Pravidla jsou jasná – za hodinu na ovále naběhat dohromady co nejvíce kilometrů. Tentokrát se nás sešlo opravdu hodně, proto jsme se rozdělili na dva týmy – muži (6 ks) běhali 2 kola (tzn. 400 metrů) a ženy (7 ks) se střídaly po jednom kole (200 metrů). Ženský tým za hodinu natočil necelých 79 kol (15,67 km) a muži o 5 více (16,85 km). Účastníci do toho dali všechno a na podzim bude těžké tyto vzdálenosti překonat, ale věřím, že se ještě dokáží hecnout! Pro srovnání na podzimní hodinovce (smíšený tým, 6 lidí, střídání po jednom kole) běžci naběhali 16,76 km.\nJirka předává štafetu Jirkovi\nTonda netrpělivě čeká na předávku\nIvča s Renčou tvoří sehraný tým\nVerča čeká na předávku od Kláry\nBibi vyráží na svá dvě kola\nKamča sice nebyla až do konce, ale pomohla nám dost\nDave vyráží do boje\nV druhé půlce června se konal již čtvrtý běžecký kemp Fast and light, který byl přeložen kvůli koronaviru. Původně měl být v květnovém termínu, na který jsme měli objednané pěkné počasí, to už jsme bohužel na červen domluvit nestihli a tak nám celé tři dny propršelo. Více info o kempu v samostatném reportu.\nZávodů bylo poskrovnu, ale přesto se nějaké našly. Bibi absolvoval 32.ročník Běhu Drahanskou vrchovinou, kde se umístil do 10. místa ve své kategorii. Stejný den se Vojta postavil na start Novoměstského motáka. Jedná se o víceboj skládající se ze sedmi disciplín (např. běh, skok do dálky, vrh koulí, kuželky a další). Jeden závod také probíhal pod naší taktovkou a byl vyvrcholením jarní části Challenge Fast and light 2020. Zvolili jsme naši oblíbenou trasu, kterou chceme příští rok propašovat do OBL. Vybíhalo se z Písečné (od hnoje) k vyhlídce U Lavečky a zpět, okruh má přibližně 5 kilometrů a muži si jej mohli vychutnat dokonce dvakrát. V ženách první místo obsadila atletka Dáša s časem pod 30 minut a jediná její konkurentka Klára doběhla téměř 10 minut po ní. Mužů se účastnilo 6 a jako první doběhl Vojta, který tuhle trasu zbožňuje. S časem pod 51 minut neměl konkurenci a o pár minut po něm přiběhl Bibi a na třetím místě Martin.\n6.6.2020 32. ročník běhu Drahanskou vrchovinou, 14 km\nJiří Potůček (Bibi) – čas 57:30, 16.místo celkem, 9.místo v kategorii\n6.6.2020 Novoměstský moták, víceboj\nVojta Krakovič – 7.místo celkem (nejlépe si vedl ve skoku do výšky)\n24.6.2020 Běh k Lavečce, 5/10 km\nDagmar Koudelková – čas 28:12, 1.místo\nKlára Motlová – čas 37:18, 2.místo\nVojtěch Krakovič – čas 50:46, 1.místo\nJiří Potůček – čas 54:48, 2.místo\nMartin Přibyl – čas 58:32, 3.místo\nPavel Kubínek – čas 59:07, 4.místo\nAntonín Bělík – čas 1:08:07, 5.místo\nJiří Kosina – čas 1:15:01, 6.místo\nNutno říct, že 90% závodníků bylo zrovna po náročném běžeckém kempu, takže síly lovili kde mohli.\nBibi na trase závodu\nVojta na motákovi\nNa startu závodu K lavečce\nPavel při doběhu prvního okruhu\nMartin v prvním okruhu\nDáša dobíhá do cíle\nTonda plný energie v prvním kole\nKlára spokojeně dobíhá do cíle\nBibi si cílovou rovinku užíval\nJirka a jeho fanklub\nTento závod završil jarní část běžecké soutěže, kterou jsme vyhodnocovali po prvním červencovém tréninku. Účast na tréninku byla hojná a tak doufáme, že na podzimní část Challenge jsme nalákali i další běžce. A jak to celé dopadlo?\nChallenge Fast and light 2020 – jarní část\nRenata Kalová – 16 bodů, 1.místo celkem i v kategorii\nMartin Přibyl – 13 bodů, 1.místo v kategorii\nJiří Potůček – 12 bodů, dělené 2.místo v kategorii\nPavel Kubínek – 12 bodů, dělené 2.místo v kategorii\nGratulujeme a těšíme se na vás i v podzimní části soutěže.\nCo se dělo v březnu a dubnu 2022\nJeseníky na běžkách vol.2


Firemní výuka | Jazyková škola Brno HEUREKA\nHledáte spolehlivého partnera pro spolupráci v oblasti firemního vzdělávání?\nMy jsme tu pro vás. Vaše spokojenost je naše radost. Našich klientů si vážíme a vždy se pro ně snažíme nalézt ta nejvhodnější řešení.\nNa základě vašich požadavků přípravíme kvalitní a profesionálně vedené skupinové nebo individuální kurzy.\nKurzy mohou být zaměřeny na výuku všeobecného jazyka nebo na odbornou terminologii, mohou být přípravou na složení jazykových zkoušek a certifikátů.\nKromě klasických docházkových kurzů zajišťujeme i online kurzy, a to formou Skype výuky nebo prostřednictvím jazykového portálu Jazykon zaměřeného na online výuku.\nFiremní jazykovou výuku vede tým zkušených lektorů i rodilých mluvčí s odpovídajícími zkušenostmi a vzděláním. Výuku lze uskutečnit ve vašich prostorách či v našich učebnách v centru města Brna.\nKteré jazyky patří mezi nejvyhledávanější?\nRádi však pro vás zajístíme výuku i méně frekventovaných jazyků, jako je např. japonština, norština, portugalština, čínština atd.\nmetodický plán výuky\nsledování progresu ve výuce\nzvýhodněné překladatelské služby\nzvýhodněné tlumočnické služby\nPokud vás naše nabídka zaujala, vyplňte prosím poptávkový formulář nebo nás kontaktujte na čísle: +420 776 829 785. Připravíme pro vás nezávaznou cenovou nabídku a navrhneme další postup. Děkujeme


6 netradičních postelových scén - Tady Je Moje - Netradiční magazín o bydlení Tady Je Moje – Netradiční magazín o bydlení\n6 netradičních postelových scén\nNež si našetříte na pořádnou ložnici, můžete klidně chvíli chrupat na vlastnoručně stlučeném lehátku. Ne každá provizorní postel musí být zrovna designová pohroma. Našli jsme pár nápadů, jak si ustlat levně a přitom stylově!\nNa prkýnkách, co znamenají svět\nJednoduchou podlož pod matraci si klidně můžete vyrobit ze starého roštu nebo z prkének, co najdete v tátově kumbálu. ￼\nNa bytelném cementu\nBetonová postel není nic pro princezničky na hrášku, ale vyznavači industriálního stylu zaručeně zaplesají. ￼\nJako balík ve skladu\nPalety jsou sice původně určeny pro úplně jinou zátěž, než jsou vaše záda, ale s dostatečně měkounkou matrací se na nich vyspíte jedna báseň. ￼\nPřekližka s hezkýma nohama\nPřekližkovou desku podbijte stabilními nožičkami. Skvělé jsou třeba ty od designérů Master&Master, o nichž už jsme také na tomto webu psali. ￼\nVznášet se na provázku\nNo řekněte sami, nesnili jste o takové posteli už od dětství? Stačí jen trochu šikovné ručičky a za odpoledne je hotovo. Akorát to pro jistotu nepřežeňte s výškou! ￼\nA pokud vás vážně nebaví se s tím párat, prostě si ustelte na holé zemi. Vysoká a pohodlná matrace to jistí! ￼\nFoto: Itchban.com, ApartmentTherapy.com, Pallet-furniture.blogspot.cz, 365dnidoma.com, Ivoryy.tistory.com, Rilane.com\n7 způsobů jak uskladnit časopisy, aby to skvěle vypadalo


Korporátní daně v Evropské unii - PDF\nDownload "Korporátní daně v Evropské unii"\n1 Speciální analýzy únr 2013 Krprátní daně v Evrpské unii EU OFFICE Česká spřitelna, a.s. Olbrachtva 1929/ Praha 4 tel.: fax: Jan Jedlička Tmáš Kzelský, Jan Jedlička EU Office České spřitelny EU Iva OFFICE Dluhá Česká spřitelna, a.s. Olbrachtva 1929/62 Helena Chamervá Praha tel.: fax: Tmáš +420 Kzelský\n2 Úvd Utužení eknmické integrace a z něj vyplývající harmnizace pravidel v Evrpské unii prnikla i d daňvé blasti. Nicméně týká se zejména nepříméh zdanění, které má jasnu vazbu na fungvání jedntnéh vnitřníh trhu. Pkud by si každá země mhla stanvit libvlně vyské sazby DPH či nepřímých daní (a některé země by tyt daně třeba vůbec neměly), cenvu knkurenceschpnst zbží na vnitřním trhu by pak spíše vlivňvala daňvá plitika země výrbce než jeh pdnikatelský um. U přímých daní důchdvéh typu, mezi které můžeme zařadit krprátní daň (u nás v pdbě daně z příjmů právnických sb) a sbní daň (v ČR má pdbu daně z příjmů fyzických sb), evrpská harmnizace zatím mc nepkrčila. Důvdem je jednak neexistence tak silnéh mtivu, jak je dstranění daňvých překážek pr vlný phyb zbží a služeb, jednak i suverenita každéh členskéh státu. Přímé daně jsu ttiž vysce vnímané, každým eknmickým subjektem pečlivě sledvané a pčítané (ví snad někd ze čtenářů Měsíčníku, klik rčně dvede na dani z přidané hdnty?) a z th titulu pvažvané za citlivé zásahy státu d privátní sféry. Nárdní státy si tudíž stále udržují vlastní suverenitu v blasti příméh zdanění a nechtějí se jí vzdát ve prspěch nadnárdních institucí typu EU. Jelikž se daňvé legislativě hlasuje jednmyslně, každý nárdní stát má práv veta a harmnizace se phybuje velice pmalu. Výjimky se však najdu a týkají se vesměs daňvých aspektů u přeshraničních eknmických aktivit. V dalším textu se budeme věnvat již jen krprátní dani. A t jak p teretické stránce, kde si představíme klíčvé harmnizační a krdinační směrnice v tét blasti, tak zejména p praktické stránce, v rámci které představíme aktuálně platný systém krprátní daně v Evrpské unii a jeh vývj. Legislativní uktvení krprátní daně v Evrpské unii Systém unijní harmnizace v blasti krprátní daně rzhdně není tak dalek jak u DPH či sptřebních daní. Můžeme h pzrvat zejména u zamezvání dvjíh zdanění, částečně pak i v bji prti daňvým únikům. Vedle níže uvedených klíčvých harmnizačních směrnic pak sjedncvání pravidel a jejich výkladu prbíhá i prstřednictvím judikátů Evrpskéh sudníh dvra. Nejvýznamnější směrnice upravující přímé zdanění: 1. Směrnice 2009/133/ES fúzích (The Merge Directive) plným názvem je t Směrnice Rady 2009/133/ES ze dne 19. října 2009 splečném systému zdanění při fúzích, rzděleních, částečných rzděleních, převdech aktiv a výměně akcií týkajících se splečnstí z různých členských států a při přemístění sídla evrpské splečnsti neb evrpské družstevní splečnsti mezi členskými státy vztahuje se na: fúze, rzdělení, převdy aktiv a výměny akcií týkající se splečnstí ze dvu neb více členských států; přemístění statutárníh sídla evrpské splečnsti neb evrpské družstevní splečnsti z jednh členskéh státu d jinéh stanvuje, že fúze, rzdělení neb částečná fúze nejsu důvdem k žádnému zdanění zisků (daným rzdílem mezi skutečnu hdntu převedených aktiv a pasiv a jejich daňvu hdntu) v kamžiku vlastní perace, nýbrž puze pkud je těcht zisků skutečně dsažen určuje, že pkud evrpská splečnst neb evrpská družstevní splečnst přemístí své statutární sídl d jinéh členskéh státu, není t sam sbě důvdem ke zdanění příjmů, zisků neb výnsů jejích splečníků. Nicméně členské státy mhu danit výtěžek vyplývající z buducíh prdeje cenných papírů ze základníh kapitálu evrpské splečnsti neb evrpské družstevní splečnsti přemisťující své statutární sídl STRANA 2 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n3 2. Směrnice 2011/96/ES splečném zdanění mateřských a dceřiných splečnstí (The Parent-Subsidiary Directive) cílem je dstranit dvjí zdanění zisku vyplácenéh dceřinu splečnstí sídlící v jednm členském státě mateřské splečnsti (musí mít na dceřiné splečnsti min. 10% pdíl) se sídlem v jiném členském státě základem jsu dvě pravidla: bdrží-li mateřská splečnst d své dceřiné splečnsti rzdělený zisk (nevztahuje se na zisk při likvidaci), členský stát mateřské splečnsti upustí d jeh zdanění neb jej zdaní, ale umžní mateřské splečnsti dečíst d daně příslušnu část daně, která se vztahuje k těmt ziskům, splatnu dceřinu splečnstí z těcht zisků zisk rzdělvaný dceřinu splečnstí její mateřské splečnsti je svbzen d srážkvé daně výše uvedená pravidla zabránění dvjíh zdanění se vztahují i na rzdělvání zisků získaných stálu prvzvnu a rzdělvání zisků firem stálým prvzvnám, které se nacházejí v jiném členském státě než mateřská či dceřiná splečnst 3. Směrnice 2003/49/ES splečném systému zdanění úrků a licenčních pplatků (The Interest and Ryalties Directive) zavádí jedntný systém zdanění úrkvých plateb a licenčních pplatků mezi firmami patřícími d jedné skupiny s cílem zamezení dvjíh zdanění těcht plateb stanvuje, že úrky neb licenční pplatky mající zdrj v členském státě jsu svbzeny d veškerých daní, které na ně jsu frmu srážky u zdrje či na základě daňvéh výměru v daném státě ulženy, pkud skutečný vlastník (příjemce) úrků či licenčních pplatků je splečnstí jinéh členskéh státu (může být i stálu prvzvnu splečnsti umístěnu v jiném členském státu) definuje úrky a licenční pplatky takt: úrky příjmy z phledávek jakéhkliv druhu (zajištěných či nezajištěných zástavním právem; majících či nemajících práv účasti na zisku dlužníka); zvláště, příjmy z cenných papírů a příjmy z bligací neb dluhpisů, včetně prémií a výher, které se vážu k těmt cenným papírům (penále za pžděnu platbu se za úrky nepvažuje) licenční pplatky platby za užití neb za práv na užití průmyslvéh, bchdníh neb vědeckéh zařízení; platby bdržené jak náhrada za užití neb za práv na užití jakéhkliv autrskéh práva k dílu literárnímu, uměleckému neb vědeckému včetně kinematgrafických filmů a pčítačvých prgramů, za užití jakéhkliv patentu, chranné známky, vzru neb mdelu, plánu, tajnéh vzrce neb výrbníh pstupu neb platby za infrmace, které se vztahují na zkušensti nabyté v blasti průmyslvé, bchdní neb vědecké 4. Směrnice 2011/16/EU správní splupráci v blasti daní a zrušení směrnice 77/799/EHS nvá (pvinnst implementace v nárdní legislativě d ) klíčvá směrnice pr blast výměny infrmací relevantních k administraci a vymáhání nárdních pravidel v blasti zdanění týká se všech daní s výjimku DPH, sptřebních daní, cel a plateb na sciální zabezpečení stanvuje kntaktní úřady v každém členském státě pr blast výměny daňvých infrmací (autmatická výměna infrmací, výměna infrmací na vyžádání, výměna infrmací z vlastníh pdnětu), upravuje jejich pvinnsti a vztahy mezi nimi 5. Směrnice 2010/24/EU vzájemné pmci při vymáhání phledávek vyplývajících z daní, pplatků, cel a jiných patření pkrývá blast všech daní (nevztahuje se na dvdy za sciální zabezpečení) a pplatků, ale i náhrad a intervencí v rámci Splečné zemědělské plitiky či dávek v rámci splečnéh trhu s cukrem definuje činnst kntaktních míst v jedntlivých členských státech, pravidla pr pskytvání infrmací daňvých a jiných pdbných phledávkách, ppisuje prces vlastníh vymáhání těcht phledávek včetně řešení sprů a stanvuje pravidelný reprting mezi členskými státy STRANA 3 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n4 Splečný daňvý základ firem Evrpská kmise v březnu 2011 zveřejnila návrh, který by firmám půsbícím ve více členských státech EU umžnil vyplnit puze jedn daňvé přiznání prstřednictvím tzv. Knslidvanéh základu daně z příjmů právnických sb (CCCTB). Knslidvaný daňvý základ by se pak pdle zvláštníh vzrce rzdělil mezi země, v nichž firma půsbí a byl by zdaněn příslušnu nárdní sazbu. Pdle předlženéh návrhu by si firmy půsbící ve více členských zemích Evrpy mhly vybrat, zda se při pdávání daňvých přiznání budu řídit nárdními předpisy neb zda vyplní jedntné evrpské daňvé přiznání. Příslušný daňvý úřad by pak pdle zvláštníh vzrce rzdělil základ daně mezi jedntlivé státy, kde firma půsbí. Zhledňvala by se při tm tři kritéria: hmtná aktiva, pčet pracvníků, tržby splečnsti. Na příslušnu část daňvéh základu by se pak uplatnila sazba platná v dané zemi, jejíž výši by si nadále určvaly čistě členské státy. Řada členských zemí se ale bává, že sjedncení daňvéh základu je předstupeň pr buducí tlak na harmnizaci sazby daně, a také prt d dnešních dní plán zůstává ve stadiu legislativníh návrhu. Sazby krprátních daní v Evrpské unii Vývj sazeb krprátní daně, v České republice známé spíše jak daň z příjmů právnických sb, se v psledních letech v Evrpské unii dčkal mnha změn, ať už t byl v jejich výši, či změn v blasti výjimek, přirážek či lkálních sazeb. V zemích Evrpské unie je nynější trend zvyšvání nepřímých daní (viz Daň z přidané hdnty v Evrpské unii Měsíčník EU aktualit leden 2013) velmi ppulární u členských vlád, i z th důvdu, že zvýšení nepřímých daní nemusí mít na dmácí eknmiku takvý negativní vliv, jak může představvat zvýšení přímých daní. Naprti tmu vývj výše sazeb krprátní daně má však v rámci Evrpské unie velmi patrný klesající trend. Tyt přímé daně jsu čast sledvány i z důvdu přívětivsti danéh reginu či země pr splečnsti v rámci rzhdvání výhdnsti či nevýhdnsti zde investvat. Není t však jen phled na tzv. daňvé ráje, ale určitě t je i knkurenceschpnsti a nastavení pravidel a pdpry pdnikání v jedntlivých státech. Vždyť právě mžnstí pdpry pdnikání mají vlády mnh. V České republice je krprátní daň definvána v Zákně č. 86/1992 Sb., daních z příjmů. Jedná se knkrétně druhu část tht zákna ( 17 až 21), a t Daň z příjmů právnických sb. V jedntlivých paragrafech jsu ppsány náležitsti tht zákna, ať už jsu t pplatníci daně z příjmů právnických sb, zdaňvací bdbí, předmět daně, svbzení d daně, základ daně a plžky snižující základ daně a sazba daně. I když je trend snižvání daní právnických sb v Evrpské unii dluhdbý a zřetelný, neděje se tak u všech zemí a tak vznikají velké rzdíly u aktuálních sazeb. Nejnižší základní sazbu daně z příjmů firem mají v Bulharsku a Kypru shdně s 10% sazbu, následuje je Irsk s 12,5% sazbu. Na pačném knci stjí státy Belgie (sazba krprátní daně 33 %), Francie (33,33 %), Španělsk (30 %) a Malta s 35 %, která splečně s Francií má ještě jeden prim. Není t jen vyská sazba základní daně z příjmů právnických sb, ale i pčet změn. Francie i Malta mají základní sazbu ve stejné výši minimálně už d rku Průměr v Evrpské unii je u základní daně necelých 22 %, v případě celkvé sazby krprátní daně asi 2 prcentní bdy vyšší. Aktuální sazby krprátní daně v EU Daň z příjmů právnických sb je v České republice 19 % a tedy pd průměrem Evrpské unie. Sazbu krprátní daně ve výši 19 % má i Plsk a měl ji i susední Slvensk, ale t se vydal pačnu cestu než většina států EU, a t cestu zvýšení krprátní daně. Daň z příjmů právnických sb na Slvensku navýšili 4 prcentní bdy na 23 %. STRANA 4 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n5 V Německu mají sice 15% základní sazbu, ale krmě ní využívají i slidární přirážku a lkální zdanění, celkvá sazba je pak vyšší než u nás (19 %). Vzhledem k tmu, že v některých členských státech je k základní sazbě připčtena přirážka neb lkální daň mhu být sazby krprátních daní v některých blastech ještě vyšší stejně jak v případě Německa. Aktuální sazby krprátních daní členských států EU k lednu 2013 Základní Celkvá* Belgie 33% 33,99% Bulharsk 10% 10% Česká republika 19% 19% Dánsk 25% 25% Estnsk 21% 21% Finsk 24,5% 24,5% Francie 33,33% 37,06% Irsk 12,5% 12,5% Itálie 27,5% 31,4% Kypr 10% 10% Litva 15% 15% Ltyšsk 15% 15% Lucembursk 21% 30,8% Maďarsk 19% 20,86% Malta 35% 35% Německ 15% 30,95% Nizzemsk 25% 25% Plsk 19% 19% Prtugalsk 25% 30% Rakusk 25% 25% Rumunsk 16% 16% Řeck 20% 20% Slvensk 23% 23% Slvinsk 17% 17% Spjené králvství 24% 24% Španělsk 30% 35,3% Švédsk 22% 22% Zdrj: ZEW, EK (DG TAXUD); KPMG; Delitte; *Obecná krprátní daň navýšena různými přirážkami či lkálními daněmi Přehled jedntlivých sazeb krprátních daní u států Evrpské unie nám přibližuje předchzí tabulka. Některé státy (zhruba čtvrtina z členských států EU), jak už byl zmíněn výše, k becné či základní sazbě připčítávají různé přirážky (někdy i dčasné jak například v případě Kypru, který připčítával v minulých letech k základní sazbě ještě tzv. příspěvek na branu neb v Prtugalsku v rámci eknmické krize) či lkální sazby. Například Belgie svu 33% základní krprátní daň zvyšuje 3% přirážku. V Lucembursku mají nejen 7% přirážku, ale i lkální sazbu ve výši ddatečných 6,75 %, takže se celkvá sazba může vyšplhat až na 30,8 %. Lkální ddatečné sazby jsu ještě využívány v těcht zemích: Maďarsk, Itálie, Francie, Španělsk, Německ. STRANA 5 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n6 Německé specifikum navíc spčívá ještě v slidární 5,5% přirážce, která je určena na financvání nákladů znvusjedncení země. Krmě výše zmíněných přirážek či lkálních ddatečných daní využívají některé země i snížené sazby u daní z příjmů právnických sb. Můžeme se na t dívat jak na určité prgresivní zdanění neb i z pačnéh hlediska jak na pdpru určitých blastí, například malých a středních pdniků, pdniků s nižším ziskem či bratem. Takvét frmy pdpry jsu určitě velmi důležité, tázka je, jestli t pak jen nepřináší další nepřehlednsti či mžné snahy bcházení systému za účelem vejít se d záknných pravidel za účelem mžnsti využívat těcht snížených sazeb krprátních daní neb se vlastně vyhnut určité prgresi, cž jsu vlastně jen dva phledy na jednu věc. Země s více než jednu sazbu krprátní daně Mezi země uplatňující prgresivní zdanění či snížené sazby daně např. patří (viz např. KPMG; Jan Širký Daně v Evrpské unii, (2012) ISBN ): Belgie Obecná sazba krprátní daně je stanvena na 33 % respektive na 33,99 % s 3% přirážku. Malé a střední pdniky (z minimálně 50 % vlastněné jedntlivci) s příjmem nižším než 322,5 tis. eur můžu při splnění určitých pdmínek být předmětem snížených sazeb rzlišených dle výše zdanitelnéh příjmu. Litva Základní sazba krprátní daně činí 15 %. Sníženu sazbu ve výši 5 % je mžn uplatnit v malých pdnicích d 10 zaměstnanců a s příjmem nepřesahujícím 1 mil. LTL (byl zvýšen d 1. ledna 2012 z 0,5 mil. LTL). Ltyšsk Mikrpdniky v Ltyšsku mhu uplatňvat 9% sazbu, základní sazba daně ze zisku je stanvena na 15 %. Francie Základní sazba daně ze zisku krprací je 33,33 %. Pr malé a střední pdniky s bratem d 7,63 mil. eur (z minimálně 75 % vlastněné jedntlivci) je stanvena snížená sazba ve výši 15 % z prvních 38,12 tisíc eur zisku. Lucembursk Základní sazba daň ze zisku firem 21 % je zvýšena 7% přirážku d zaměstnaneckéh fndu a ddatečnu sazbu 6,75 % v závislsti na lkalitě. Pr splečnsti s příjmem d 15 tisíc eur činí becná sazba 20 %. Maďarsk Také v Maďarsku je uplatňvána nižší sazba ve výši 10 % pr splečnsti se zdanitelným příjmem d 500 mil. HUF. Základní sazba krprátní daně činí 19 %. Plánvaná změna na sjedncení na 10 % asi nebude ještě prvedena a čekává se, že pr rk 2013 budu bě sazby zachvány. Nizzemsk Sazba daně ze zisku firem je snížena 5 prcentních bdů ze zisku d 200 tisíc eur. Nad tut hranici platí základní sazba krprátní daně 25 %. Prtugalsk Prgresivní zdanění se uplatňuje nad základní sazbu 25 % krprátní daně d 3 d 5 % dle výše příjmů (1,5 mil. eur 7,5 mil. eur). Rumunsk Mikrpdniky mhu uplatňvat 3% sazbu namíst krprátní daně ve výši 16 %. Spjené králvství Ve Spjeném králvství mají něklik sazeb daně ze zisků krprací. Výše sazby se dvíjí d výše zdanitelnéh zisku. Hlavní sazba daně je 24 % (d 1. dubna 2012) pr krprace se zdanitelným ziskem nad 1,5 mil. GBP. Pr splečnsti se ziskem d 0,3 mil. GBP je uplatňvána 20% sazba krprátní daně. STRANA 6 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n7 Francie Španělsk Malta Belgie Itálie Prtugalsk Lucembursk Dánsk Nizzemsk Rakusk Finsk Spjené králvství Průměr za EU Slvensk Švédsk Estnsk Maďarsk Řeck Česká republika Plsk Slvinsk Rumunsk Litva Ltyšsk Irsk Bulharsk Kypr Německ KORPORÁTNÍ DANĚ V EVROPSKÉ UNII ÚNOR 2013 Splečnsti se zdanitelnými zisky mezi 0,3 1,5 mil. GBP jsu zdaněny na psuvné stupnici mezi hlavní sazbu a sazbu pr malé zisky. Na 1. dubna 2013 je plánván další snížení základní sazby daně ze zisku krprací na 23 %. V rce 2010 byla tat sazba ve výši 28 %, v rce 2011 byla snížena dva prcentní bdy na 26 % a další dva v rce Španělsk Splečnsti d rčníh bratu d 10 mil. eur mají zdanění d 300 tisíc eur zdanitelnéh příjmu ve výši 25 % a nad tut částku už jsu zdaněni základní 30% sazbu daně ze zisku firem. Pr pdniky d 25 zaměstnanců je uplatňvána 20% sazba d 300 tisíc eur zdanitelnéh příjmu, nad tut hranici je uplatňvána 25% sazba. Vývj sazeb krprátních daní v Evrpské unii Jak už byl zmíněn v úvdu, změn u sazeb daní ze zisků firem v některých státech prběhl mnh. V rámci Evrpské unie je velmi patrný trend snižvání těcht sazeb a ulehčení tak pdnikatelské sféře. Kmpenzace výpadků d státníh rzpčtu jsu pak čast řešeny skrz zvyšvání sazeb nepřímých daní. Hrubu představu výši snižvání sazeb krprátních daní nám dá rzdíl průměru Evrpské unie u základních sazeb mezi rky 2000 a 2013, kdy pkles činil více jak sm prcentních bdů na nynějších zhruba 23 % (u celkvé sazby daně z příjmů firem t činí dva prcentní bdy více). Pkles v průměru EU nastal krmě rku 2009 každrčně. Vývj celkvých sazeb krprátních daní v Evrpské unii Zdrj: ZEW, EK (DG TAXUD); KPMG; Taxatin trends in the Eurpean Unin V rce 2009 i v reakci na prbíhající krizi zvýšili v Litvě sazbu krprátní daně pět prcentních bdů (aby ji v následujícím rce pět snížili na úrveň rku 2008), cž převýšil čtyři snížení u statních států v témže rce. Některé státy šly cestu jedntlivých a čast citelných snížení základních sazeb daně ze zisku firem, jak například v Rakusku v rce prcentních bdů neb v Německu 15 p. b. v rce 2001 a 10 p. b. v rce 2008, neb pstupným snižváním, čast i v něklika p sbě jducích letech (Česká republika, Slvinsk, Bulharsk). Největší snížení ve sledvaném bdbí let 2000 až 2013 činí 25 prcentních bdů v Německu u becné sazby krprátní daně. Nutn však pdtknut, že v Německu využívali a využívají slidární přirážky a různé lkální daně. Také v Bulharsku, na Kypru a v Řecku prběhl ve sledvaném bdbí znatelný pkles ve výši 15 p.b. Ve Francii (33,33 %) a na Maltě (35 %) nedšl v daném bdbí u základních sazeb daně z příjmů firem k žádným změnám. STRANA 7 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n8 Jen v Maďarsku dšl v rámci něklika změn k výslednému nárůstu mezi rky 2000 a 2013 jeden prcentní bd. Vzhledem k tmu, že průměr za EU v základní sazbě krprátní daně byl v rce 2000 zhruba 30 % a u Maďarska byla sazba daně z příjmů právnických sb 18 %, stále je maďarských 19 % pd dnešním průměrem EU. Pkud se však na změny, či ve většině případů spíše snižvání, pdíváme z phledu jedntlivých let a ne v rámci členských států, zjistíme, že ve sledvaném bdbí let 2000 a 2013 prběhl průměrně šest změn v jednm rce u základních sazeb daní z příjmů právnických sb. I v pčtu změn však můžeme sledvat určitý vývj. Od rku 2000 d rku 2006 se pčet změn sazeb krprátních daní pstupně zvyšval, až na deset změn v rce Země EU šly hlavně cestu snižvání a t čast i velmi citelným snížením, jak třeba v případě Německa, Litvy, Ltyšska či Kypru. Od rku 2007 se však jejich pčet pět pstupně snižuje. V psledních třech letech t už byl klem 3 změn. Je mžné, že státy už stačily dstatečně snížit či změnit sazby krprátní daně, takže i v dalších letech za předpkladu absence nenadálých změn jich bude jen něklik mál rčně. Pčet navýšení u základních sazeb v daném bdbí u členských států Evrpské unie by se dal spčítat na prstech jedné ruky a čast tat navýšení byla kmpenzvána snížením v následujících letech. Čas ukáže, jestli t bude i případ našeh výchdníh suseda. Na Slvensku zvýšili s účinnstí d 1. ledna 2013 sazbu daně z příjmů právnických sb čtyři prcentní bdy na nynějších 23 %. Uvidíme, jestli t byl krk zpátky či vpřed a statní státy budu tht příkladu následvat, či t bude jen takvý cimrmanvský úkrk stranu a sazba se třeba už v příštím rce pět sníží. V dnešní dbě, kdy ještě dznívá hspdářské krize a dle Evrpské centrální banky čekáváme jen mírné živění na tent rk, může být tt snížení pdtrhnutím slvenské eknmiky. Cestu snížení šly státy jak Švédsk 4,3 prcentní bdy a Slvinsk jeden prcentní bd. Nynější sazba daně z příjmů firem je tedy na Slvinsku 17 %. Tat sazba by se měla v následujících letech snižvat rčně vždy jeden prcentní bd, až by měla v rce 2015 dsáhnut 15 % a na tét úrvni setrvat. Vývj sazeb daně z příjmů právnických sb v České republice Sazby daně z příjmů právnických sb pršly za dbu existence samstatné České republiky mnha změnami. Od rku 1993 vstupil v platnst jedenáct změn. Přehled vývje sazeb DPPO v ČR Rk Sazba daně % % % % % % % % % % % % Zdrj: Ministerstv financí ČR V České republice prběhl d rku 1993, kdy sazba DPPO byla 45 %, až ddnes (19 % sazba DPPO) sice mnh změn, ale tyt změny nebyly nijak skkvé. Všechny změny snižvaly tu předchzí sazbu, ale nikdy t nebyl více jak 4 prcentní bdy. Snižvání sazeb daně z příjmů firem prbíhá i v rámci Evrpské unie, ale trend pklesu byl u nás přeci jen rychlejší než za průměr EU. STRANA 8 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n9 Vývj celkvých sazeb daně z příjmu právnických sb v ČR a průměru v EU ČR EU Zdrj: ZEW, EK (DG TAXUD); KPMG; Taxatin trends in the Eurpean Unin, Ministerstv vnitra ČR I když se sazby DPPO v České republice snižují, na pdílu krprátních daní v % z HDP neb na celkvém zdanění se t mc neprjevuje. Vývj inkasa daně z příjmů právnických sb se však u nás dle dat Ministerstva financí mezi rky 1997 (41 mld. Kč) d rku 2008 (173 mld. Kč) stále (až na rk 2006 s mírným pklesem) zvyšval. Pté i v rámci prbíhající hspdářské krize se vybral v rce mld. Kč méně než v předchzím rce. V dalších letech se inkas daně z příjmů právnických sb phybval klem 110 mld. Kč. Prakticky pdbný vývj měl i celkvé inkas vybraných daní v ČR. Příjmy státníh rzpčtu z DPPO činily 86,30 mld. Kč z celkvých 863,86 mld. Kč daňvých příjmů v rce Česká republika byla jedna z mála členských zemí, která mezi rky 2000 a 2010 navýšila pdíl zdanění DPPO na celkvém zdanění. Pdíl krprátních daní v % z HDP a z celkvéh zdanění v letech 2000 a 2010 % z HDP % z celkvéh zdanění Belgie 3,2 2,7 7,1 6,2 Bulharsk 2,7 1,9 8,6 7,0 Česká republika 3,3 3,4 9,8 10,0 Dánsk 3,3 2,7 6,6 5,8 Německ 2,9 2,2 7,1 5,8 Estnsk 0,9 1,4 2,9 4,0 Irsk 3,7 2,6 12,0 9,1 Řeck 4,1 2,4 12,0 7,7 Španělsk 3,1 1,8 9,2 5,8 Francie 2,8 1,9 6,3 4,4 Itálie 2,4 2,3 5,9 5,5 Kypr 6,2 6,2 20,9 17,4 Ltyšsk 1,6 1,0 5,3 3,5 Litva 0,7 1,0 2,3 3,7 Lucembursk 7,0 5,7 17,8 15,5 Maďarsk 2,2 1,2 5,6 3,1 Malta 2,9 6,5 10,4 19,6 Nizzemsk 4,3 2,3 10,9 6,0 Rakusk 2,2 2,0 5,0 4,8 Plsk 2,4 2,0 7,5 6,3 Prtugalsk 3,7 2,8 12,0 9,0 Rumunsk 3,0 2,3 9,8 8,5 STRANA 9 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n10 Slvinsk 1,2 1,9 3,1 5,0 Slvensk 2,6 2,5 7,7 8,9 Finsk 5,9 2,5 12,5 6,0 Švédsk 3,8 3,4 7,3 7,5 Spjené králvství 3,6 3,1 9,7 8,7 EU-27 (vážený průměr) 3,1 2,4 7,7 6,2 Zdrj: Taxatin trends in the Eurpean Unin, Eurstat Efektivní sazba krprátní daně Předchzí část se věnvala hlavně vývji a srvnávání statutárních sazeb krprátních daní z příjmů jedntlivých členských států Evrpské unie. U některých států však tyt sazby spadají d různých systémů, ať už k základní sazbě přičítáme různé přirážky či lkální sazby daně atd. Krmě srvnávání jejich záknných sazeb můžeme pužít i tzv. efektivní zdaňvání krprací (Více též třeba: Blechvá, B. Metdy a nástrje pr hdncení daňvéh zatížení právnických sb (krprací); Szarwská, I. Jak vyské je krprátní daňvé zatížení; Širký, J. Daňvé terie s prakticku aplikací). Efektivní průměrná daňvá sazba v % Belgie 34,5 26,6 Bulharsk 28,1 9,0 Česká republika 23,6 16,7 Dánsk 28,3 22,0 Německ 40,4 28,2 Estnsk 20,4 16,5 Irsk 9,4 14,4 Řeck 30,4 17,5 Španělsk 36,5 32,4 Francie 36,6 34,2 Itálie 31,3 25,1 Kypr 27,5 11,2 Ltyšsk 22,7 12,2 Litva 19,1 12,7 Lucembursk 32,6 24,9 Maďarsk 19,7 19,3 Malta 32,2 32,2 Nizzemsk 32,3 27,5 Rakusk 29,7 23,0 Plsk 27,1 17,5 Prtugalsk 31,5 27,1 Rumunsk 22,7 14,8 Slvinsk 20,9 16,4 Slvensk 25,8 16,8 Finsk 27,2 23,2 Švédsk 23,8 23,2 Spjené králvství 28,7 25,2 EU-27 27,5 21,1 Zdrj: Evrpská kmise (DG TAXUD), ZEW Zentrum für Eurpäische Wirtschaftsfrschung. STRANA 10 Z 11 EU OFFICE ČS, TEL.:\n11 Efektivní zdaňvání krprací ttiž vlivňuje nejen výše sledvaných sazeb statutárních krprátních daní, ale také další daňvé aspekty určující celkvu výši efektivně placených daní. Metd sledvání a stanvvání je něklik. ZEW (Zentrum für Eurpäische Wirtschaftsfrschung) v prjektu pr Evrpsku kmisi TAXUD sledují efektivní průměrnu daňvu sazbu (EATR Effective Avarage Tax Rate). Průměrná efektivní sazba v Evrpské unii klesla z 27,5 % v rce 2000 na 21,1 % v rce ZÁVĚR Sazby a vývj krprátních daní jsu v jedntlivých státech pečlivě sledvané, prtže jejich výše hraje velku rli při rzhdvání bchdních splečnstí alkaci investic. Nejsu t však jen sazby, ale becně slžitst daňvých systémů jedntlivých zemí, které mhu lákat či napak drazvat zahraniční investry. Jednu z významných charakteristik slžitsti daňvéh systému je i jeh prměnlivst v čase, tedy jak čast jsu daňvé zákny nvelizvány. Určitým měřítkem tét charakteristiky může být četnst změn sazby daně. Například Česká republika d rku 1993 ze 45% sazby daně z příjmů právnických sb snížila tut daň v rámci 11 změn na dnešních 19 %. Trend snižvání však není patrný jen u nás, ale v rámci celé Evrpské unie. Průměr členských států Evrpské unie je u sazby daně z příjmů firem u základní sazby zhruba 22 % a u celkvé sazby (nebť některé státy využívají různé frmy přirážek či lkálních sazeb) je t necelé dva prcentní bdy více. Za psledních 13 let se tat průměrná sazba krprátní daně v EU snížila zhruba sm prcentních bdů. I ve skupině členských zemí můžeme nalézt plavce prti prudu. Příkladem je Slvensk. Naši výchdní susedé s účinnstí d 1. ledna 2013 zvýšili sazbu daně z příjmů právnických sb čtyři prcentní bdy na nynějších 23 %. Nminální sazba krprátní daně má výhdu v její přehlednsti a transparentnsti. Nicméně samtná výše sazby nemůže dknale vypvídat výši zdanění, nebť v každé zemi je aplikvána na různě vypčítaný daňvý základ. Tent handicap dstraňuje analytický nástrj efektivní průměrná sazba daně, která se vypčítává speciálními metdami. I při její aplikaci ale můžeme učinit závěr, že krprátní daně v EU v čase klesají. Uvidíme, jakým směrem se bude celkvý trend krprátních daní vyvíjet d buducna, ale snad se naše malá země v srdci Evrpy v knkurenci neztratí a bude nejen atraktivní pr zahraniční investry, ale i vstřícná pr místní pdniky. Tat publikace je pvažvána za dplňkvý zdrj infrmací pskytnutých našim klientům. Na infrmace uvedené v ní nelze phlížet tak, jak by šl údaje nezvratné a nezměnitelné. Publikace je zalžena na nejlepších infrmačních zdrjích dstupných v dbě tisku. Pužité infrmační zdrje jsu všebecně pvažvané za splehlivé, avšak Česká spřitelna, a.s. ani její pbčky či zaměstnanci neručí za správnst a úplnst infrmací. Autři pvažují za slušnst, že při pužití jakékliv části tht dkumentu, bude uživatelem infrmací tent zdrj uveden.


Syndrom vyhoření učitelů na základní škole (výsledky průzkumu) | Vyplňto.cz - řešení pro online průzkumy\nVyplňto.cz > Průzkumy > Archiv výsledků > Syndrom vyhoření učitelů na základní škole\nSyndrom vyhoření učitelů na základní škole\nAutor průzkumu: Jakub Skácel\nŠetření: 29. 11. 2014 - 20. 12. 2014\nchtěla bych Vás poprosit o vyplnění tohoto dotazníku, který zkoumá syndrom vyhoření u učitelů základní školy. Vámi uvedené informace jsou zcela anonymní, a proto Vás žádám o jeho pravdivé vyplnění.\n153 90 % 90 %\n3. Vypište prosím předměty, které vyučujete:\n1. stupeň (český jazyk, matematika, prvouka, výtvarná výchova, pracovní činnosti, tělesná výchova)\n1. stupeň + Vv\n1. stupeň ZŠ spec., takže všechny\n1. Stupeň, Aj, ČJ, M, PŘ, HV, VV, PV\n1. stupeň, vše kromě HV\n1.stupeň- takže všechno\nAj 1. st., VV 1. st., Čsp 1. st.\nAj, čj, m, přv, prv, Vv, Pč\naj, čj, nj, vv\nAj, de, vv, pracovní činnosti\nanglický jazyk, prvouka, výtvarná výchova, pracovní činnosti\nbiologie a tv\nCesky jazyk, Hudebni vychova\nčeský a německý jazyk, výtvarná výchova\nčeský jazyk - 4. tř., matematika - 4 tř., vlastivěda - 4. tř., hudební výchova - 6., 7., 8., 9. tř., výtvarná výchova - 2., 3. tř.\nčeský jazyk a výchova ke zdraví\nČeský jazyk, anglický jazyk, matematika, přírodověda, vlastivěda, tělesná výchova.\nČeský jazyk, anglický jazyk, výchova k občanství a dějepis\nČeský jazyk, Dějepis, Hudební výchova, Výtvarná výchova, Pracovní činnosti\nčeský jazyk, matematika, člověk a jeho svět, pracovní výchova\nčeský jazyk, matematika, člověk a jeho svět, výtvarná, pracovní, tělesná výchova\nčeský jazyk, matematika, prvouka, tělesná výchova, výtvarná výchova, hudební výchova, pracovní činnosti\nčeský jazyk, matematika, prvouka, VV, Pv, HV\nčeský jazyk, matematika, prvouka, výchovy\nčeský jazyk, matematika, přírodověda, vlastivěda, hudební, výtvarná, tělesná výchova\nČeský jazyk, matematika, výtvarná výchova\nčeský jazyk, matematika,člověk a jeho svět, člověk a svět práce, člověk a jeho zdraví, umění a kultura (VV)\nčeský jazyk, německý jazyk, hudební výchova\nčeský jazyk, prvouka, přírodověda, výtvarná výchova + ředitelka ZŠ a MŠ\nČeský jazyk, výchova k občanství\nČJ, M , Vl, Př, Hv, Vv, Čsp, Tv\nČj, Aj, M, Př, Prv, Vl, Hv, Tv, Vv\nČj, Aj, Vlastivěda, Zeměpis\nČj, M, PRV, AJ, TV, VV, PV, HV\nČj, M, Prv, Vl, Př, VV, Pč, Hv\nčj, mat, aj, vv, hv, pp.\nČJ, NJ, TV\nČj, Pr, M, Vv, Tv, Pč,\nčj, prvouka. tvůrčí činnosti, tělesná výchova, hudební výchova\nČj, Vv, Aj, D\nčj,m,dějepis, přírodopis,zeměpis,chemii,výtvarnou výchovu, výchovu ke zdraví\nČJ,M,PRV,VV,PČ,TV,HV, VV v 6.tř.Vi ve 4 tř.\nČj,Mat, Prv, Vv, Pv, Tv, Hv\nDějepis - Zeměpis\ndějepis, zeměpis, pracovní činnosti, výtvarná výchova\nDějepis, zeměpis, zsv\nGrafomotorika, rozumova vychova, jazykova vychova, vytvarna výchova, pracovní činnosti, hudební výchova\nHudební výchova, angličtina, logopedie\nHudební výchova, Dějepis, Pracovní činnosti\nHv, vv,pc, vl,pr\nI. stupeň - ČJ, M, Vl, Př, Hv, Vv\nI. stupeň 2. třída\nInformatika, anglický jazyk, matematika, český jazyk\nInformatika, ruský jazyk\njazyk německý ,výchova ke zdraví, občanská výchova výtvarná výchova pracovní činnosti\njazyková příprava,matematická příprava,prvouka, logopedie\nJČ, M, přírodověda, vlastivěda, Tv, Hv, Vv, Čsp\nM, ČJ, AJ, HV\nM, Čj, Aj, Vl, Tv,\nM, ČJ, Prv, Hv,\nM, F, Ch, Inf\nM, F, IT\nM, Ov, D, PV, Tv, Vv, Př, Inf\nM, TV, F\nMA, HV, It\nMatematika, anglický jazyk, management\nMatematika, Anglický jazyk, Prvouka, Tělesná výchova, Výtvarná výchova\nMatematika, český jazyk, anglický jazyk, prvouka, hudební výchova, výtvarná výchova, tělesná výchova, pracovní činnosti\nMatematika, Český jazyk, Vlastivěda, Anglický jazyk, Tělesná výchova\nMatematika, Fyzika, Domácnost, Výtvarná výchova\nmatematika, rodinná výchova, základy společenských věd, základy přírodních věd, práce v domácnosti, ruční práce, příprava pokrmů, tělesná výchova, výtvarná výchova\nmatematika, tělesná výchova, základy techniky\nmatematika, výpočetní technika\npracovní činnosti,výtvarné činnosti,prvouka\nprvouka, čj, tv, pč, vv, hv, inf\nPř, aj, RV, TV\npředměty 1. stupně\npředměty pro 1. stupeň ZŠ: ČJ, M, VL, PŘ, TV, HV, PČ, VV\npředměty vyučované na 1. stupni ZŠ\npřírodopis, chemie, pěstitelské práce\nPřírodopis, zeměpis, pracovní výchova, vlastivěda, informatika, výchova ke zdraví\nRuský jazyk, hudební výchova, výchova k občanství\nŘŠ, JČ, M - I.stupeň\nSvět práce pěstitelství Přírodopis\nTechnológia cukrárska výroba, suroviny, Technológia kuchárska výroba, odborný výcvik,\nTělesná výchova, anglický jazyk, přírodověda, zeměpis\ntělesná výchova, zeměpis\ntř. uč. pro 2.ročník ČJ, M, Prv, VV, PČ, TV + pro 3.roč VV, Pč, Tv. po pracovní době jsem ještě logoped pro 1.ročník, pro místní Mš a pro Mš ve vedlejší obci\nučím v Mš\nučitelství pro 1. st. - ČJ, M, prvouka, VV, PČ\nVlastivěda, Přírodověda, Angličtina, HV, VV\nVše na prvním stupni\nvše, kromě fyziky a chemie\nVšechny na 1. st. kromě AJ\nvšechny na 1. stupni\nvšechny na 1. stupni zš\nVšechny na 1. stupni, kromě angličtiny\nvšechny na 1.stupni\nvšechny předměty na 1. stupni\nvýtvarná výchova , pracovní činnopsti\nvýtvarná výchova, pracovní činnoti\n4. Na jakém stupni učíte?\n5. Jsem nadšený/á ze své práce.\n6. V poslední době jsem ve stresu.\n7. Snažím se zpestřit výuku aktivitami navíc.\n8. Mám dost trpělivosti se svými žáky.\n94 55,29 % 55,29 %\n9. Cítím se zatížený/á velkým množstvím úkolů.\n10. Myslím si, že zvládám nátlakové situace.\n11. Práce mi zabírá hodně volného času.\n12. Nejsem už tolik kreativní jako dříve.\n13. Nerad/a se bavím s kolegy o práci.\n65 38,24 % 38,24 %\n14. Často se cítím vyčerpaný/á.\n15. Při výuce cítím napětí a nemůžu se soustředit.\n16. Bývám často podrážděný/á.\n17. Kvůli práci nemůžu spát.\n18. Potřeboval/a bych více uznání.\n19. V době výuky myslím hlavně na to, aby skončilo vyučování.\n20. Myšlenka na práci mě deprimuje.\n21. Chtěl/a bych změnit své povolání.\n1. Pohlaví:2. Kolik je vám let?4. Na jakém stupni učíte?5. Jsem nadšený/á ze své práce.6. V poslední době jsem ve stresu.7. Snažím se zpestřit výuku aktivitami navíc.8. Mám dost trpělivosti se svými žáky.9. Cítím se zatížený/á velkým množstvím úkolů.10. Myslím si, že zvládám nátlakové situace.11. Práce mi zabírá hodně volného času.12. Nejsem už tolik kreativní jako dříve.13. Nerad/a se bavím s kolegy o práci.14. Často se cítím vyčerpaný/á.15. Při výuce cítím napětí a nemůžu se soustředit.16. Bývám často podrážděný/á.17. Kvůli práci nemůžu spát.18. Potřeboval/a bych více uznání.19. V době výuky myslím hlavně na to, aby skončilo vyučování.20. Myšlenka na práci mě deprimuje.21. Chtěl/a bych změnit své povolání.\n- nezvolena -1. Pohlaví:2. Kolik je vám let?4. Na jakém stupni učíte?5. Jsem nadšený/á ze své práce.6. V poslední době jsem ve stresu.7. Snažím se zpestřit výuku aktivitami navíc.8. Mám dost trpělivosti se svými žáky.9. Cítím se zatížený/á velkým množstvím úkolů.10. Myslím si, že zvládám nátlakové situace.11. Práce mi zabírá hodně volného času.12. Nejsem už tolik kreativní jako dříve.13. Nerad/a se bavím s kolegy o práci.14. Často se cítím vyčerpaný/á.15. Při výuce cítím napětí a nemůžu se soustředit.16. Bývám často podrážděný/á.17. Kvůli práci nemůžu spát.18. Potřeboval/a bych více uznání.19. V době výuky myslím hlavně na to, aby skončilo vyučování.20. Myšlenka na práci mě deprimuje.21. Chtěl/a bych změnit své povolání.\n4.1x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 14. Často se cítím vyčerpaný/á.\n1.9x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 6. V poslední době jsem ve stresu.\n1.8x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 14. Často se cítím vyčerpaný/á.\n2x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 14. Často se cítím vyčerpaný/á.\n1.8x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 6. V poslední době jsem ve stresu.\n1.8x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 16. Bývám často podrážděný/á.\n1.7x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 14. Často se cítím vyčerpaný/á.\n1.7x vetší pravděpodobnost při odpovědi nesouhlasím na otázku 19. V době výuky myslím hlavně na to, aby skončilo vyučování.\n24-30 31-40 41-50 50+\nSkácel, J. – Syndrom vyhoření učitelů na základní škole (výsledky průzkumu), 2014. Dostupné online na https://syndrom-vyhoreni-ucitelu-na.vyplnto.cz.\nDiskuse k tématu Syndrom vyhoření učitelů na základní škole zatím neobsahuje žádné příspěvky.


Masáž prostaty - extrémní rozkoš a zdravotní přínos v jednom\nHome » Masáž prostaty\n+420 773 667 250\tinfo@candyshop-massage.cz\nProcedura se zdravotním přínosem - erotická masáž prostaty\nNa tomto místě asi není třeba něco dlouho vysvětlovat nebo popisovat. Každý si asi dokáže představit, co erotická masáž prostaty znamená. Ale pro jistotu, podívejme se na ni zblízka. Prostata je, dá se říci, takový mužský bod G, nacházející se u močové trubice za análním otvorem . Masáží prostaty se z těla vyplavuje tekutina, která stojí za příčinou jejího zbytnění a její stimulaci tak doporučuje většina lékařů (jen se to zatím neříká nahlas). Ačkoliv tento typ masáže je součástí masáží erotických, nedá se jí upřít jistý zdravotní benefit!\nPo společném čase stráveném ve sprše se nejdříve uvolníte klasickou masáží celého těla . A potom podle doporučení masérky a podle vašich přání vám masérka promasíruje prostatu – vše profesionálně, bezpečně, pohodlně a maximálně vzrušivě. Pro úplný slastný pocit rituál končí masáží lingamu.\nErotických salónů specializujících se na tuto praktiku v Praze není moc a my máme proškolené profesionálky, které vám z lékařské terapie udělají nezapomenutelný sexuální zážitek. Nemusíte mít ani žádné problémy, vyzkoušejte jen něco nového a jiného. Objednejte si masáž prostaty u nás v Candyshop masáže v Praze.\nDalší extra služby :\nvyvrcholení na hruď / tělo\nCookies služeb, vylepšujících uživatelský zážitek\nPokud odmítnete tato cookies, některé funkcionality našich stránek pro Vás nebudou dostupné.


OBRÁBĚČI KOVŮ (horizontkář, frézař, nástrojař) - Frýdek-Místek | VímVíc.cz\nod 185 Kč/hod.\nNabídka práce OBRÁBĚČI KOVŮ (horizontkář, frézař, nástrojař) pro organizaci Jaromír Volný (IČ 69619204). Od uchazeče očekáváme mininální stupeň vzdělání - střední odborné (vyučen). Nabízíme stálou práci, zajímavou finanční odměnu od 185 Kč/hod. a práci na plný úvazek (jednosměnný provoz). Adresa pracoviště je Rovenská 1, Zelinkovice, 739 42 Frýdek-Místek 8. Zájemci o toto volné pracovní místo se mohou obrátit na kontaktní osobu - Jaromír Volný, a to na telefonním čísle ********* nebo na e-mail *********.\nJaromír Volný detaily\nDalší informace o společnosti Jaromír Volný vedené pod IČ 69619204 si můžete snadno dohledat v registru ekonomických subjektů ARES.\nod 10. 5. 2019 do 10. 5. 2020\nPráce na HPP, pracovní doba pondělí až pátek, od 7:00-15:30 hod. Z počátku - jednosměnný, v horizontu 1 roku možný přechod na 2směnný provoz\n- vyučení v oboru + praxi min. 1 rok na uvedených strojích: vodorovných vyvrtávačkách WHN 9, WH 10, konvenčních soustruzích\n- znalosti řezných podmínek a přehled o obráběcích nástrojích a výrobních postupech podmínkou\n- svářečský průkaz - výhodou; manuální zručnost a technický cit nutností.\n- zpočátku - jednosměnný, v horizontu 1 roku možný přechod na 2směnný provoz\n- platové ohodnocení: základní mzda + přesčasy + odměny.


bio manželky James Garner lois Clarke? je mrtvá nebo stále naživu? děti - Životopis\nFakta Lois Clarke\nPozdní James Garner\nGreta 'Gigi' Garner, Kimberly Garnerová\nZobrazit více / Zobrazit méně Fakta o Lois Clarke\nLois Clarke je populární jako manželka celebrit amerického herce, producenta a hlasového herce Jamese Garnera. Její manžel James je navíc známý svými pozoruhodnými rolemi ve filmu „Maverick“ a „Murphy's Romance“.\n1 Krátký bio / Wiki\n2 Je Lois Clarke mrtvá nebo stále naživu?\n3 Manželství Lois Clarke s Jamesem Gardenem\n4 Kariéra jejího manžela\n5 Její síť Čistá hodnota\nKrátké Bio / Wiki\nLoise Clarke vstoupila na tuto zemi v roce 1927 v Los Angeles, Kalifornie, ve Spojených státech. Její rodné jméno je Lois Josephine Fleishman Clarke . Lois má americkou národnost a její etnicita je bílá.\nJe Lois Clarke mrtvá nebo stále naživu?\nLois Clarke je stále naživu, ale její manžel zemřel 19. července 2014. Loisův manžel James Garner byl americký herec, producent a hlasový herec. Narodil se na 7. z dubna 1928 v Normanu, Oklahoma. Jmenoval se James Scott Bumgarner. Zemřel na 19. července 2014 ve věku 86 let v jeho domě v Los Angeles se srdečním infarktem.\nJejí manžel trpěl masivním infarktem způsobeným ischemickou chorobou srdeční.Garner byl ve špatném zdravotním stavu od roku 2008, kdy došlo k těžké mozkové příhodě.\nTitulek: James Garner s manželkou, Lois Clarke (Foto: vzácné)\nLois Clarkeovo manželství s Jamesem Gardenem\nLois Clarke byla provdána James Garner . Poprvé se setkala se svým manželem Jamesem na večírku v roce 1956. Duo se datovalo navzájem pouhých 14 dní a rozhodlo se oženit 17. srpna 1956. Podle Garnera\n'Manželství je jako armáda; všichni si stěžují, ale budete překvapeni velkým počtem lidí, kteří se znovu zaregistrují. “\nTitulek: Lois Clarke se svým zesnulým manželem (Foto: Pinterest)\nZ manželství s Garnerem má jednu dceru a jmenuje se Greta 'Gigi' Garnerová narozena v roce 1985. Lois má také nevlastní dceru Kimberly Garnerová z předchozího manželství jeho manžela. Kimberly bylo pouhých sedm let a zotavovala se z dětské obrny, když se Lois a Garner vzali.\nV roce 1970 žili manželé odděleně tři měsíce a znovu v roce 1979. Odloučení trvalo několik měsíců a Garner hrál vRockford Filesv té době se zastavil. Později v roce 1981 pokračovali ve společném životě a Lois zůstala v manželství s Garnerem až do své smrti 19. července 2014. Její manžel zemřel méně než měsíc před jejich 58. výročí svatby.\nLois se dostala do centra pozornosti pouze jako manželka celebrit. Neexistují žádné informace týkající se její kariéry. Její manžel James zahájil svou profesionální kariéru reklamou. V roce 1956 se poprvé objevil ve filmech „Dívka, kterou nechal za sebou“ a „Směrem k neznámému“. Od roku 1057 do roku 1960 se objevil jako Bret Maverick v pořadu Maverick.\nPoté se objevil v mnoha filmech, jako například „Muž s názvem Sáň“ (1970), „Podporujte svého místního střelce!“ (1971), „Skin Game“ (1971) a „Jeden malý Indián“ (1973). . Podobně se objevil v seriálu „The Rockford Files“ jako soukromý detektiv „Jim Rockford“ v roce 1974. Musel opustit show kvůli zdravotním problémům poté, co získal obrovskou popularitu od své postavy „Jim“.\nTitulek: Lois Clarkeův zesnulý manžel (Foto: Pinterest)\nV roce 1985 spolu s Sally Fieldem a Brianem Kerwinem získal roli v „Murphyho romance“. Mezi jeho další filmové zásluhy patří „Muž lidí“ v roce 1991, „Barbarové u brány“ v roce 1993, „Maverick“ v roce 1994 , 'Ulice Laredo' v roce 1995, 'Moji spoluobčané' v roce 1996 a tak dále.\nV letech 2000 až 2011 a „První pondělí“ v roce 2000 také vystupoval v televizních seriálech jako „Chicago Hope“, „Bůh, Ďábel a Bob“. Poté se objevil v populárním romantickém filmu s názvem Noah Calhoun. 'Notebook' v roce 2004.\nV animovaném filmu „Superman / Shazam !: Návrat černého Adama“ v roce 2010 také uvedl svůj hlas jako postavu čaroděje Shazama. Garnerova autobiografie s názvem „The Garner Files: A Memoir“, vydala Simon & Schuster v roce 2011.\nLoisův manžel James Garner měl čistou hodnotu kolem 20 milionů dolarů vydělal z jeho profesionální herecké kariéry. Pozdní americký herec, působil v několika hitových filmech a televizních seriálech během více než pěti dekád své kariéry.\nTitulek: Lois Clarke se svým zesnulým manželem a dcerou (Foto: Pinterest)\nPoté, co její manžel zemřel, zdědí majetek a hodnotu svého manžela. Můžeme tedy říci, že Lois má od svého manžela čistou hodnotu kolem 20 milionů dolarů. Shromáždil také obrovské množství kolem 30 762 621 $ u pokladny jeho film Murphyho Romance (1985).\n25 krásných sad pohlednic, které můžete poslat svým přátelům\nProč mají někteří lidé dolíčky?


Egypt - Prodej bytů 3+kk v lux.resortu Sunset Paerl - Sahl Hasheesh\nUlice: Pyramisa Sunset Pearl\nCena prodeje: 2 110 000,- Kč/obj.\nEgypt – Hurghada – lokalita Sahl Hashesh. Nádherný 5 hvězdičkový luxusní resort Pyramisa Sunset Pearl je nově otevřený luxusní resort (od 11.2010) a tento resort provozuje a spravuje významný a prestižní hotelový řetězec Pyramisa. Resort bude jako všechny Pyramisa hotely dosahovat vysoké obsazenosti, což je důležité pro investory, kteří mají zájem po dobu své nepřítomnosti apartmán pronajímat. Resort nabízí garanci pronájmu s ročním ziskem 7% s možností užívání apartmánu po 4-8 týdnů ročně, které můžete využít nejen ve svém domácím hotelu, ale i v ostatních hotelech Pyramisa na území Egypta a Dubaje. (čtyři týdny pro byty 1+kk (Studia) a osm týdnů pro byty 2+kk a 3+kk).\nPoloha: Sunset Paerl se nachází ve velice prestižní a luxusní lokalitě Sahl Hasheesh, která je zcela uzavřena a je obklopena golfovými hřišti z jedné strany a z druhé strany překrásným průzračným Rudým mořem. Celý resort je postaven na náhorní plošině Sahl Hashesh což zajišťuje překrásný výhled na moře. Protože tento resort není přímo u vlastní pláže, majitelé apartmánů mají neomezené právo bezplatného užívání pláže sesterského 5 hvězdičkového hotelu Pyramisa asi 200m od Sunset Pearl. Celková vzdálenost na pláž je 650m. Pláž je písčitá a to přímo v zálivu Sahl Hasheesh, což je jedna z nejvyhledávanějších potápěčských lokalit Rudého moře, proslulého jak křišťálově průzračnou vodou, tak i malou vzdáleností jen 14 km jižně od Hurghady a letiště. Jen 700m chůzí po promenádě je dostupné hlavní molo které vede ke známému potápěčskému podvodnímu světu s potopený městem. Přímo za resortem se nachází 18-ti jamkové golfové hřiště.\nSlužby a vybavení resortu: zdarma přístup na pláž hotelu Pyramisa; nádherný výhled na moře z většiny apartmánů; sousedící 18-ti jamkové golfové hřiště; 2 velké bazény v resortu a další byzény a služby v Pyramisa Hotelu: bazénové bary; množství restaurací, kaváren a barů včetně Asijské, Italské a mořských plodů; lázně, sauny a fitness; plně vybavená moderní tělocvična; okrasné zahrady; dětský klub s dozorem; tenisový kurt; potápěčské centrum – podvodní město jen 100m od resortu; 24 hod. ostraha; plně spravovaný resort managementem, parkoviště.\nVlastníci bytů v Sunset Pearl budou mít 10 let zdarma členství v Pyramisa CLUB, kdy budou moci každý rok využívat volný týden ubytování v kterémkoli Pyramisa Hotelu a Resortu na světě, navíc 20% slevu na veškeré služby Pyramisa Hotelů. Garance pronájmu s ročním ziskem 7,5% pro všechny jednotky; možnost splátek až na 5 let. Roční poplatek za služby resortu: 19 GBP/m2. Při využití služby Garance pronájmu jen 8 GBP/m2.\nVýběr z apartmánů 3+kk (další apartmány Vám rádi nabídneme dle konkrétních požadavků):\nByty 3+kk (2 ložnice) 80m2: Zahrádka, nebo terasa. Pokoj s kuchyňským koutem, 2 ložnice, koupelna s WC. (Byt č. B0013).\nPlatby za tento resort jsou v EUR a s možností platby v Kč přes naší kancelář. Možnost platby: 1. 10% při rezervaci, 90% do 28 dní od rezervace. 2. 10% při rezervaci, 30% při podpisu smlouvy, 60% ve 4 čtvrtletních splátkách po dobu 2-5let. Zisk z Garance nájmu bude hrazena po úplném doplacení kupní ceny. Termín dokončení: V provozu.\nZkouška kvality: V tomto hotelovém resortu si můžete nejdříve pobyt vyzkoušt při využití našeho pronájmu a v případě, že Vám bude resort vyhovovat, až poté zakoupit. Byt je také možné si pronajmout na 15 let s možností okamžitého převodu do vlastnictví a odečtu již do té doby zaplaceného nájemného. Kompletní informace a nabídka resortu zde.\nVelikost bytu: 3+kk/Z Patro / výtah: přízemí ze 3 / ano\nStav objektu: novostavba 2010 Topení: klimatizace\nVzdálenost od moře: 650m Vzdálenost od centra:


Nespolupracující dítě na logopedii - Modrý koník\nNespolupracující dítě na logopedii\nPotřebuji názor někoho nezávislého, tak doufám, že mi poradíte. Na logopedii docházíme už asi rok a půl, dceři je 5,5 a momentálně neumí R, Ř a ještě nepoužívá 100% pokaždé v mluvě L. To jen tak pro představu.\nS logopedkou od začátku spolupracuje tak váhavě. Ona je taková, že se se bojí, že něco zapomene nebo jí to nepůjde.. Ale jakžtakž v pohodě. Jen jednou se nám stalo, že se zasekla a nechtěla pokračovat, ale nakonec se ji podařilo přemluvit.\nNaše logopedka na podzim odešla na mateřskou a nahradila ji jiná. Taková mladá slečna, která vždycky vystupovala strašně mile a dceru chválila (podle mě až moc).\nNo a problém: Tento týden v úterý jsme měly další hodinu. Začátek v pořádku, ale pak se dcera u jednoho obrázku zasekla a po naléhání prohlásila, že se jí obrázek nelíbí a že to prostě dělat nechce. Mezitím už začala trochu natahovat. Blbá situace, no. Snažily jsme se ji obě s logopedkou přemluvit, ale prostě se zasekla a čím víc jsme ji přemlouvaly, tím víc brečela.\nUpřímně jsem měla chuť to prostě zabalit, že přijdeme příště. Prostě divný den.\nJenže logopedka začala na malou křičet - jako opravdu křičet, že tak to nejde, že prostě musí spolupracovat a hotovo.\nDcera samozřejmě brečela o to víc. Asi ještě nebyla v situaci, kdy by na ni cizí dospělá osoba tak řvala. Nakonec tedy něco řekla, ale byly jsme z toho rozhozené obě dvě.\nTeď mě zpětně mrzí, že jsme vážně neodešly a nechala jsem to zajít tak daleko.\nPo logopedii šla dcerka do školky. Při příchodu do třídy se rozbrečela a nechtěla se mě pustit. To se opakovalo i včera i dnes. Nikdy dřív to nedělala, do školky chodí ráda a i teď je v pohodě. Problém nastane, až otevřeme dveře od třídy.\nNejdřív jsem si myslela, že je rozhozená po prázdninách, ale dnes mi došlo, že to je asi důsledek té logopedické hodiny v úterý.\nCo teď s tím? Váhám, jestli na další hodinu vůbec chodit nebo hledat jinou logopedii. Jsem z toho fakt zoufalá.\njá bych hledala jinou logopedku, k téhle už dcera nebude mít důvěru a hlavně teda ona si takové chování nemůže dovolit. Jasně, dítě by mělo dokončit úkol, ale je na logopedce jak toho dosáhnout, rozhodně ne takovým způsobem...stačilo vyměnit obrázek za jiný např...Syn chodil ke klinické logopedce, taky se mi tam sekl protože s ním dělala pořád to samé a už ho to nebavilo a pokaždé trvala na tom aby to dokončil takže on tam pak jen seděl a odmítal cokoliv, já čekala na chodbě a slyšela jsem jak mu vyhrožuje,že mě pošle domů a nechá si ho tam, od té doby už s ním nikdy nehla. Chodí do logopedické školky a když vidím jak s ním pracuje logopedka tam to je sakra rozdíl, když vidí,že něco dělat nechce buď mu dá něco jiného nebo ho nasměruje tak,že to dokončí, chválí ho, podporuje, dává mu samolepky do sešitu.\nZa vaší logopedkou bych zašla sama, řekla jí,že po jejím minulém chování má malá problémy, že vy k ní dál už chodit nebudete a ona že by se měla zamyslet nad svým přístupem, i dospělý má občas blbý den stejně jako dítě a ona je tam od toho aby ho dokázala motivovat\nSouhlas se @sabuse1 ... nemůže si dovolit na dítě křičet i kdyby jste mely odejít a přijít jindy....\nZměna logopeda určitě....\nA jinak naše dcera taky citlivá v podobném veku a doma večer začala brecet ze do školky nechce ze na ni paní učitelka křičela... řešili jsme to s manželem i s ucitelkou ...ze nechce do školky do teď tam chtěla atd co budeme dělat a srovnalo se to. Není zvykla ze kdokoliv zvýší hlas pak brečí atd\nMožná ze pak paní učitelka taky sem tam na ni nebo na někoho jiného zvýší hlas a už se to v ni probouzí...\nPromluvit s dcerou, ucitelkou,řekla bych jiní co se stalo a změnit logopeda\n@shine2015 Děkuji moc za názor a potvrzení toho, jak to cítím. říkala jsem si, jestli nejsem přecitlivělá. Budu hledat jinou logopedku.\n@babka nikdo nemá právo křičet na tvoje dítě ať se děje cokoliv. A osobně pokud nemáš cestu okolo bych tam nechodila pouze zavolala. A řekla bych ze po posledním sezení si myslím ze bude nejlepší ukončit s ni spolupráci, ze se uleví jak dceri tak k ji. Ať se ji daří a smitec.\n@shine2015 Ano, to mám přesně v plnánu. Děkuji a hezký den 🙂\nVyber jinou logopedii a dopredu domluv pravidla a vysvetli povahu ditete (strach z neuspechu, nizka sebeduvera, plactivost, zablokovani se ...). Na dite, ktere si neveri, nema kdo co rvat. Tim se to jen zhorsi. Je treba hodne povzbuzovat, chvalit, nejen jako ve skole, ale i "jakoby hrou", aby se nebala. Prvne bych tam sla bez ditete a dala na svuj dojem, casto neklame. Pak teprve s ditetem, kteremu bych vysvetlila, ze jdem jinam, ale samo muze rict, jestli se mu bude to nove libit nebo ne. Te kricici logopedce bych jeste neco na rozloucenou mileho rekla (kdyz neumi jednat s lidmi a je nevyrovnana, at jde makat do zemedelske vyroby).\nMyslím, že logopedka to podělala na plné čáře. Nevím co tím křičením chtěla dokázat, ale moje dcera, když by na ní někdo křičel, tak se zasekne a o nějaké spolupráci nemůže být řeč. Hledej jinou logopedku, protože k téhle dceru už na 100% nedostaneš\nřeším podobnou situaci s dcerou, se kterou chodíme s nesympatické a přísné logopedce už od začátku, taky bych ji nejradši vyměnila za milou, která odešla na MD, zajímalo by mě, jestli ke změně logopedky budete potřebovat nový "poukaz" od pediatra, děkuji za odpověď, upřímně nevím, jak bych to pediatrovi vysvětlila, že potřebuji napsat znovu doporučení...\n@victress Tak to netuším. Naše logopedka byla soukromá, lekce jsem platila ze svého. Takže jsem od pediatra zatím žádné doporučení nežádala.\n@victress úplně jednoduše tak jako komukoliv jinému. Logopedka nám nevyhovuje je na dítě přísná nebo křičí a dítě k ni nechce. Prosím Vás mohl by jste mi napsat ještě jedno doporučení?


X X-Men 2 Přišel čas, kdy se odlišní musí spojit. X-Meni. Narodili se s jedinečnou genetickou mutací, která jim umožňuje vládnout nadpřirozenými schopnostmi. Pod vlivem profesora Charlese Xaviera (Patrick Stewart) slouží lidstvu. Chrání svět. Ten jim však nedůvěřuje a bojí se jich. Po nesmyslném pokusu o aten..\nX-Men Origins: Wolverine Film X-Men Origins: Wolverine je dějově zasazen na samý počátek ságy o známých mutantech X-Menech. Hugh Jackman se vrací v roli, která z něj udělala filmovou hvězdu; v roli Logana neboli nelítostného mutanta Wolverina obdařeného zázračnou schopností regenerace a také adamantiovými drápy na rukou. Za..\nX-Men: Budoucí minulost Zmutovaným hrdinům X-Men hrozí definitivní zánik. Jejich rasa byla vždy na pokraji vyhynutí, ale teď je ta hrozba ještě reálnější než kdy jindy. Jediná cesta ke spasení vede přes minulost, na samý začátek řetězce událostí, které stávající nebezpečí vyvolaly. K bytostem s výjimečnými schopnostmi se v..\nX-Men: Poslední vzdor Ve filmu, který je závěrečnou kapitolou této filmové trilogie, ohrožuje vývoj světových dějin „lék“, jenž dokáže proměnit mutanty v obyčejné lidské bytosti. Mutanti mají poprvé možnost zvolit si svou budoucnost: buď si mohou zachovat svou výjimečnost, která je však příčinou jejich izolace a odcizení..\nX. seminář archivního filmu: Moderní doba + úvod Jan Křipač Charles Chaplin a jeho souboj se stroji v éře, která není příliš nakloněna lidem. Společenská satira natáčená ještě v konvencích pantomimy němého období. Protest proti nehumánním aspektům technické civilizace a automatizace lidského života. Film je vybudovaný jako mozaika epizod, každá z nich má vla..\nXI. Seminář archivního filmu: Další ročník už tradičního „jarního“ Semináře archivního filmu se uskuteční ve dnech 23. - 26. dubna opět v Uherském Hradišti. Jedenáctý ročník „jarního“ celostátního hradišťského semináře nabídne ucelený tematický filmový program a zajímavé doprovodné akce. Akce se bude věnovat situaci následující ..\nXI. Seminář archivního filmu:Deziluze z utopie (Konec šedesátých a co bylo potom) 23.-26. 4. 2009 | kino Hvězda, kino Mír, UTB Další ročník už tradičního „jarního“ Semináře archivního filmu se uskuteční ve dnech 23. - 26. dubna opět v Uherském Hradišti. Jedenáctý ročník „jarního“ celostátního hradišťského semináře nabídne ucelený tematický filmový program a zajímavé dopro..\nxXx: Nová dimenze Na počátku akčního thrilleru xXx: Nová dimenze, který je pokračováním filmového hitu z roku 2002, se americké státní zřízení ocitá v dramatické situaci: o život populárního prezidenta usiluje radikální frakce, jejíž kořeny sahají do vysokých vládních kruhů, a budovu parlamentu rozechvívá sílící poli..


Záda mohou bolet i od plochých nohou\nLidé jsou jediní tvorové na zemi, kteří si v průběhu tisíciletí vybudovali schopnost chodit po zadních nohách. Nohy se chůzi musely přizpůsobit, tlumí nárazy celého těla a chrání tak vnitřní orgány před otřesy. Noha má značně složitou stavbu, však i Leonardo na Vinci o ní napsal, že noha je umělecký výtvor složený ze 26 kostí, 107 vazů a 19 svalů. Chůze je pro člověka nejzdravější možný pohyb a je nezbytná, ať už při cestě do práce, na nákup nebo za zábavou. Podle ortopedů ale zhruba 80 % lidí trpí chybnou stavbou nohy, ať už se jedná o problém s plochými nohami, sníženou klenbu nebo podlomený kotník.\nPlochá noha se na první problém může jevit jako velmi častý a banální problém, který není třeba nijak řešit. Opak je však pravdou, ploché nohy mohou vést k bolestem zad, otokům, bolestem nožní klenby, trnutí nohou a dalším problémům. Jedním z příznaků je i nepřiměřená únava nohou i jen po krátké chůzi nebo stání. Mohou vzniknout buď vrozeně nebo nedokonalou péčí o nohy, nošením špatných bot, kdy se noha zafixuje do špatného postavení a svaly a vazy jsou přetěžovány. Příčinou může být i nadměrná zátěž v povolání, kde je člověk celý den na nohou nebo nadměrná sportovní zátěž.\nPokud se u vás objevují některé z příznaků, nebo si nejste jistí, zda plochou nohou netrpíte, je vhodné navštívit ortopedii. Vyšetření se není třeba vůbec bát, ortoped si na speciálních pomůckách prohlédne nohu a vyhodnotí postavení nožní klenby. Jako léčku mže naordinovat vložky do bot, které pomáhají ke správnému držení nohy, rehabilitace a cvičení. Sami však pro prevenci také můžete udělat mnohé. Dávejte si záležet jaké boty si kupujete a berte ohled na jejich kvalitu. Vysoké podpatky nohám nedělají dobře. Stejně tak mimo mnoha dalších zdravotních problémů může ploché nohy zhoršovat nadváha, kdy je na ně kladeno příliš mnoho námahy. Občas se zamyslete nad tím, jak chodíte a vnímejte každý krok a nezapomínejte na cvičení.\n#Ortopedie Lékařský dům