Kudy z nudy - Výstava Titanic definitivně opouští Evropu! V Brně ji můžete vidět už jen týden\nÚvod > Aktuality > Výstava Titanic definitivně opouští Evropu! V Brně ji můžete vidět už jen týden\nVýstava Titanic definitivně opouští Evropu! V Brně ji můžete vidět už jen týden\nVydáno 12. května 2019 Kultura\nVýstava Titanic má před sebou poslední dny na brněnském Výstavišti. Své návštěvníky přivítá již jen do 19. května 2019. Stovky reálných exponátů z vraku lodi přišly do pavilonu C obdivovat desítky tisíc návštěvníků. Ti, kteří ještě na výstavě nebyli, mají tak poslední možnost. Podle organizátorů výstavy expozice Titanic v Evropě definitivně končí a popluje rovnou do dílen amerických restaurátorů. Na poslední dny chystají organizátoři v Brně ještě zajímavé akce, například ke každé rodinné vstupence dostanou návštěvníci zdarma speciální noviny z Titaniku\nVýstava Titanic sklidila úspěch po celém světě. Důkazem tomu je, již více než deset milionů návštěvníků, kteří ji během svého putování napříč kontinenty navštívili. Svou pouť na výstavních plochách absolvovala téměř na všech kontinentech v několika desítkách zemí světa.\nNyní však svoji cestu končí. Po ukončení výstavy v Brně, putují originální exponáty z Titaniku do rukou restaurátorů ve Spojených státech. Poté by měly být předmětem aukce a zřejmě navždy zmizí do soukromých sbírek. Proto se v Brně jedná o zřejmě poslední výstavu těchto originálních exponátů.\nDíky unikátním a přesným rekonstrukcím částí lodě, se návštěvníci projdou chodbou první třídy, nakouknou do kajuty tehdejší smetánky, okusí atmosféru strojovny, prohlédnou interiér slavné kavárny Verandah cafe nebo se dotknou osudného ledovce.\nVýstava je koncipována jako zážitková, aby návštěvníkům poskytla co nejautentičtější dojmy, které prožívali reální cestující na Titaniku. Proto na výstavě kromě cenných exponátů a dokonalých rekonstrukcí zní také hudba, ruchy lodě i skřípění ledovce. Dobovou atmosféru noblesy a technického pokroku Titaniku zachycují rekonstrukce jednotlivých částí lodě, jako například strojovny, chodby milionářů, kajuty první a třetí třídy nebo dotek reálného ledovce a následný pohled na vrak Titaniku na dně oceánu.\nBrněnský festival Ibérica právě začíná\nRekonstrukce Národního zemědělského muzea Valtice přinesla moderní expozice!


Nová sezona FOK nabídne znovu skvělý cyklus světové klavírní tvorby | Klaviatura.cz\nNová sezona FOK nabídne znovu...\nNová sezona FOK nabídne znovu skvělý cyklus světové klavírní tvorby\nČerven 21, 2016 napsal Pavel Vondráček\nI ve své 82. koncertní sezóně nabídne Symfonický orchestr hl. m. Prahy cyklus koncertů pojmenovaný „Světová klavírní tvorba“. V období od listopadu do dubna nabídne šestici koncertů skvělých zahraničních umělců.\nPrvní z koncertů pořádá společně s Klavírním festivalem Rudolfa Firkušného a představí jednoho z legendárních klavíristů, Sira Andráse Schiffa. V koncertní sezóně 2015-2016 nadchnul Carnegie Hall, Disney Hall či Symphony Halls svým cyklem sestaveným z posledních sonát Haydna, Mozarta, Beethovena a Schuberta. Právě svým „Schubertovským“ albem z roku 2015 oslovil časopis Gramophone či BBC Music Magazine. Netradiční je také jeho obliba nástrojů značky Bösendorfer, které si nejraději vozí s sebou na své recitály.\nV prosinci bude Rudolfinum hostit dvojici španělských klavíristů, tzv. Nexus Piano Duo. Program složený ze španělské národní hudby od Barcelony po Sevillu slouží mimo jiné k oslavě 100. výročí úmrtí jednoho z největších klavíristů přelomu 19. a 20. století, Enriqua Granadose.\nBěhem ledna Prahu navštíví letošní vítěz belgické soutěže královny Alžběty, Lukáš Vondráček. Představí nejen světovou tvorbu, ale také autory české. Po jeho posledním tuzemském vystoupení v červnu 2016 bude tento koncert Vondráčkova další koncertní návštěva ČR.\nDavid Kalhous, profesor klavíru na Floridské státní univerzitě, v únoru přiveze své nadšení pro soudobou hudbu, které postaví do kontrastu s barokní či romantickou tvorbou. Právě soudobá hudba je Kalhousovou velkou láskou, která vyústila do spolupráce s několika českými soudobými skladateli. Skladba vzniklá ze vzájemné spolupráce s Miroslavem Srnkou zazní v české premiéře.\nV březnu přivítá pražské publikum v Rudolfinu ruskou klavíristku Varvaru (Nepomnyaschayu). V loňském ročníku oslnila české publikum Čajkovského koncertem b moll, letos přiveze znovu převážně ruskou školu, avšak sólově. Varvara je klavíristka nevšedního jména, barvy vlasů, ale především talentu.\nSvětovou klavírní tvorbu 82. sezóny FOK zakončí Rudolf Buchbinder, Rakouský klavírista s mimořádným talentem. Ve svých pěti letech byl přijat na Vysokou školu umění ve Vídni. Jako vášnivý sběratel historických notových zápisů má ve sbírce více než 18 edic kompletních Beethovenových sonát. Do Prahy se vrací po deseti letech v cyklu Světová klavírní tvorba FOK.\nBACHOVY Goldbergovy variace v Dvořákově síni


Jízda v Ariel Atom na okruhu | Esennce.cz\nZážitkové jízdy a auto moto zážitkyJízdy na závodním okruhuJízda v Ariel Atom na okruhu\nJízda v jednom z nejrychlejších aut na světě. Ariel Atom 3.5 ti vyrazí dech. Vychutnej si parádní jízdu v Ariel Atom 3.5, který v sobě ukrývá výkon 310 koní, což je při jeho malé váze 520 kg doslova brutální kombinace.\nSešlápni plyn a zažij na vlastní kůži extrémní zrychlení 0-100 km/h za 2,7 sekundy! Že nevěříš? Pojď se o tom přesvědčit sám a pochopíš, proč je toto auto tak výjimečné.\nTento čtyřkolový krasavec byl zkonstruován s jediným cílem - maximalizovat zážitek z rychlé jízdy. Nenajdeš na něm nic zbytečného, proto nehledej střechu, dveře, čelní sklo, dokonce ani žádnou elektroniku. Jen vzít do rukou volant, zařadit jedničku a být pánem na trati.\nJak bychom nazvali Ariel Atom 3.5 jedním slovem? Zábavný. Rychlý. Adrenalinový. Brutální. Ariel Atom není jen auto. Je to stroj, který se ve tvých rukou změní na raketu. To vše pochopíš už během pár kol, po kterých nebudeš chtít z něj nikdy vystoupit.\nMůžete si zvolit variantu "jako spolujezdec", kdy Vás sveze zkušený instruktor nebo variantu "řízení", kdy vůz řídíte Vy.\nPrůběh zážitku „Jízda v Ariel Atom 3.5 na okruhu“:\n• Po příjezdu na letiště se zaregistrujete a následně absolvujete instruktáž a seznámíte se s vozem a tratí.\n• Zapůjčení potřebného vybavení - závodních bot, kukly a helmy.\n• Následuje Vaše jízda. Během prvního "seznamovacího" kola se sžijete s vozem. V dalších kolech si už budete moci vychutnat svou jízdu na maximum. Čim více kol odjezdíte, tím bude jízda akčnější.\nNa zážitek je třeba vyčlenit si alespoň 2 hodiny času.\nZážitek „Jízda v Ariel Atom 3.5 na okruhu“ obsahuje:\njízdu v Ariel Atom 3.5 (počet kol dle zvolené varianty)\nřízení vozu nebo svezení jako "spolujezdec" (dle zvolené varianty)\núvodní instruktáž a seznámení se s vozem a tratí\nzapůjčení vybavení - závodních bot, kukly a helmy\nŘidič: věk minimálně 18 let, platný řidičský průkaz sk B. Maximální výška 205 cm, maximální váha 120 kg. Neskládá se žádná kauce. Před jízdou jezdec podepisuje prohlášení o hmotné odpovědnosti. Řidič musí být v dobré fyzické a psychické kondici. Řidič nesmí být pod vlivem alkoholu, nebo jiných omamných látek, příp. léků, které by mohly ovlivnit jeho schopnosti řídit vozidlo.\nSvezení: svézt na místě spolujezdce se může i dítě - na místě zážitku musí být přítomen jeho zákonný zástupce. Minimální výška 120 cm.\nJízdy probíhají od dubna do října.\njako spolujezdec 2 kola 2 390,- Kč\njako spolujezdec 4 kola 3 990,- Kč\nřízení 4 kola 3 990,- Kč\nřízení 6 kol 5 290,- Kč\nřízení 8 kol 6 490,- Kč\nDarujte zážitek Jízda v Ariel Atom na okruhu jako dárek nebo o něm dejte vědět přátelům:\nJízda v Ariel Atom na okruhu jako dárek\nJízda v Ariel Atom na okruhu je originální dárek. Darujte zážitek Jízda v Ariel Atom na okruhu a dopřejte obdarovanému netradiční zážitek. Zážitkové dárky si získávají v posledních letech stále větší popularitu i v naší republice.\nDarujte zážitky jako dárek, když chcete obdarovaného překvapit něčím netradičním. A zážitek Jízda v Ariel Atom na okruhu určitě patří mezi zážitky , na které se nezapomíná.\nJízda v Ariel Atom na okruhu - dárkové balení\nPoukaz na zážitek Jízda v Ariel Atom na okruhu obdržíte v luxusní dárkové krabičce, která obsahuje zážitkový certifikát a průvodní dopis. Na průvodním dopise jsou informace o zážitkuJízda v Ariel Atom na okruhu a také zde můžebýt uvedeno Vaše osobní věnování pro obdarovaného. Osobní věnování vyplníte do příslušné kolonky v objednávkovém formuláři.\nProč zážitek Jízda v Ariel Atom na okruhu od ESENNCE.CZ?


– 17.7.2019 9:05Rubriky: Hlavní zprávy, Home, Region\nDOBRUŠKA – Od července se zásadně promění podoba městského televizního vysílání v Dobrušce. Ve výběrovém řízení uspěla firma Jana Duška, která disponuje dlouholetými zkušenostmi výroby videopořadů. Jan Dušek s městem Dobruška už v uplynulých dvou letech spolupracoval. Nahradí teď dosavadního poskytovatele dobrušského televizního vysílání Zdeňka Frimla a jeho společnost Heuréka 2000, jehož zásluhou disponuje archiv dobrušského vlastivědného muzea stovkami hodin filmového materiálu, který zobrazuje život města na počátku jednadvacátého století.\nNovinka městského televizního vysílání je v tom, že už nebude poskytováno pouze úzkému okruhu uživatelů kabelové televize. Vysílané příspěvky se od července budou šířit do celého světa také prostřednictvím internetu na sociálních sítích.\nDo budoucna se plánuje navíc ještě rozšířit televizní zpravodajství v Dobrušce například do místního kina, v němž by se před promítáním filmového představení mohl vysílaz krátký dobrušský kinožurnál.\nUvažuje se také o umístění televizí do čekáren na poliklinice.\nTags: Dobruška, Město


Proudnicový unikát Škoda 935 Dynamic slaví 85 let, uložena je v muzeu\nGaráž.czNovinkyTaké Škoda měla aerodynamické auto, 935 Dynamic slaví 85 let\nKapka vody. Z hlediska aerodynamiky jde o dokonalý tvar, zbavený čehokoliv nadbytečného. Když padá, vyvolává v lidech němý úžas nad krásou i složitostí světa. Aerodynamice automobilových karoserií se v posledním desetiletí věnuje extrémní pozornost, základy však položila již ve třicátých letech minulého století automobilka Tatra.\nČeskoslovenská proudnicová auta – 1. díl o Tatře\nBez aerodynamických tunelů nebo špičkového počítačového vybavení způsobil revoluci konstruktér Hans Ledwinka, který přišel s prvním proudnicovým autem na světě, dodnes nádhernou Tatrou 77. Podobně koncipovaný plně funkční prototyp pouhý rok po revoluční Tatře ukázala na autosalonu v Praze i automobilka Škoda.\nŠkoda 935 Dynamic má proudnicový tvar karoserie a motor umístěný před zadní poháněnou nápravou, nádrž je pro lepší rozložení hmotnosti umístěna uprostřed, chladič klasicky vpředu. O pohon se stará dvoulitrový plochý čtyřválec s hliníkovým blokem plněný dvěma karburátory Zenith 26 VEI. Vyvinul nejvyšší výkon 55 koní při 3 500 otáčkách. O řazení rychlostních stupňů se starala čtyřstupňová elektromagnetická převodovka francouzského výrobce Cotal.\nS proudnicovým tvarem a koncepcí „všechno vzadu“ experimentovali i ve Škodě\nDíky kouzlům aerodynamiky (hodnota součinitele odporu vzduchu cx byla 0,37 – pro srovnání, kam se aerodynamika od té doby posunula, nejnovější Octavia má cx=0,24) tak model 935 Dynamic i přes svůj skromný výkon zvládnul rychlost až 130 kilometrů v hodině, což bylo ve třicátých letech úctyhodné číslo.\nAutomobil přitom vážil 1,7 tuny a na délku měřil 4 860 mm (rozvor pak byl 3 200 mm), díky tomu se v kabině pohodlně usadilo pět cestujících, kteří ještě měli v přední části 300 litrový zavazadlový prostor. Tam bylo také uloženo rezervní kolo, a podle automobilky pneumatika sloužila jako součást deformačních zón při případné nehodě.\nModel 935 Dynamic vznikl pouze jako jediný kus, poznatky získané při jeho konstrukci se pak projevily na aerodynamickém designu sériových modelů Popular Monte Carlo (1936) nebo „dálnicové“ verzi vozu Rapid 1500 OHV (1939).\nUnikátní prototyp automobilka v létě 1939 prodala. Podle informací z továrního muzea pak tento automobil vlastnil zemědělec z Banské Bystrice, který jej v roce 1968 nabídnul tehdy novému muzeu Škoda umístěnému v centru Mladé Boleslavi. K renovaci přistoupili až před dekádou a pojali ji velmi důkladně, zabrala totiž celých šest let. Nyní je však tento aerodynamický vůz v plné formě a slaví 85 let od svého vzniku, prohlédnout si jej můžete v továrním muzeu v Mladé Boleslavi jako jeden z klenotů rozsáhlé sbírky.


Studenti UK kritizjí menzy. Co se nepřidat ? Vždyt je to odporné (Stránka 1) - Bufet - FEL Dejvice - Diskusní fórum FEL\nStudenti UK kritizjí menzy. Co se nepřidat ? Vždyt je to odporné\nDiskusní fórum FEL » Bufet - FEL Dejvice » Studenti UK kritizjí menzy. Co se nepřidat ? Vždyt je to odporné\n1 Téma vytvořil Jan Kliška 05.10.2013 19:39:37\nTéma: Studenti UK kritizjí menzy. Co se nepřidat ? Vždyt je to odporné\nVšimli jste si, jak s názorem na ty odporné bufety na CVUTu vedení opět zametlo ? Jednomu činovníku ty svinstva chutnají, tak je to prý v pořádku....\nV Dejvicích se mi zvedá žaludek z bufertů s tím pojízdným vozíkem zbytků, salátu jak v nádražním bufetu, pokrmů hotovek, co snad nidky kuchaře ani neviděli, z párků bez masa a z vařené sekané (sekaný separátú . Jak dlouho na nás bude vedení .... ? Kdo tam je naprostý zoufalec, co nemá rád svoje peníze ani svoje zdraví.\nhttp://praha.idnes.cz/studenti-univerzi … _domaci_jj\n2 Odpověď zaslal kyncl 07.10.2013 14:04:15\nRe: Studenti UK kritizjí menzy. Co se nepřidat ? Vždyt je to odporné\n(Jan Kliška) napsal:\nMBA v českém smyslu.\nMožná jste měl na střední škole super bufet, ale určitě příliš tolerantního češtináře.\nZ tohoto textu se mi zvedá žaludek rozhodně víc, než z jídel v bufetu.\n3 Odpověď zaslal habala 07.10.2013 18:48:12\nVšimli jste si, jak s názorem na ty odporné bufety na CVUTu vedení opět zametlo?\nVedeni s nimi zametlo tak, ze se to mimo jine v patek projednavalo na zasedani akademickeho senatu. Mozna byste se mel nejprve informovat, nez zacnete kritizovat. Ono je totiz pro vedeni tezke na neco reagovat, kdyz to jsou povetsinou nenavistne vylevy, ktere jsou prinejmensim castecne zalozene na zjevne nepravdivych vychodiscich. Jinymi slovy, svym prispevkem jen dodavate munici tem, kteri by nejradeji nemenili nic. Blahopreji.\nZajimave take je, ze po kritice vedeni odkazete na link, ve kterem se pise, ze studenti UK chteji, aby se jejich vedeni zachovalo jako vedeni CVUT. Tak trochu vlastni gol.\nNaposledy upravil: habala (07.10.2013 18:53:23)\n4 Odpověď zaslal sebekm1 07.10.2013 20:07:41\nMozna byste se mel nejprve informovat, nez zacnete kritizovat.\nA jak se máme informovat? Můžete prosím poskytnout link na stránky, kde se o tom dozvíme?\nNebo sem rovnou napsat, jak se to bude řešit? To by bylo pro akademickou obec nejpohodlnější.\nPromiňte, ale vaše sdělení "projednavalo na zasedani akademickeho senatu" má téměř nulový informační obsah.\nJá vím, že to brzo poznáme na kvalitě bufetu, ale možná to bude ještě chvíli trvat?\nNaposledy upravil: sebekm1 (07.10.2013 20:09:36)\n5 Odpověď zaslal habala 08.10.2013 10:04:31\nVzhledem k tomu, ze nejsou konkretni vystupy, neni prilis o cem referovat. Samozrejme neni jiste, ze nejake konkretni vystupy kdy budou, nicmene situace rozhodne nebyla "zametena", zatim je ve stavu kvantove neurcitem :-), ktery muze skoncit tak ci onak. Ve slusne spolecnosti byva zvykem, ze nez nekoho (verejne) napadnu, tak se alespon zeptam, jak se veci maji.\nDoporucuji se podivat na vec racionalne. Pokud z tohoto vlakna odecteme trolly a nazory zjevne neinformovane (napriklad pokud nekdo ceka misto bufiku restauraci, na kterou tam stejne neni misto), tak zbyde par lidi. Tezko pak cekat, ze to vedeni bude mit na vrcholu seznamu svych ukolu. Takze pokud chcete neco zmenit, zkuste tomu najit sirsi podporu, cim vic racionalnich prispevku tady bude, tim vetsi tlak na zmenu, mimo jine se bude mit i senat o co oprit, kdyz bude v teto zalezitosti apelovat.\nMimochodem (to se vaze k onomu odkazu), pokud jsem to spravne zaslechl, tak jeden z kandidatu na rektora mimo jine ocekava, ze v souvislosti se zmenami kolem SUZ ceny v menze klesnou.\n6 Odpověď zaslal sebekm1 08.10.2013 10:58:56\n… nejsou konkretni vystupy, neni prilis o cem referovat. Samozrejme neni jiste, ze nejake konkretni vystupy kdy budou, nicmene situace rozhodne nebyla "zametena", zatim je ve stavu kvantove neurcitem :-), ktery muze skoncit tak ci onak.\nObávám se, že jste jen více slovy vyjádřil to, co by mnozí popsali jako zametení pod koberec. „Projednat bez výsledku“ je prostě jeden z mnoha taktických prvků jak něco zamést, používaný politiky a úředníky po staletí. Sir Humphrey Appleby a spol. z toho přímo čiší.\nVe slusne spolecnosti byva zvykem, ze nez nekoho (verejne) napadnu, tak se alespon zeptam, jak se veci maji.\nNení to trochu jinak, pokud jde o vztah občanů k vrchnosti (vláda, parlament, politici – vedení, senát, senátoři)? Pokud se občanovi něco nelíbí a nevidí, že by ti nahoře věc řešili nebo se o řešení pokoušeli, opravdu je nemůže kritizovat? Opravdu by si měl před kritikou nejprve zjistit, zda to někde projednali? Copak projednání = řešení? Opravdu musíme sledovat ty nekonečné přímé přenosy či záznamy z hloupých parlamentních debat jen proto, abychom se dozvěděli, co pak smíme/nesmíme kritizovat? Opravdu nesmíme ve svém městě a zemi kritizovat … milión příkladů … jen proto, že to přece politici na radnici, ve vládě či parlamentu „projednali“?\nTakze pokud chcete neco zmenit, zkuste tomu najit sirsi podporu, cim vic racionalnich prispevku tady bude, tim vetsi tlak na zmenu, mimo jine se bude mit i senat o co oprit, kdyz bude v teto zalezitosti apelovat.\nJak dopadl můj konkrétní návrh zařadit bufety, čistotu, WC, fungování různých oddělené, … také do Ankety studentů? Nechat studenty i tyto činnosti anonymně známkovat a komentovat, podobně jako výuku? Byl také „projednán“? S jakým výsledkem? Takto rozšířit anketu je přece snadné a „sběr názorů“ by to velmi usnadnilo. A hned bychom měli „širší podporu“, „více racionálních příspěvků“ a vše další, co požadujete.\nCo je sakra zrovna na bufetech tak zvláštního, že jsou nedotknutelné? Proč já jako učitel musím reagovat na svou známku v anketě a na anonymní komentáře studentů, avšak pracovníci bufetů, úklidu, podpůrných oddělení a další to dělat nemusí? Proč jen vedoucí katedry musí reagovat a jednat v odezvě na výsledky ankety? Proč ne vedoucí bufetu, oddělení děkanátu, úklidu, …?\nJe to jen ze zvyku, že se to dosud nedělalo a že na FEL se nikdy nic nestane poprvé? Nebo jsou tyto činnosti, na rozdíl od výuky, nějak nedotknutelné či svaté? Špatnou výukou mohu studentovi poškodit mozek, špatným jídlem žaludek, nečistým WC zase něco jiného. Jaký je v tom rozdíl?\nNaposledy upravil: sebekm1 (08.10.2013 15:03:41)\n7 Odpověď zaslal musallub 08.10.2013 12:16:24\nDobrý den. Chtěl bych se jen zeptat jaké vůbec má senát v tomto případě pravomoci (odstoupit od smlouvy, nějak sankcionovat, změnit smlouvu,..), nebo na tyto možnosti má pravomoc děkanát. Co se stane je mi vcelku jedno (stejně chodím jíst do restaurace nebo si něco přinesu z domu). Spíše mi jde o to jestli se tím má zabývat senát nebo děkanát.\n8 Odpověď zaslal Ludvík 08.10.2013 17:27:45\nAno, o úklidu na WC budeme také hlasovat v anketě :-) Lidi, tady se nic nezmění. Kdekdo tady toleroval 30 let stav WC, který by nikdo doma netrpěl. Nyní se ozývají studenti (předpokládám že nějakého trola z 1LF to nezajímá) ohledně bufetů a menz, protože si konečně uvědomují při srovnání s okolními zeměmi, v jakém marastu žijeme. Ten marast nejsou naši politici, ale akademici, co si otevřou vlastní jídelnu na rektorátu (a studenti do ní nepustí) anebo vedení fakulty, které trpí prodej tak odporných věcí k jídlu.\nMimochodem všimli jste si, že poslední měsíc prodávají jiné párky a to dokonce s masem a z hotovek zmizely gulášomňamky ? Vzpomenete si na mě, až studenti za pár let budou chtít klimatizaci nebo ukázkové testy.\nNedělám si iluze, že zde dnes něco změním, ale ta naše nedůsledost mě už štve. O bufetech a menzách rozhodují ti, co jídlu evidentně nerozumí, o všem se "jedná", každý kritik je troll nebo přímo podvodník, o kvalitě názoru rozhoduje pravopis a nikoliv obsah a hlavně NEURÁŽEJTE ! Soudruzi volají po známé věci : KONSTRUKTIVNÍ KRITICE :-) tj. nulové kritice.\nTakže na závěr popřeju akademickému senátu dobrou chuť ....\n9 Odpověď zaslal habala 08.10.2013 21:51:40\nNení to trochu jinak, pokud jde o vztah občanů k vrchnosti (vláda, parlament, politici – vedení, senát, senátoři)? Pokud se občanovi něco nelíbí a nevidí, že by ti nahoře věc řešili nebo se o řešení pokoušeli, opravdu je nemůže kritizovat?\nNikde jsem nepsal, ze neni mozne kritizovat. Je ovsem kritika opravnena, informovana a ferova, ktera pak ma sanci neco posunout, nebo se jen nadava, aby se nadavalo, coz casto spis veci skodi. Pokud nekoho opravdu zajima, zda se situace bufikova nekam pohnula, tak mu jiste nic neudela, kdyz zde hodi veticku, zda se neco delo. Pokud se ukaze, ze nic, pak je nasledna kritika informovana a zcela na miste, tudiz i uzitecna. Nemuzu si pomoci, mi prijde normalni, ze nez zacnu nadavat, tak se informuju. Treba jsem uz ze stare skoly.\nCo se tyce informovanosti, neni mi jasne, co delat vic. Jiz dnes nas senat informuje o sve cinnosti zpusobem, ktery je ve srovnani s beznymi senaty vyraznym nadstandardem (staci porovnat obsah zapisu) a ktery se v zasade vyrovna zpusobu, jakym o sve praci informuje parlament. Vzhledem k tomu, ze poslanci jsou za to placeni, zatimco senatori to delaji nad ramec svych beznych povinnosti (zejmena studenti), mi to prijde jako docela dobre skore.\nCopak projednání = řešení? Opravdu nesmíme ve svém městě a zemi kritizovat jen proto, že to přece politici na radnici, ve vládě či parlamentu „projednali“?\nNic z toho jsem ani nenapsal, ani nenaznacil.\nJak dopadl můj konkrétní návrh zařadit bufety, čistotu, WC, fungování různých oddělené, … také do Ankety studentů?\nMyslim, ze ted jste presne vystihl, oc tu jde. Opravdu si myslite, ze vedeni fakulty ci senat jsou tu proto, aby delali veci, o ktere pozada jeden clovek? Vzdyt vy jako vedouci katedry take nemusite reagovat na hodnoceni jednoho studenta v ankete. Samozrejme je pekne vyhovet, kdyz to jde a zni to rozumne. Konkretne problem "anketni otazky" prijde na pretres, az se bude behem podzimu resit anketa, treba se ukaze, ze vas podnet ziska vice priznivcu a dockate se bufikove otazky. Nebo bude mit podporu otazka jina a pak se ale nemuzete divit, kdyz se nic nestane, tak to prece bezne funguje.\nCo je sakra zrovna na bufetech tak zvláštního, že jsou nedotknutelné?\nToho jsem si nejak nevsiml. Ja jsem si vsiml, ze se objevily radove jednotky nazoru, ze by mel bufik fungovat jinak. Take jsou radove jednotky nazoru, ze bufik ted dela presne to, co je od nej ocekavano. Vzhledem k celkovemu poctu akademicke obce to tedy predstavuje v zasade nulovou informaci. Opravdu by zodpovedny vedouci v takove situaci neco delal, zejmena kdyz ma na praci akutnejsi zalezitosti?\nPlati to i pro senat, treba konkretne pro mne. Osobne je mi bufik v zasade jedno, stejne tam nechodim s vyjimkou stavu totalni nouze parkrat za rok. Jako senator mohu informativne otevirat podnety v zasade libovolne (takto take jeden senator nadnesl tema bufiku), ale _tlacit_ na vedeni v tematu, u ktereho sam nejsem vyhranen, mohu s cistym svedomim jen v pripade, kdyz mam duvod si myslet, ze tim vyjadruji zajem podstatnejsi casti akademicke obce. To tady zatim nevidim.\nV bezne svobodne spolecnosti to funguje tak, ze kdyz chce nekdo neco zmenit, tak si pro svuj napad najde podporu, aby ukazal, ze je to opravdu tema, ktere pali hodne lidi, a pak zatlaci smerem nahoru. Nevidim duvod, proc by to zrovna tady melo fungovat jinak.\n10 Odpověď zaslal olsak 09.10.2013 08:36:08\n... ale akademici, co si otevřou vlastní jídelnu na rektorátu (a studenti do ní nepustí) ...\nUž podruhé zde na fóru vidím tuto zavádějící informaci, kterou by si někdo mohl vyložit jako\n- rektorát si zařídil vlastní jídelnu,\n- studenti tam nesmějí,\npřitom obojí není pravda. Rektorát sídlí v budově VŠCHT a ČVUT je tam v pronájmu. Nebudu se zde rozepisovat, proč budovy, které patřily původně Pražské technice (ze které se VŠCHT za komunistů oddělila) nejsou v majetku ČVUT. Je to dlouhá a komplikovaní historie.\nProstor jídelny přitom není součástí pronajímaných ploch a VŠCHT tam měla už od pradávna bufet. Bývaly doby, kdy smrad z přepálených tuků byl součástí našeho pracovního prostředí (katedra matematiky je v poschodí nad rektorátem a i tam to bylo cítit). Přitom se s tím nedalo nic moc dělat, stěžovat si člověk mohl jen na lampárnu na hlavním nádraží. Mezi VŠCHT a ČVUT nepanují příliš ideální vztahy, je to někdy lepší a někdy horší (například nedávno přišli na VŠCHT na to, že svou finanční situaci budou řešit mimo jiné podstatným zvýšením nájmu, dále ty dvě školy jsou součástí složitých vztahů a předběžných dohod, z nichž už přes dvacet let kouká a nekouká výstavba univerzitní budovy na Dejvickém náměstí, která by završila Engelův architektonický návrh univerzitního kempusu z doby před skoro sto lety).\nV posledním roce VŠCHT svůj bufet renovovala a po rekonstrukci odvádějí výpary nějak sofistikovaněji a výše uvedený problém zmizel. Zajít na jídlo tam může kdokoli, kdo jim tam je ochoten nechat 70 nebo 80 Kč za menu. Velmi výjimečně tam zajdu taky a nikdo se mě neptá, zda jsem nebo nejsem student. Studenti tam nechodí zřejmě proto, že nedostanou slevu. Zaměstnanci mohou využít státní příspěvek na jídlo, pokud použijí žebračenky (alias potravinové lístky). Ovšem to mohou udělat v libovolné restauraci. Zaměstnanci VŠCHT navíc mohou použít své karty a státní příspěvek je jim odečten na úrovni informačního systému VŠCHT. Zaměstnanci ČVUT tuto výsadu nemají. Osobně mi to přijde poněkud nefér, protože v menzách ČVUT mohou zaměstnanci VŠCHT své karty použít taky a obráceně to nefunguje.\nTo jsem asi odbočil od hlavního tématu: pokud vím, bufet pod posluchárnou 209 taky studentům slevy neposkytuje. Takže nenaříkejte, že do jídelny VŠCHT nemůžete, není to pravda. Je ale otázka, zda by to jídlo v jídelně VŠCHT některým zdejším diskutujícím vyhovovalo.\n11 Odpověď zaslal sebekm1 09.10.2013 09:41:25\nNo obávám se, že na „bufetech“ (záchodech, …) něco zvláštního bude. Jen se podívejte, jakou míru emocí až vášní vzbuzuje i prostá zmínka o nich, a to jak u obránců starých pořádků, tak i jejich bořitelů. Oproti tomu jsou debaty, například, o výuce matematiky naprosto nudné. A to by člověk řekl, že na univerzitě je výuka matematiky podstatná a důležité, zatímco bufety ne. Takže u bufetů bude shoda rychlá a náprava snadná? A je to spíš naopak.\nV každém případě: Chceme-li ČVUT a špičkové světové školy porovnávat podle výzkumu či výuky matematiky, musíme alespoň chvíli přemýšlet a shánět dat. Pokud budeme porovnávat „bufety“ (budovy, záchody, dvory !!!), tak přemýšlet nemusíme ani vteřinu: taky je rozdíl zjevný a do očí bijící. Zahraniční návštěvník si prostě nemůže v první vteřině nevšimnout dvora na KN, padající omítky v Dejvicích či kvality jídel v bufetech. To jen my je nevidíme, takže si za to vlastně můžeme sami.\nMyslim, ze ted jste presne vystihl, oc tu jde. Opravdu si myslite, ze vedeni fakulty ci senat jsou tu proto, aby delali veci, o ktere pozada jeden clovek? Vzdyt vy jako vedouci katedry take nemusite reagovat na hodnoceni jednoho studenta v ankete.\nNo tak tady se naše názory liší zásadně. Podle mě si každý nápad/názor zaslouží tolik pozornosti, nakolik je dobrý. Záleží na kvalitě. Podle vás na kvalitě nezáleží, naopak záleží na tom, aby ho zastávalo hodně (většina) lidí. Váš způsob uvažovaná a řízení, podporováván současným zákonem, už desítky let vítězí a právě proto jsou naše univerzity pořád tak hrozně pozadu za světovou špičkou. Většina akademiků totiž žádná zlepšení nechce a srovnání se světem je jim šuma fuk. A bude ještě hůře, dokud nezačnou lepší nápady/názory vyhrávat nad průměrnými/většinovými.\nNa naší katedře vždy zvažujeme hlavně kvalitu a dobrý nápad je zvážen a často realizován, i kdyby s ním přišel jen jeden (student, doktorand, mladý akademik, …). Vlastně zkoumáme nápad samotný a kdo s ním přišel, to je úplně nepodstatné. Honosněji se tomu říká tvůrčí a inspirující prostředí, podporující individualitu a samostatnost. Dobré nápady jsou tak vzácné, že je škoda zahodit byt i jediný. Ve srovnání s dobrým nápadem je názor většiny nepodstatný! Proto se naše katedra rozvíjí poněkud rychleji než většina ostatních, proto přitahuje nadané mladé lidi s originálním a netuctovým myšlení. Ve srovnání s tím nemá odborářský způsob myšlení a řízení šanci, tedy měřeno výsledky. Má však moc rozvoji bránit, což úspěšně dělá.\nVe skutečnosti v této debatě nejde o bufety (alespoň mě). Stav bufetů, WC, … není příčinnou zaostávání, je jeho jasným příznakem.\nNaposledy upravil: sebekm1 (09.10.2013 09:46:43)\n12 Odpověď zaslal Ludvík 09.10.2013 09:42:01\nDo bufetu v Zikově mají přístup zaměstnanci VSCHT a CVUT, ostatní (povl zvaný studenti) si jídlo na kartu neobjednají. Je celkem jedno, zda investorem je CVUT nebo VSCHT.\nOhledně dělení fakult nevím na jakou nespravedlnost narážíte. Budovy VSCHT v Dejvicích nikdy CVUTu nepatřili, od 30.let byla VSCHT samostatná pod jiným názvem, pak se přifařila po vyhazovu Wichterleho akol. ze školy do akademie v 50.letech na pár let k nám a nakonec se spolu s CZU od nás oddělili. CVUT zůstal na Karláku a v Horské, VSCHT zůstala na svém v Dejvicích a Rektorát CVUT se tam dobudoval později v 70.letech v souvislosti s novou výstavbou FELu/FS atd. v Dejvicích. Původní areál není možné dobudovat, protože se počítalo i s prostorem, kde jsem dnes my a pokud vím na prostory u Kulatáku má VSCHT smlouvu se Sekyrou, pokud jim někdy ten obchodní areál povolí. Navíc ty pronajaté prostory jsou mizerně využitelné, chodbu to má jako fotbalové hřiště a na činovniky není vidět, ani jeden si neotvírá dveře v průběhu pracovní doby.\nZa sebe říkám, že rektorát CVUTu má být na Karláku a místo budování Šrámkovských depresivně-šmoulózních hrůz by stačilo současné budovy na Karláku opravit a začít solidně využívat. Dodnes jsem také nepochopil, proč není funkční posluchárna v Horské ve staré strojárně (3.poschodí vlevo), kde jsou nádherné staré lavice, která zažil i můj otec, na které padá 10 let omítka.\n13 Odpověď zaslal sebekm1 09.10.2013 10:07:23\nDo bufetu v Zikově mají přístup zaměstnanci VSCHT a CVUT, ostatní (povl zvaný studenti) si jídlo na kartu neobjednají.\nPro srovnání pár příkladů faculty clubs\nStudenti obvykle členy těchto klubů nebývají - přestože na rozdíl od našich studentů platí své škole obrovské školné. Ale zřejmě jim to nevadí, mají totiž dostatek svých vlastních školních restaurací, barů, klubů, … a tam je určitě větší legrace\n14 Odpověď zaslal olsak 09.10.2013 10:45:39\nAch jo, nepochopil jste mě. Abych použil tedy Vaši terminologii: Póvl zvaný student nebo zaměstnanec ČVUT (včetně zaměstnace rektorátu) si v té jídelně jídlo na kartu neobjedná. Chápete? V tomto jsme si vůči té jídelně rovni. Když tam zajdu, tak nemohu použít kartu, nechám tam výše zmíněný obnos a vezmu si jídlo. Nikdo se mě neptá, zda jsem student nebo bezdomovec. Totéž můžete udělat Vy. Už je mi konečně rozumět?\n15 Odpověď zaslal Ludvík 09.10.2013 10:57:44\nNa naší katedře vždy zvažujeme hlavně kvalitu a dobrý nápad je zvážen a často realizován, i kdyby s ním přišel jen jeden (student, doktorand, mladý akademik, …). Vlastně zkoumáme nápad samotný a kdo s ním přišel, to je úplně nepodstatné. Honosněji se tomu říká tvůrčí a inspirující prostředí, podporující individualitu a samostatnost. Dobré nápady jsou tak vzácné, že je škoda zahodit byt i jediný. Ve srovnání s dobrým nápadem je názor většiny nepodstatný! Proto se naše katedra rozvíjí poněkud rychleji než většina ostatních, proto přitahuje nadané mladé lidi s originálním a netuctovým myšlení. Ve srovnání s tím nemá odborářský způsob myšlení a řízení šanci, tedy měřeno výsledky. Má však moc rozvoji bránit, což úspěšně dělá. Ve skutečnosti v této debatě nejde o bufety (alespoň mě). Stav bufetů, WC, … není příčinnou zaostávání, je jeho jasným příznakem.\nSouhlasím. Dnes to řešíme tak, že na WC chodí "citlivější" studenti do NTK nebo do vyšších pater na VŠCHT. On vztah k veřejným prostorům říká také něco o studentech, ale škola má hodně nástrojů, jak jednak zajistit čistotu a jak si ji vynucovat. U bufetů i WC je problém v tom, že činovníci tů hrůzu nevidí a těžko jim někdo v 50-60ti letech může otvírat oči, na to je prostě pozdě. Já si na takové WC prostě nesednu, oni na něm sedí 40 let.\nMně je třeba smutno, když procházím ty dlouhé choby na FS/FELu a vidím nedodělky a zbytky na stěnách po bývalé kabeláži, nekvalitní malbu (řemslník není schopen ani udělat rovnou čáru, natož aby ji CVUTák zkontroloval), slabé prezentace (až na pár čestných vyjimek). Přitom by stačilo nechat ty dlaždice očistit pod vysokým tlakem (ne umejt špinavou vodou), natřít např. ty pěkná stará rádia sloužící (snad) jako hlásiče. Při obnově malby by pak stačilo něco pěkného na stěny namalovat. O "vůních" ani nemluvě.\nDalší věcí je pak absence akademické obce ve čtvrtek odpoledne a pátek. Stačí se podívat vedle na VSCHT, kde je v pátek plno, nebo dokonce na UOCHB na flemingáči, kde to funguje do 20.00, včetně víkendů. Ale to je na jinou diskusi ..... Téma : V 15.30 padla a domů :-)\n16 Odpověď zaslal Ludvík 09.10.2013 11:00:27\nKdyž jsem se ptal obsluhy před několika měsící ohledně možnost objednání jídla, tak mi bylo řečeno, že na ty avizované ceny na oběd musím mít od CVUTu zaměstnaneckou kartu. Na dveřích je také napsámo, že jídelna slouží zaměstnancům CVUTu (a VSCHT) a jejím přátelům. Ano, jako student si tam mohu za plnou cenu koupit kafe a sušenku.\n17 Odpověď zaslal Absolvent 09.10.2013 14:08:06\nčasto zde zaznívají názory, že se AS nemůže věnovat každému individuálnímu požadavku vznesenému na fóru. To se dá pochopit. Dokonce se zde (snad z legrace) objevil názor, že by se mohla kvalita bufetu nebo WC zařadit do Ankety studentů. Měl bych tip na malý zlepšovák, jehož realizace by na informatické VŠ neměla být snad moc velkým problémem.\nHodně zpravodajských webů a e-shopů používá na svých stránkách modul "anketa", kde je položena otázka a pod ní je pár radio-buttonů s možnými odpověďmi. Je to tedy prošlapaná cesta. Nedalo by se na stránky FELu, k přihlašovacímu formuláři do KOSu nebo přímo sem, na stránku Diskusního fóra, přidat okno s anketou moderovanou někým z AS FEL? Její obsah by se mohl pružně měnit podle toho, jaká témata se zde na DF aktuálně probírají. Jestli by se pak získaná data brala do úvahy v rozhodování AS nebo ne, to už je jiná věc. Byl by to ale další nástroj pro získání informací.\nPodle mě by to byla o trochu lepší zpětná vazba než čekat, že sem do fóra přidá pod svým jménem 100 - 500 studentů názor ve znění "V bufetu se nedá jíst, kyselo je moc kyselé a bramborák málo bramborový". Krom toho by se takováto "literární" zpětná vazba i špatně hodnotila (kdo by to všechno pročítal a dělal si čárky u ANO | NE). Zato na otázku "Jak hodnotíte bufet v Dejvicích: 1 - super, 2 - jo, dá se tam jíst, 3 - jen v krizi, 4 - ani náhodou, 5 -raději ho zrušte" by asi pár lidí kliknulo a výsledek by byl okamžitě k dispozici.\nJeště jen noticka ke kultuře WC: skutečně musí na ne-kvalitu práce uklízečky upozorňovat AS svým odhlasovaným rozhodnutím? Nemůže někdo "nahoře", např. vedoucí katedry (když už zde jeden diskutuje :-), napsat na ještě vyšší level rozhořčený mejl "Ahoj děkane / rektore, WC jsou dlouhodobě v nepořádku, jak to mám vysvětlovat našim zahraničním kolegům? Nemohla by je uklízečka s hadrem navštěvovat aspoň dvakrát do týdne?". Nebo je ve věci hygieny WC hlas AS o tolik důraznější než hlas z vedení katedry?\nPS: Toto není pokus o flame. Pokud jsem napsal něco ostřeji než je akceptovatelné, raději můj post smažte.\n18 Odpověď zaslal sebekm1 09.10.2013 23:07:00\nNemůže někdo "nahoře", např. vedoucí katedry (když už zde jeden diskutuje :-), napsat na ještě vyšší level rozhořčený mejl "Ahoj děkane / rektore, WC jsou dlouhodobě v nepořádku, jak to mám vysvětlovat našim zahraničním kolegům?\nMůže a tento tak činí, nejen na grémiu vedoucích. Jiná věc je, jaký to má dopad. Kupodivu přitom pro kolegy nehraje žádnou roli ani to, že na vlastní katedře tohoto vedoucího jeho nápady a názory dobře fungují. Dokonce už po léta mívá tolik návrhů a odlišných názorů, že ho (ani je) ostatní šéfové už neberou vážně. Senátoři na jeho názory a nápady reagují tak, že kdykoli mohou, důsledně hlasují proti němu a brání mu se dostat tam, kde by také/lépe své návrhy uplatnil. Naposledy ho opakovaně vyškrtli z vědecké rady. To by tak ještě scházelo, aby věda na celé FEL fungovala tak jako na katedře řídicí techniky. Tomu přece senát zabránit musel.\nNicméně v tématu „WC“ jeden úspěch mám. Když byly WC před Zengererovou posluchárnou na KN hezky renovovány, po pár měsících provozu si zase začali studenti stěžovat na špatný úklid a několik technických nedostatků. Stěžovali si zde na fóru a také to nemělo žádný dopad. Když jsem tehdy náhodou potkal na chodbě pracovnice vedení TPO, odvedl jsem je hned na ty WC a ukázal jim závady. Reagovaly celkem ochotně, na místě jsme vymysleli technické řešení, která se vzápětí realizovala. Dokonce přistoupili na můj návrh zvýšit frekvenci úklidu na 2x denně. Byl jeden z mých největších úspěchů ovlivnit FEL mimo naši katedru . Snad to tam pořád funguje?\nMimochodem se projděte po chodbách katedry řídicí techniky. Vypadají trochu jinak. Proč myslíte, že tomu tak je?\nP.S. FEL právě připravuje návrh velkého projektu VaVpI, kde může být hodně peněz na opravu záchodů, chodeb, pláště budovy v Dejvicích, opravě dvora na KN. Bude k tomu projekt využit, nebo se jen nakoupí spousta zbytečného železa?\nNaposledy upravil: sebekm1 (09.10.2013 23:12:00)\n19 Odpověď zaslal sebekm1 09.10.2013 23:28:46\nTohle jsem přehlédl:\nNebo je ve věci hygieny WC hlas AS o tolik důraznější než hlas z vedení katedry?\n"Hlas" senátu je samozřejmě důležitější, vždyť senát vybírá/odvolává děkany, rozhoduje i o vědě, protože mluví do složení VR, a rozhoduje o mnohém dalším. Naopak zodpovědnost senátu je nulová, vždyť senátor "jen hlasuje" a to často ještě tajně. Vedoucí katedry mimo svou katedru neovlivní na FEL skoro nic.\n20 Odpověď zaslal habala 10.10.2013 21:13:38\nRekl bych, ze emoce mnohem vice nez bufiky vyvolala zjevna socialni nezralost nekterych prispivajicich, priblizujici DF urovni nekam ke stokam ceskeho Internetu.\nPodle mě si každý nápad/názor zaslouží tolik pozornosti, nakolik je dobrý. Záleží na kvalitě.\nPresne tak. A tato kvalita se pozna podle argumentu, coz se mimo jine odrazi i na podpore, kterou si to ziska. Vubec zde nemluvim o vetsine, ale pokud si nejaky napad neziska podporu temer zadnou, tak to treba neni tak dobry napad, jak se autorovi zda.\nZrovna v tomto pripade neni "kvalita napadu" vubec jasna. Hlavni funkci bufiku totiz neni PR, ale uspokojit jiste stravovaci potreby, a nahradit jeden typ sluzby typem jinym, zamerenym na narocnejsi segment zakaznika, neni a priori "dobry napad", je to spis obchodni rozhodnuti, jehoz kvalita se pozna podle dalsich souvislosti.\nV soucasne dobe uni pokryva rozlicne segmenty "zakazniku". Kdo chce kavarnu, na kampusu ji najde. Zajemci o uchazejici pokrm v relativne kratke dobe take (v menze). Kdo chce neco lepsiho, muze do restaurace, jedna je ve Studentskem dome, dalsi rozlicnych urovni kolem. Jedna ze zajmovych skupin jsou i zoufalci, kteri maji 5 minut na jidlo. Tem slouzi bufik, podobne jako na zapadnich univerzitach temto potrebam slouzi hamburgrarny. Oboji pouzivam ve chvilich nejvyssi nouze a pokud mohu posoudit, predmety obdrzitelne v McDonald's funguji obdobne jako predmety nabizene bufikem: zaplni, dodaji potrebnou energii, nepusobi akutni zdravotni potize, nenadchnou.\nChceme-li hodnotit kvalitu napadu na zmenu sluzby, potrebujeme mimo jine informaci o velikosti nekterych klicovych skupin. Kolik lidi preferuje bufik v soucasne podobe a "vyssi narocnost" by nechteli? Kolika vyhovuje soucasna, ale nevadila by (ci preferovali by) lepsi? Kolik lidi soucasny bufik neprekousne, ale pripadna sluzba tohoto typu, nicmene na vyssi urovni by jim vyhovovala? Nase informace o tomto jsou nedostatecne. Vime, ze sjednoceni prvnich dvou je dost velke na to, aby se bufik uzivil. Ozval se tu vubec nekdo ze treti skupiny?\nDalsi faktor pri posuzovani kvality napadu jsou argumenty. Jake tu zaznely? Povest FEL. To mi neni jasne. Povest FEL se dozajista odviji zejmena od kvality odvedene prace, bufik mi prijde dosti podruzny, napriklad i ve srovnani s hromadkami vajglu pred vchodem nebo temi zachody (na ktere sve navstevniky vodime, do bufiku jiste ne). Tento nejisty prinos PR tedy vyvazuje pripadny zapor zruseni zadane sluzby, o jehoz velikosti mame mizive informace, to jsou same neurcitosti.\nZnechuceni nekterych lidi, kteri se tam stejne nestravuji. Priznam se, ze zde mi ani neni jasne, proc je toto brano jako argument. Ja napriklad povazuji McDonald's za hranicni jidlo, stejne jako pseudociny, ale proste zajdu jinam a necitim potrebu (ani opravneni) tuto sluzbu kazit tem lidem, kteri o ni maji zajem. Uz uplne mimo misu mi prijde nachazet souvislost mezi stravovacimi navyky lidi a jejich (vedeckou ci lidskou) kvalitou, to dle meho svedci spise o nedostatku rozhledu toho, kdo takto uvazuje.\nPodle vás na kvalitě nezáleží, naopak záleží na tom, aby ho zastávalo hodně (většina) lidí.\n"Podle vas", tak tohle bych rad videl nejak podlozeno. Nikde jsem to nenapsal, dokonce ani nenaznacil.\nNa naší katedře vždy zvažujeme hlavně kvalitu a dobrý nápad je zvážen a často realizován.\nPockat, chcete rict, ze na vasi katedre realizujete napady, se kterymi prijde jeden clovek a vsichni ostatni vcetne vedeni katedry si nemysli, ze jsou dobre? To snad ne. Nebude to spis tak, ze ten jeden clovek presvedci dostatecny pocet lidi (zejmena klicovych) pomoci argumentu, ze ten napad je dobry, coz je jen jinak receno, ze si ziska podporu? Vzdyt to je presne totez, o cem pisu ja!\n21 Odpověď zaslal habala 11.10.2013 00:21:28\nPokud jsem napsal něco ostřeji než je akceptovatelné, raději můj post smažte.\nOstrost nevadi, nejsme viktorianske slecinky. Mi to naopak prislo velmi slusne a korektni, proto rad odpovim.\nAnketu jiz AS FEL delala, takze know-how by tu byl. Slo o velice zavaznou vec (zmena volebniho systemu, volba dekana) a odpovedelo cca 17% studentu (a necela polovina akademickych pracovniku, pro ktere to mimochodem melo vyrazne zasadnejsi dopad). S takovymto vysledkem se da delat jakakoliv interpretace, treba ta, ze vlastne 83% nema zajem na zmene, coz tenkrat samozrejme zaznelo. Byly i dalsi pokusy ziskat zpetnou vazbu od akademicke obce a dopadlo to nejak podobne, takze nakonec na to tusim predpredchozi senat rezignoval a ty senaty, co prisly po nem, uz se ani nesnazily.\nTakze nizka pravdepodobnost rozumneho vysledku, konkurence zavaznejsich temat, pridejte si k tomu to, ze senatori (zejmena studenti) senatoruji ve svem volnem case zdarma, a neprekvapi vas, ze v senatu se venuje pece zejmena tematum, u kterych se ozyva vice lidi, popripade tem, ktere si nektery senator vezme za sve a obeha si to.\nJinak k hlasu. Formalne je samozrejme AS FEL mocnejsi: odvolava dekana. Vedouci katedry je naopak dekanem jmenovan a muze jim byt odvolan, je primo podrizen. Realne uz to tak jednoduche neni. Jeden senator samozrejme nezmuze nic; pokud neco chce, musi o tom nejprve presvedcit kolegy. Senat jako celek pak nema prime nastroje vedeni poroucet (neco jako ustanoveni v zakone, ze vedeni posloucha senat), muze maximalne dekana odvolat v pripade velke nastvanosti, ovsem dekanovi i senatu je jasne, ze odvolavat kvuli WC se nikdo nebude. Takze dekan ma docela dost prostoru nasledovat sve vize, sirka mantinelu je dana trpelivosti senatu a jeho schopnosti se na necem domluvit. Mimochodem myslim si, ze je dobre, ze senat nema pravomoc ridit skolu primo, to jen tak stranou.\nRealne to tedy vypada tak, ze v idealnim pripade senat presvedci dekana, ze to ci ono je dobry napad, jinak se licituje. Cim je senat jednotnejsi, tim lepe, coz je zbran, kterou maji do jiste miry i vedouci kateder, protoze kdyz se nad necim daji dohromady, tak si dekan taky dvakrat rozmysli, nez je vsechny odvola. Proste bez urcite elementarni spoluprace mezi vsemi skupinami fakulta nefunguje nejlepe, coz take vsichni vi, a zbytek je pretlacovana.\nVzhledem k vasemu dotazu z toho vseho vyplyva, ze napsat dekanovi neni az tak slaby nastroj, zejmena pokud to udela vic lidi. Dekan ma totiz zajem s lidmi nejak rozumne vychazet. Ma take smysl psat senatu, uspech neni zarucen, ale pri trose stesti se toho nekdo chytne, popripade napise vic lidi a vznikne tlak.\n22 Odpověď zaslal sebekm1 12.10.2013 21:06:15\nNepozná. Tady i jinde na fakultě se celkem často objevují dobré nápady, které by kvalitu fakulty celkem rychle posunuly kupředu, a trochu přiblížili světové špičce. Nápady nejsou realizovány, nikoli proto, že by nevedly k cíli, ale naopak proto, že by k němu vedly. Neboť většina takto posunout fakultu do světa nechce.\nZrovna v tomto pripade neni "kvalita napadu" vubec jasna. V soucasne dobe uni pokryva rozlicne segmenty "zakazniku"….\nTo jste trochu popletl: Já mluvil o svém (malém) „nápadu“ zařadit do Ankety také hodnocení bufetů a dalších služeb. Vy jste odpověděl, že to senát ani neprojednal, neboť to byl nápad jednoho člověka.\nNo není to bůhvíco, ale dozvěděli bychom se velmi levně, jak studenti známkují bufety, WC, a další sužby.\nNo vždyť jste napsal:\nMyslim, ze ted jste presne vystihl, oc tu jde. Opravdu si myslite, ze vedeni fakulty ci senat jsou tu proto, aby delali veci, o ktere pozada jeden clovek?\nTomu rozumím tak, že se senát prostě nebude zabývat žádným nápadem, s kterým přijde jeden člověk (málo lidí) a to bez ohledu na kvalitu.\nPockat, chcete rict, ze na vasi katedre realizujete napady, se kterymi prijde jeden clovek a vsichni …\nNo zvažujeme každý nápad, i kdyby s ním přišel jediný člověk. Na rozdíl od senátu, jak jste popsal výše.\nA katedra rozhodně není řízena odborářsky. Určitě jsem realizoval spoustu nápadů, které většina pracovníků nechtěla, v jistých chvílích možná všichni. Na vlastní zodpovědnost, od toho tam přece šéf je. Tím se lišíme od fakulty.\nPřesněji je to takto: Na katedru jsem přišel s „nápadem“ změnit ji tak, aby fungovala úplně jinak než dříve, totiž podobněji katedrám na dobrých školách ve světě. Tento nápad se tehdy nelíbil skoro nikomu a hlavně se skoro nikomu nelíbily mé další „nápady“, totiž konkrétní kroky, které k tomuto cíli vedly. Nelíbily se proto, že byly poměrně bolestné: někteří museli začít pracovat více, někteří úplně jinak než dříve, někteří byli propuštěni nebo sami odešli. Jiní přišli. Vše postupně během pár let. Nyní, když se podařilo úplně změnit složení katedry a její atmosféru, nyní už se skoro na všem celkem dobře shodneme. Jenomže nynější atmosféra, kvalita, výsledky, ... nic z toho by nebylo dosaženo, kdyby u všech (a zejména první) kroků byla vyžadovala shoda většiny.\nSamozřejmě mají na katedře největší váhu názor lidí, kteří mají vynikající výsledky, kteří mají zkušenosti z lepších škol ve světě, ... Dovedete si představit, jak by fungoval senát, kdyby každý senátor musel za sebou mít několikaletý pobyt na nějaké dobré světové škole? Kdyby musel mít ve světě uznávané a obhájené výsledky?\nNaposledy upravil: sebekm1 (12.10.2013 21:42:06)\n23 Odpověď zaslal habala 13.10.2013 18:00:55\nTak to je neorozumeni i z vasi strany. Ja jsem psal obecne o ocekavanich, ktera se tady objevuji (asi jsem mohl byt jasnejsi), o tom malem anketnim napadu jsem hned pote konkretne napsal, ze prijde na pretres, az se budeme zabyvat anketou (viz nize).\nJa jsem zcela jasne napsal (viz citat), ze kdyz s necim prijde jeden clovek, tak to automaticky neznamena, ze se s tim nekdo bude zabyvat. Tim se ovsem nevylucuje, ze se s tim zabyvat budou, pokud se ten napad ukaze zajimavm. Rovnez z toho ani nahodou nevyplyva, ze se ceka na vetsinu. To jsou vsechno interpretace, ktere jste si k tomu pridelal sam, za ty nejsem zodpovedny. Pohadejte se sam se sebou, me k tomu nepotrebujete :-).\nUrčitě jsem realizoval spoustu nápadů, které většina pracovníků nechtěla, v jistých chvílích možná všichni. Na vlastní zodpovědnost, od toho tam přece šéf je.\nAha, cili potvrzujete moji uvahu, ze kdyz nekdo prijde s napadem, musi nejprve presvedcit minimalne vas, aby se to stalo. Stejne to funguje na fakulte, pokud presvedcite "sefa" (vedeni, senat), pak mate z vetsi casti vyhrano. Nebo si najdete tak sirokou podporu, aby vas nemohli ignorovat, coz nemusi nutne znamenat vetsinu. Porad nejak nevidim, v cem je to ve sporu s tim, o cem od zacatku pisu.\nTím se lišíme od fakulty.\nMozna je ten rozdil mensi, nez si myslite. Ja si totiz umim vybavit hned dve veci, ktere se na fakulte staly, ackoliv proti nim byla vyrazna a mocna cast zamestnancu, s velkou pravdepodobnosti vetsina. Na zavadeni ankety jsem se podilel a vim, ze jeste dnes neni vseobecne vitana, dokonce byl pred cca peti lety pokus ji vyklestit. Druhou "popularni" novinkou je samozreme karierni rad a hodnoceni pracovniku. Mozna by se prislo i na dalsi, napada me hodnoceni VVVS, tam asi umite posoudit lepe nez ja, zda i proti tomu nahodou nebyla vetsina.\nRadeji vysvetlim, ze tim rozhodne nemyslim, ze by fakulta fungovala bezvadne, treba tak skvele jako u vas, ale ukazuji tim, ze veci rozhodne nejsou tak cernobile, jak je kreslite.\n24 Odpověď zaslal torquemada 11.11.2013 14:19:35\nAspoň že koupili lepší kávomat (segafredo je ale hnus odpornej, čerstvě praženou kávu opět nemají) a párky začaly mít i maso. Jinak ale vidět ty mlaskající gulášomily v tesilových kalhotech je opravdu oporný zážitek i pro prváka.\nAť žije odporná sekaná a stejně odporná vařená klobása :-)))))


celkem se účastnilo: 53783\n27.05.2005 Druhé vydání demografického slovníku\nPo svém prvním vydání v roce 1965 vychází v těchto dnech druhé, aktualizované vydání českého svazku Mnohojazyčného demografického slovníku. V tomto textovém slovníku jsou jednotlivé termíny srozumitelně vysvětleny a zároveň také opatřeny číselným indexem. Pod stejným číslem je pak možné najít tentýž výraz i jeho výklad v jiných jazykových verzích slovníku (mezi jinými například v anglické, francouzské, ruské, německé či španělské).\nMnohojazyčný slovník se tak skládá z řady slovníků v různých jazycích, pro překlad je tedy nutné používat dva svazky. Velmi cenný je nejen při překládání odborných výrazů, ale též pro celý kontext výkladu, který umožní čtenářům dobře porozumět dané problematice a příslušným termínům.\nSlovník je členěn do devíti tématických částí:\n1. Základní pojmy,\n2. Zpracování demografických statistik,\n3. Stav obyvatelstva,\n4. Úmrtnost a nemocnost,\n5. Sňatečnost a rozvodovost,\n7. Populační růst a demografická reprodukce,\n9. Ekonomické a sociální aspekty populačního vývoje.\nV závěru je opatřen abecedním rejstříkem.\nDruhé vydání připravili Zdeněk Pavlík a Květa Kalibová.\nSlovník vydala Česká demografická společnost v řadě Acta demographica a k dostání je na sekretariátu Katedry demografie a geodemografie Přírodovědecké fakulty UK, Albertov 6, 2. patro.\nZájemci se mohou též obrátit na adresu:\nČeská demografická společnost, Albertov 6, 128 43 Praha 2\ntel.: 221 851 418, fax: 224 920 657


Rockeři podpoří dobrou věc - Domažlický deník\nRockeři podpoří dobrou věc\nHOLÝŠOV - Léto se blíží a s ním i open air festival Hurican rock, který se uskuteční stejně jako v předešlých dvou letech v Holýšově, na ostrově u mlýna.\nSuperstar v ZOO. | Foto: DENÍK/Bedřich Machek\nAkce probíhající ve dnech 20. – 21. července podpoří Nadaci pro transplantaci kostní dřeně. „To je to nejdůležitější. Lidé by si měli uvědomit, že když se přijdou pobavit, tak podpoří někoho, kdo tam být nemůže a kdo pomoc potřebuje,“ upozornil pořadatel Petr Gust.\nJedním z největších lákadel festivalu by měl být David Spilka se svojí kapelou, který všem předvede pořádný rock. „Lidé by si mohli myslet, že se David Spilka na rockový festival nehodí, ale není tomu tak. Všem divákům předvede skutečně tvrdou rockovou muziku,“ slibuje Petr Gust s tím, že červencové vystoupení bude Spilkovo jediné letní vystoupení v západních Čechách.\nDalším zajímavým hostem bude skupina Walda Gang s Vláďou Šafránkem, který dříve působil v kapele Harlej, nebo zahraniční host Dragon´s eye z Polska.\nAreál bude otevřen v pátek úderem 16. hodiny. Festival zahájí kapela Sunrise v 19 hodin. Během festivalu bude povoleno stanování i vjezd motocyklů a zajištěno bude i občerstvení. Během dvou dnů se představí celkem šestnáct rockových skupin. O zábavu se postarají moderátoři rádia Šumava.\n„Nutno připomenout, že akci pořádáme ve spolupráci s městem Holýšov, které nás podporuje,“ upozornil ještě pořadatel s tím, že se jedná o největší festivalovou akci v širokém okolí a konat se bude za každého počasí.\nPředprodej vstupenek bude probíhat na obvyklých místech a cena za sobotu bude činit 300 korun a za oba dva dny 350 korun. Pokud si budete chtít zakoupit vstupenky až na místě, zaplatíte za pátek 200 korun, za sobotu 350 korun a za oba dva dny zaplatíte na místě 400 korun. Veškeré bližší informace naleznete na internetových stránkách www.huricanrock.cz\nNa Hurican Rockfestu zahrají kapely:\nWALDA GANG & VLÁĎA ŠAFRÁNEK\nDavid SPILKA – James D.S\nAC / DC revival\nVolkswagen Passat první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka, koupeno v I, nehavarované Volkswagen Multivan první majitel, koupeno v I, nehavarované Volkswagen Golf první majitel, servisní knížka, koupeno v I, nehavarované Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka Volkswagen Golf servisní knížka


11. Čarodějnický kongres (26.–27. července 2014) | Minerva\n11. Čarodějnický kongres (26.–27. července 2014)\nMožná přijdou opravdická strašidla…\nMagický hrad Kost znovu otevírá své brány a zve k příjemnému prožití prázdninového víkendu.\nve dnech 26.–27. července 2014 se tady koná\n11. Čarodějnický kongres\nvíkend plný tajemství, magie i zábavy pro celou rodinu\ntentokráte v divokém rytmu Samby\nPo oba dny (v sobotu 26. 7., 9:00–19:00, v neděli, 9:00–17:00) bude hrad plný:\nodborníků na zdraví a esoteriku, kteří mají připravené zajímavé přednášky, oblíbené produkty i plnou náruč rad a moudrostí na všechny možné neduhy.\ncelebrit a kumštýřů, kteří se postarají o dobrou zábavu\nTěšit se můžete například\nna zpěváky Martina Maxu, Josefa Vágnera a Richarda Pachmana\nna zpěvačky Anetu Adamovou a na Ranku, která představí své recitály autorských písní z nově vydaného alba Lásku svou mám\nna oblíbeného herce Jana Čenského (známého např. z pohádek Princezny na trvalou, O princezně, která ráčkovala, Princové jsou na draka a ze seriálu TV Nova Ordinace v Růžové zahradě)\na na kouzelníka Aleše Březinu z Talentmánie\nChybět nebude ani pohádka\nV sobotu je pro děti i dospělé připraven příběh o čaroději, který se své rodině tak trochu nepovedl. Nestraší, neškodí lidem a všechno poplete. Pohádku O Ježibabákovi zahrají členové Divadelní společnosti Josefa Dvořáka. A jak to všechno dopadne? No přece jako v dobré pohádce – dobře.\nEsem v rukávu je ZUMBA v podání tanečníka Davida Valčuhy…\n…která všem, kteří si ji vyzkoušejí, dokonale rozproudí krev, rozhýbe ruce i nohy a protáhne celé tělo. Tento temperamentní fitness taneční program sestavený na latinskoamerické rytmy a na směsici mezinárodních hitů (salsa, merengue, reggaeton, latin pop, flamenco, bollywood, belly dance a jiné.) se za asistence Davida Valčuhy v krátkém čase naučí a zatančí si úplně každý. Známý semifinalista televizní show Československo má talent 2011, tanečník nejvyšší třídy M v latinskoamerických tancích a přední pražský instruktor zumby totiž zná velmi jednoduchou, ale přitom impozantní choreografii, o kterou se na magické Kosti s návštěvníky podělí.\nBonbónek pro odvážné\nAby toho nebylo málo, je letos pro návštěvníky připraven ještě jeden neodolatelný hit a obrovské lákadlo. Mohou se projít po 45 metrů dlouhém dřevěném ochoze, který je vybudovaný na posledním nádvoří podél cimbuří, a to bez jediného kovového spojovacího prvku! Ochoz je postaven ve výšce 10 metrů a nabízí překrásný pohled do údolí Plakánku.


Hlas mučedníků :: Aktuálně :: Alžírsko: Další tři církevní budovy zapečetěny\nAlžírsko: Další tři církevní budovy zapečetěny\nÚřady nechaly zapečetit zámek vstupních dveří do této modlitebny a mnoha dalších v celé zemi. (Fotografie: World Watch Monitor)\n(Middle East Concern, kontakty Hlasu mučedníků)\n7. července byly na základě úředního rozhodnutí zapečetěny vchodové dveře do dalších tří křesťanských modliteben. Jedná se o součást vládní kampaně zahájené v roce 2017 zaměřené na uzavírání budov sloužících ke křesťanským bohoslužbám. Celkový počet uzavřených církevních objektů tak vzrostl již na 16.\nVšechny tři modlitebny se nacházejí v Oranu (město ležící západně od Alžíru). Uzavřeny na základě úředního rozhodnutí byly již v minulosti, ale v roce 2018 jim bylo povoleno obnovit činnost. V srpnu 2019 však guvernér předložil soudu návrh na jejich opětovné uzavření a letos v červnu soud jeho žádosti vyhověl.\nV reakci na pokračující uzavírání modliteben jeden místní pastor prohlásil: „Bůh alžírské církvi pomohl, aby se osvobodila od strachu. Navzdory aktuálnímu pronásledování máme celou řadu příležitostí k vydávání svědectví na policejních stanicích, u soudů a na mnoha dalších místech. Nebojíme se dávat najevo svou víru!“\nVzdejte Bohu chválu za odvahu a vytrvalost alžírských bratří a sester v Kristu, kteří zůstávají pevně stát ve víře, navzdory pronásledování. Proste ho, aby se za ně postavil a uzavřené budovy se opět mohly otevřít. Modlete se proti úřednímu uzavírání budov ve společenstvích po celé zemi. Kéž represivní vládní kampaň definitivně skončí a alžírští křesťané mohou opět uctívat Boha v pokoji a bezpečí – a zachovají si přitom dobré vztahy se svými sousedy.


Klavírní doprava: není srovnatelná s nábytkem - Mous-Design.com\nPohyb je vždy spojen se stresem a fyzickou námahou. Zvlášť, když je piano, které mají být uvedeny do nového domova\n, ale piano, piano nebo křídlo není žádný obyčejný kus nábytku. - piano je citlivý, velmi citlivé hudební nástroj. Přeprava klavírem je choulostivá a složitá záležitost. Dokonce i nejmenší vibrace mohou ovlivnit tónovou kvalitu klavíru. Minimální škrábance na klavírní barvě snižují hodnotu drahých strunných nástrojů. Zjistěte od specializovaných firem, jaké jsou náklady na dopravu na klavír.\nFirmy se specializují na klavírní přepravy\nZ tohoto důvodu nestačí najmout několik silných mužů, kteří by mohli hrát na klavír. Specialisté se nezaměňovali na klavírní přepravy bez důvodu. Kromě nesmírné váhy, kterou přináší klavír (nemluvě o klavír koncertu), je třeba uvažovat o několika faktorech. Jen způsob, jak nosit klavír, je velmi zvláštní. Odborníci mají pásy a nosiče speciálně vyvinuté pro klavírní dopravu, aby přinesly dobrý kus nepoškozené od A do B. Co bylo přivedeno do bytu, musí znovu jít ven. Ale jak by měl obrovské křídlo úzkým schodištěm vaší staré budovy? Zanechte tyto starosti profesionálům. Víš, jak se dotknete klavír a co lze pozorovat - takže vaše piano nebude mít sebemenší poškození při přepravě\nVíce o Klaviertransport: Dobrovolná Umzugshelfer: No znamenalo špatně pojištěni>\n. dobře připravený, uvolněná krok>\nVarování greeny na palubě: Takže tento krok podaří s rostlinami>\nVše o Moving>\nspecialista na vaši Klaviertransport vidět na MyHammer\nodejít Nepoužívejte svůj cenný nástroj jakýmkoliv nábytkem. Spolehněte se na dokonalého klavírového dopravce. Bez ohledu na to, kde půjdete s vaším klavírem, najdete mnoho profesionálů z vaší oblasti, kteří se specializují na přepravu klavírem přes MyHammer. Pošlete telefon na MyHammer a brzy zkušení a zkušení specialisté na přepravu klavíru vás budou kontaktovat. Porovnejte kvalifikace, hodnocení a náklady na dopravu na klavír a vyberte nejlepší profesionály. Uveďte svou objednávku a nechte vaše klavír uklidnit odborníky. Pokud váš přístroj dosáhl své nové pozice nepoškozené, vyhodnoťte práci provedenou na MyHammeru\nVideo: You Bet Your Life: Secret Word - Tree / Milk / Spoon / Sky|


Půjčka7 | Porovnej24.cz\nSlužbu poskytuje firma Kontex Trade International s.r.o.\nZaměřuje se na krátkodobé úvěry do 15 000 Kč s dobou splatnosti maximálně 28 dní\nV přístupu k zákazníkům usiluje o vytvoření individuální nabídky na míru klientovi\n727 830 896\nVěrnostní program, umožňující výhodnější podmínky pro opakované uživatele půjček\nPujcku7 provozuje společnost Kontex Trade International s.r.o., která byla založena v roce 2011. Společnost je často vyhledávaným poskytovatelem půjček. Zaměřuje se na půjčky před výplatou. Při posuzování půjčky není nahlédnuto do záznamů v registu dlužníků.\nObchodní jméno: Kontex Trade International s.r.o.\nSídlo: Praha 4 - Písnice, Na Okruhu 488/27, PSČ 14200\nNabídka produktů Půjčka7\nVýše půjčky je maximálně 3 000 Kč pro nové klienty, pro stávající až 5 000 Kč, a to se splatností až 28 dní. Tato krátkodobá půjčka online Vám je k dispozici 24 hodin denně. Vaše žádost o půjčku je posouzena pouhých 15 minut po jejím odeslání. 1. půjčka je zcela bez poplatů.


Havarijní pojištění Renault R9 Při poskytování našich služeb nám pomáhají soubory cookie. Využíváním tohoto webu s jejich používáním souhlasíte. Více informací Souhlasím\nHavarijní pojištění Renault R9\nSrovnaní cen havarijního pojištění pro Renault R9\nMít sjednané havarijní pojištění je Vaším dobrovolným rozhodnutím. Společně s povinným ručením Vám a Vašemu vozidlu poskytne komplexní pojistnou ochranu. Nejlevnější havarijní pojištění pro Renault R9 najdete právě na našich stránkách, kde Vám nabízíme srovnání nabídek havarijního pojištění od všech pojišťoven a to zcela zdarma. Havarijní pojištění si navíc můžete ihned sjednat online.\nJak vybrat havarijní pojištění pro Renault R9\nS kalkulačkou havarijní pojištění si můžete nejen porovnat ceny a vybrat nejlevnější nabídku pro Vaše vozidlo Renault R9, ale zároveň si můžete havarijní pojištění objednat online. Nemusíte nikam osobně chodit, celý proces Vám zabere pouhé 2 minuty a navíc ušetříte! Zelenou kartu Vám pošleme okamžitě na email a pojištění je platné okamžitě po uhrazení pojistného.


František Pevný se narodil se roku 1921 ve Svatém Štěpáně (okr. Zlín), absolvoval arcibiskupské gymnázium v Kroměříži a v roce 1941 nastoupil do kněžského semináře v Olomouci. Rok poté byl nacisty totálně nasazen v Berlíně. Na kněze byl vysvěcen 5. července 1947. Po krátkém působení v Drahotuších u Hranic byl zatčen za rozšiřování protikomunistických letáků a v roce 1949 odsouzen na dvanáct let. Nejvyšší soud mu trest nakonec ještě zvýšil na čtrnáct let. Byl vězněn na Jáchymovsku, na Borech, Mírově, ve Valdicích a Leopoldově. Ještě ve vězení vstoupil 31. prosince 1958 do jezuitského řádu a složil tam i své první sliby. Na svobodu jej propustili v květnu 1960.\nPo obnově řádového života u nás po roce 1989 vykonával v letech 1993−1997 funkci novicmistra v Kolíně. Od roku 1997 působil v brněnské komunitě jezuitů, pracoval v duchovní správě, navštěvoval nemocné a sloužil mše v Masarykově onkologickém ústavu v Brně-Žlutém kopci. Má zásluhy na vybudování duchovního centra P. Martina Středy a bl. Marie Restituty Kafkové a vzniku nové farnosti v Brně-Lesné. V roce 2012 byl oceněn pamětním dekretem ministra obrany. Od dubna 2019 pobývá v Domově sv. Alžběty v Žernůvce u Tišnova.


ODMĚNA ŽEN V RÁJI | VÁŠ lSLÁMSKÝ VZDĚLÁVACÍ PORTÁL V ČEŠTINĚ\nODMĚNA ŽEN V RÁJI\nPosted Pá, 07/23/2010 - 09:59 by Administrator\nDženna, neboli ráj není pouze pro muže . Je připraven pro obojí pohlaví, pro spravedlivé muže a spravedlivé ženy. Všechny radosti a požehnání ráje, jsou pro ně pro oba. Alláh uvedl v Koránu:\nI pravili jsme: Adame, obývej s manželkou svou zahradu tuto! Jezte z ní podle libosti, kdekoliv se vám zachce, avšak nepřibližujte se k tomuto stromu, abyste se nestali nespravedlivými!? (Bekara:35)\nvšechny stromy, zahrady a řeky raje jsou pro muže i ženy, a oba se jim budou tesit.\nVšichni věřící, muži a ženy, vstoupí do raje. Alláh říká:\nzahrady Edenu. A vejdou do nich oni i ti z otců, manželek a potomků jejich,kdož zbožni byli. A andělé budou přicházet jim v ústrety u všech dveří (Ra'd:23)\nDále Alláh říká:\nإِنَّ أَصْحَابَ الْجَنَّةِ الْيَوْمَ فِي شُغُلٍ فَاكِهُونَ هُمْ وَأَزْوَاجُهُمْ فِي ظِلالٍ عَلَى الأرَائِكِ مُتَّكِئُونَ\nV ten den budou obyvatelé ráje radovánkami zaměstnáni a oni i manželky jejich ve stínu na poduškách spočinou a tam ovoce a vše, oč požádají, míti budou. (JáSín: 55-57)\nV dalším Alláh řika věřícím:\nادْخُلُوا الْجَنَّةَ أَنْتُمْ وَأَزْوَاجُكُمْ تُحْبَرُونَ يُطَافُ عَلَيْهِمْ بِصِحَافٍ مِنْ ذَهَبٍ وَأَكْوَابٍ وَفِيهَا مَا تَشْتَهِيهِ الأنْفُسُ وَتَلَذُّ الأعْيُنُ وَأَنْتُمْ فِيهَا خَالِدُونَ وَتِلْكَ الْجَنَّةُ الَّتِي أُورِثْتُمُوهَا بِمَا كُنْتُمْ تَعْمَلُونَ لَكُمْ فِيهَا فَاكِهَةٌ كَثِيرَةٌ مِنْهَا تَأْكُلُونَ\nVejděte do ráje, vy i manželky vaše, v radování!? A budou mezi nimi kolovat zlaté nádoby i poháry a budou mít všeho, po čem duše touží a co očím lahodí; a tam budete nesmrtelní. Toto je ta zahrada, již dali jsme vám v dědictví za to, co konali jste dobrého. A bude v ní pro vás ovoce hojnost a pojídat budete z něho. (Zuchruf:70)\nNa mnoha jiných místech v Kořánu je uvedeno,že muži a ženy, najdou svou odměnu a nikdo nebude ošizen.\nA Pán jejich je vyslyšel: Nedopustím věru, aby se ztratil skutek jediný, který kdokoliv z vás učiní, ať je to muž či žena, vždyť jeden k druhému patříte. A těm, kdož se vystěhovali a byli z domovů svých vyhnáni a na cestě mé strádali a bojovali a byli přitom zabiti, těm věru vymažu špatné činy jejich a uvedu je do zahrad, pod nimiž řeky tekou.? To bude odměnou od Boha - a Bůh zajisté má u Sebe odměnu nejkrásnější. (Álu 'Imrán:195)\nA ten, kdo koná dobré a je věřící - ať je to muž, či žena - ten vejde do ráje a nebude ošizen ani o slupku pecky datlové. (Nisá´:124)\nKdokoliv zbožné skutky koná, ať muž či žena, a je věřící, toho vzkřísíme k životu překrásnému a věru je odměníme odměnou podle toho nejlepšího, co učinili. (Nahl:97)\nKdokoliv koná špatné, ten odměněn bude něčím podobným, ale kdokoliv koná dobré - ať muž je či žena - a je věřící, ten do ráje vstoupí, kde obdařen bude darem nepočítaným. (Gháfir:40)\nŽivot žen v Ráji bude příjemný a šťastný, stejně jako život mužů. Alláh nerozděluje žádné pohlaví. On stvořil oba a On se postará o oba podle jejich potřeb a přání. Nechť nás naše činy, přivedou do ráje a pak tam, inšáAlláh , najdeme to, co plně uspokojí každého z nás.\nTento verš jasně uvádí, že ty ženy, které činí spravedlivé skutky, jsou odměněny rájem. Daná odměna se rovná dobrým skutkům, které nabízejí.\nVíce světla do tohoto tématu vnese, následující fetwa vydána vynikajícím islámským učencem , šejchem Ibn Džibrínem:\nNení pochyb o tom, že odměna na onom světě, zahrnuje muže i ženy. To je založeno na následujících verších koránu:\nأَنِّي لا أُضِيعُ عَمَلَ عَامِلٍ مِنْكُمْ مِنْ ذَكَرٍ أَوْ أُنْثَى بَعْضُكُمْ مِنْ بَعْضٍ\nNedopustím věru, aby se ztratil skutek jediný, který kdokoliv z vás učiní, ať je to muž či žena, vždyť jeden k druhému patříte. (Álu 'Imrán: 195)\nA ten, kdo koná dobré a je věřící - ať je to muž, či žena - ten vejde do ráje a nebude ošizen ani o slupku pecky datlové. (Nisá´: 124)\nMuslimové a muslimky, věřící muži a věřící ženy, poslušní a poslušné, pravdomluvní a pravdomluvné, trpěliví a trpělivé, pokorní a pokorné, dárci a dárkyně almužny, postící se muži a postící se ženy, cudní a cudné, muži a ženy hojně Boha vzpomínající - těm všem Bůh věru připravil odpuštění i odměnu nesmírnou. (Ahzáb : 35)\nAlláh zmiňuje vstup do ráje společně, řka:\na oni i manželky jejich ve stínu na poduškách spočinou (JáSín:56)\nVejděte do ráje, vy i manželky vaše, v radování! (Zuchruf: 70)\nAlláh také zmiňuje, že obnoví,obmění ženy v ráji v následujícím verši:\nإِنَّا أَنْشَأْنَاهُنَّ إِنْشَاءً فَجَعَلْنَاهُنَّ أَبْكَارًا\nDívky ty jsme zvláštním stvořením stvořili a pannami jsme je učinili (Wáki'a: 35-36)\nTo znamená, že se Bůh obnovy starší ženy za panny, Totéž učiní se starým mužem, Alláh mu vrátí mládí.\nJe také uvedeno v hadísu, že ženy z tohoto pozemského světa mají převahu nad húriskami díky aktům uctívání a poslušnosti na tomto světě. Proto věřící ženy vstoupi do ráje, stejně jako věřici muži.\nPokud žena měla několik manželů, při vstupu do ráje si z nich vybere toho, který má nejlepší charakter a chování.


Kuna nebo liška? | diviznacka.bloguji.cool\nUž dva dny chodil můj hospodář a utrušoval náznaky, že je někde u nás záhadný živočich…\nVčera přitvrdil, a dnes už přímo zaútočil. Mám prý si vzít dva igelitové pytlíky a jít vyzvednout to záhadné zvíře. Mám vcelku dobrý přehled o tom, co kde máme a nemáme. Proto mě překvapilo, že to zvíře mám jít vyzvednout DO ZAHRADY! Nevěřícně jsem kontrovala, že v zahradě ještě včera žádné mrtvé zvíře nebylo. Nanejvýš ropuška, kterou jsem odhalila při pletí záhonu\nNakonec jsem vzala rukavice a pytlíky a šla projít zahradu. Tam a zpět, výsledek byl pořád stejný – nic mrtvého tam nebylo. Až na zpáteční cestě jsem prohlížela výběh pro slepice – a bylo to tam! Už několik dní nám záhadně divočil kohout i slepice, i souseda avizovala, že u nich i u nás viděla kunu nebo lišku. Bylo to tam a už se to nehýbalo. V nepřístupném prostoru blízko vrat do stodoly. Po použití vidlí jsem mrtvolku vytáhla. Opět poplach mezi slepicemi – opravdu to byla mrtvá kuna!\nPři sdělení hospodářovi, že to je kuna, se jen zasmál. Jeho úvaha mě nakonec rozesmála. Prý – měla hlad, nechytila ve stodole králíčka, který nám před týdnem vypadl z králíkárny a zalezl do uložených polen. Prý jí z toho jeblo!\nObrázek od: „myslivost-lovectví.cz“\nMně po jeho logickém vývodu taky málem ranila mrtvice. Vymyslet takovou logickou konstrukci – to se u něho často nevidí. Však na vymyšlení této piškuntálie měl asi tři dny. A to chlap vymyslí i větší apríl než se stalo\nOne Reply to “Kuna nebo liška?”\n30. 7. 2020 (13:52)\nTak u vás to bylo beze škody, to nám lišák odnesl 10 kačen za bílého dne, kdy jsem se sousedkou hledala kam se usadil roj včel. Tak byl drzý. Oni když mají mladé, neznají bratra.


26. 5. 2015 (jag)\nVatikán/USA. „Budu po celý den duchovně s vámi a účastním se z celého srdce“, říká papež František ve videoposelství, které zaslal do Spojených států amerických. V texaském Phoenixu se v noci ze soboty na neděli evropského času konal Den za jednotu křesťanů, který organizovalo hnutí John 17, založené evangelickým pastorem Joem Tosinim. Ekumenické aktivity jmenovaného hnutí podporuje katolický pomocný biskup Phoenixu, mons. Eduardo Alanis Nevares, a papežův přítel, pastor evangelikální církve Giovanni Traettino. Svatý otec v nahrávce, zveřejněné v neděli, přechází po úvodním anglickém pozdravu do španělštiny.\n“Drazí bratři, rozdělení je ranou v těle Kristovy církve. Nechceme, aby v něm tato rána zůstávala. Rozkol je dílem otce lži, otce nesvornosti, který stále usiluje o neshodu mezi bratry. Dnes budeme – já v Římě a vy u vás – prosit, aby Otec poslal Ježíšova Ducha, Ducha svatého, aby nám udělil milost žít v jednotě, aby svět uvěřil. Přichází mi ještě na mysl něco, co vypadá jako nesmysl nebo snad hereze. Ale je tu kdosi, kdo ví, že navzdory rozdílům jsme jedno. Je to ten, kdo nás pronásleduje.“\nSpojuje nás „ekumenismus krve“, pokračoval papež František, „a to nás má podnítit k ještě užšímu sblížení a sbratření, společnému hovoru a modlitbě, neustálému zkracování vzdáleností.\n“Jsem přesvědčen, že naši vzájemnou jednotu nestvoří teologové. Teologie nám jako věda pomáhá, ale pokud bychom měli čekat, až teologové dospějí k souhlasu, dosáhli bychom jednoty až po dni posledního soudu. Jednotu tvoří Duch svatý, teologové mu sice pomáhají, ale pomáhá také dobrá vůle nás všech, kteří putujeme po cestě a se srdcem otevřeným svatému Duchu.“\nPřipojuji se k vaší modlitbě jako jeden další hlas, ve vší pokoře a jistotě, že máme jediného Pána, Ježíše.\n“Drazí bratři, posílám vám velký pozdrav a objetí. Modlím se za vás a spolu s vámi. A prosím, abyste se za mne modlili. Potřebuji to, abych byl věrný tomu, co Pán chce od mého úřadu.“\nLoučil se papež František s účastníky ekumenického setkání před závěrečným požehnáním.


La Liga je zpět, nová sezóna startuje už dnes večer na Mestalle!\nFanoušci španělské ligové kopané se konečně dočkali, dnes večer La Liga odstartuje sezónu 2021/2022. Netrpěliví byli jistě i fanoušci Valencie, která má po loňské sezóně co napravovat. Tak jen doufejme, že se letos bude Netopýrům dařit lépe a že si ke konci sezóny jejich fanoušci nebudou opět přát, ať už je toho trápení konec. Zápas Valencie celý ligový program otevře. Dnes večer od 21:00 Los Che na Mestalle přivítají Getafe a nový valencijský trenér Jose Bordalas tak Netopýry v prvním soutěžním utkání povede rovnou proti týmu, který pro změnu vedl ještě před pár měsíci.\nKdyž startuje ta nová sezóna, tak se alespoň stručně ohlédněme za sezónou minulou a připomeňme si základní informace. La Ligu 2020/2021 opanovalo Atletico Madrid před Realem Madrid a Barcelonou, do Ligy mistrů se pak protáhla i Sevilla. Dále se na pohárových příčkách umístili ještě Betis Sevilla a Real Sociedad, ti budou hrát v této sezóně Evropskou ligu. Villarreal měl díky umístění v tabulce hrát v nově Konferenční lize, ale jelikož pak Žlutá ponorka v nezapomenutelném penaltovém rozstřelu udolala ve finále Evropské ligy Manchester United, tak si rovněž vysloužila vstupenku do Ligy mistrů, kde tedy bude mít Španělsko hned pět týmů. La Ligu po loňské sezóně opustilo trio Huesca, Real Valladolid a Eibar. Na jejich místa v sezóně 2021/2022 nastoupí nováčkovská trojice Espanyol Barcelona, Mallorca a Rayo Vallecano. Králem střelců byl v minulé sezóně Lionel Messi z Barcelony. Jeho mnohaleté spojení s katalánským klubem však před pár dny skončilo, což je dobrá zpráva pro všechny střelce v La Lize. Vždyť Messi získal Trofeo Pichichi pětkrát v řadě a celkem jich má na svém kontě už osm. Tak teď by se mohlo dostat zase na někoho jiného.\nValencia v minulé sezóně La Ligy skončila až na 13. místě a v mnoha ohledech se jednalo o historicky špatnou sezónu. Vždyť i jistotu prvoligové příslušnosti si Netopýři vybojovali teprve pár kol před koncem sezóny. Na Mestalle tak doufají, že nadcházející ročník bude z pohledu Valencie alespoň bez záchranářských starostí. Na otázku ohledně sezónních cílů trenér Jose Bordalas na předzápasové tiskové konferenci odpověděl značně vyhýbavě, když řekl, že je potřeba jít zápas od zápasu a vždy předvést co nejlepší výkon. Předsezónní příprava se Valencii celkem povedla. Netopýři ji zahájili třemi vítěznými zápasy v řadě, a to proti Villarrealu 3:2, proti Atromitosu 3:0 a proti Cartageně 3:2. Následovala porážka s Realem Zaragoza 0:2, ale následně Valencia udolala Levante 1:0 a v boji o Trofeo Naranja pak po remíze 0:0 porazila AC Milan na penalty. Celou přípravu pak zakončila porážkou 1:2 na hřišti Brentfordu.\nNa přestupovém trhu to ze strany Los Che taková sláva není. Jedinou novou tváří v prvním týmu je stoper Omar Alderete, který přišel na hostování z Herthy Berlín. Ještě ve středu přinášela španělská média informaci, že paraguayský reprezentant není zaregistrován u vedení La Ligy a nemůže tak hrát, nicméně doufejme, že vedení Los Che už toto stihlo napravit. Na již zmiňované předzápasové tiskové konferenci si nový valencijský trenér povzdechl, že dosud nedorazilo více posil, ale zároveň řekl, že má z jednání s vedením klubu, a to i vlastníkem klubu Peterem Limem, dobré pocity a že věří, že se do konce přestupového období ještě nějakých posil dočká. Na druhou stranu se v dobrém světle v přípravě ukazovali hráči, kteří v létě přišli primárně jako posily pro rezervní celek VCF Mestalla. To se týká třeba brankáře Giorgiho Mamardashviliho, záložníka Alessandra Burlamaquieho či útočníka Diega Lopeze. Uvidíme, na kolik je bude Pep Bordalas využívat v prvním týmu během sezóny. Také by bylo dobré zmínit, že oproti minulému letnímu přestupovému období letos Los Che zatím nerozjeli žádný přehnaný výprodej. Z více využívaných hráčů zatím odešel jen Kevin Gameiro, kterému skončila smlouva. Stejným způsobem se s klubem rozloučil Eliaquim Mangala, ale ten toho kvůli různým zdravotním problémům až tolik neodehrál.\nA nyní už se pojďme podívat na aktuální stav týmu. Předpokládejme, že Omar Alderete už byl zaregistrován u vedení soutěže a bude moct hrát. Dle španělských médií Valencia čekala, zda dojde ke schválení dohody mezi La Ligou a investičním fondem CVC a jestli se tak klubový pokladník může těšit na přísun finančních prostředků. Ostatně stejný přístup zvolilo hned několik ligových týmů. Dohoda schválena byla, takže Valencia by měla v nejbližší době získat necelých 120 milionů eur. Registraci Aldereteho tak snad už nic nestálo v cestě. I tak bude mít ale Pep Bordalas celou řadu absencí. Ze zdravotních důvodů jsou mimo hru Jaume Domenech, Cristiano Piccini, Lato, Yunus Musah a Alex Blanco. K týmu se zatím nepřipojil Kangin Lee, ale není to žádné vynucování odchodu. Poté, kdy Jižní Korea vypadla v olympijském fotbalovém turnaji ve čtvrtfinále, tak se celý tým musel vrátit do vlasti a tam hráči zamířili do povinné čtrnáctidenní karantény. Kangin Lee se tak zatím nemohl vypravit do Španělska. Dle posledních zpráv by se měl k týmu připojit v pondělí. To Carlos Soler hrál v sobotu ve finále olympijského fotbalového turnaje a hned o pár dní později už se připravoval na novou ligovou sezónu spolu s ostatními Netopýry.\nA jak by mohla vypadat základní sestava? Brankář Jasper Cillessen v přípravě odchytal jen první utkání s Villarrealem a poté se zranil. Tento týden sice prohlašoval, že by se proti Getafe rád postavil do branky, ale dosud se ještě ani nezapojil do společných tréninků. Trenér Jose Bordalas tak nejspíš nebude riskovat a zatím ho nenasadí. Tomuto rozhodnutí nahrává i fakt, že se v přípravě dobře ukazovala brankářská dvojice Cristian Rivero a Giorgio Mamardashvili. Především gruzínský dlouhán všechny překvapil svojí kvalitou a do branky tak má aktuálně nejblíže nejspíš on. Obrana by měla nastoupit v teoreticky nejsilnějším složení, tedy na krajích Jose Luis Gaya a Thierry Correia a ve středu Gabriel Paulista a Omar Alderete. Pokud se tedy stihla již několikrát zmiňovaná registrace paraguayského reprezentanta u vedení La Ligy. Pokud ne, tak by po boku Gabriela Paulisty mohl nastoupit Hugo Guillamon, který byl v přípravě nejvyužívanějším hráčem, ale teď mu reálně hrozí, že v základní sestavě nebude. I když možná se ho dočkáme v záloze, neboť na tomto postu v přípravě odehrál většinu svých minut. Guillamon by mohl nastoupit vedle uzdraveného Urose Racice ve středu hřiště a stříbrný olympijský medailista Carlos Soler by pak zamířil na pravý kraj zálohy. Jako za úspěšných časů trenéra Marcelina. Na levém kraji zálohy zřejmě nastoupí Denis Cheryshev, třebaže je možná ve hře i varianta s dvojicí levých beků za sebou a to by pak nastoupil Jesus Vazquez. I tuto herní variantu jsme v přípravě viděli. No a to ještě může na kterémkoliv místě v záloze nastoupit Daniel Wass, který sice v přípravě nic neodehrál, ale Pep Bordalas na předzápasové tiskové konferenci chválil jeho profesionální přístup a zmiňoval jeho touhu hrát. Jasno je nejspíš v útoku, kde by měla nastoupit dvojice Goncalo Guedes a Maxi Gomez.\nI Getafe by rádo na minulou sezónu zapomnělo. Zatímco v předchozích letech bojovalo o pohárovou Evropu a jednou mělo blízko dokonce i do Ligy mistrů, tak v sezóně 2020/2021 dopadlo ještě hůř než Valencia. Madridský celek se umístil na 15. místě jen s čtyřbodovým náskokem na sestupové pásmo. Pro sezónu 2021/2022 musí mít Getafe samozřejmě vyšší cíle a po předsezónní přípravě může být spokojeno, neboť ani jednou neprohrálo. Postupně porazilo Ibizu 1:0, Stade Rennais 2:1, Atromitos 3:0 a Fuenlabradu 1:0. Poté remizovalo 0:0 s Rayo Vallecanem a stejně tak s Realem Zaragoza, který však poté porazilo na penalty. Celou přípravu pak zakončilo vítězstvím 2:0 nad celkem Brighton & Hove Albion 2:0.\nCo se týče aktivity na přestupovém trhu, tak v tom má Getafe nad Valencií navrch. Madridský celek přivedl hned několik zajímavých jmen. Z Barcelony získal nastálo záložníka Carlese Alenu, který už v Getafe v minulé sezóně hostoval. Ofenzivu posílil na hostování z Huescy Sandro Ramirez a z Atletica Madrid pro změnu v Getafe hostuje křídelník Vitolo. S vyztužením defenzivy by měl naopak pomoci zkušený stoper Stefan Mitrovic z Racingu Strasbourg. Z odchodů za zmínku stojí například přestup útočníka Angela Rodriguze na Mallorcu či stopera Xabiho Etxeity do Eibaru. A ještě jednu důležitou změnu je potřeba samozřejmě zmínit. Když se Valencia domluvila na příchodu trenéra Pepe Bordalase, tak muselo nového šéfa lavičky shánět Getafe. Nakonec ho povede trenér staronový, a to Michel, který už madridský klub trénoval v letech 2009 až 2011. Mimochodem když Los Che získali z Getafe svého nového trenéra, tak se s madridským klubem dohodli na sehrání přátelského utkání těsně před startem La Ligy. Pep Bordalas k tomu měl jen tu podmínku, že toto přátelské utkání bude přesunuto na jiný termín v případě, že se po rozlosování soutěže oba kluby střetnou v prvních dvou kolech nové sezóny. No a přesně tak to dopadlo, když los svedl Valencii s Getafe dohromady už v úvodním ligovém kole. Přátelské utkání tak bylo odsunuto na neurčito.\nI trenér Getafe Michel musí při skládání sestavy pro zahajovací utkání nové ligové sezóny řešit několik absencí. V první řadě dnes určitě nenastoupí záložník David Timor, který byl sice vyloučen už v předposledním kole minulé ligové sezóny v zápase proti Levante, ale ještě na začátku sezóny 2021/2022 si musí odpykat zbytek trestu za tuto červenou kartu. Ze zdravotních důvodů jsou pak ze hry útočník Dario Poveda a obránce Allan Nyom. Michel už na rozdíl od svého valencijského protějšku zveřejnil nominaci a my tak víme, že se lodivod madridského celku na poslední chvíli dočkal i dobrých zpráv. Ve výčtu povolaných nechybí například Mauro Arambarri, kterého v přípravě trápily nějaké zdravotní problémy, ale teď už je pravděpodobně v takovém stavu, že bude moct nastoupit proti týmu, který se o něho enormně zajímá. Bohužel mezi Valencií a Getafe dosud k dohodě nedošlo. Dalším uzdraveným hráčem, který má potenciál být v týmu Getafe hráčem klíčovým, je Vitolo. A i Getafe chce hned na startu sezóny využít svého stříbrného muže z olympijského fotbalového turnaje, tedy Marca Cucurellu. Ani on v nominaci neschází.\nKompletní nominace Getafe pro zápas proti Valencii: Ruben Yanez, Djene, Erick Cabaco, Ignasi Miquel, Chema, Jaime Mata, Vitolo, Jose Macias, Enes Unal, Carles Alena, Sandro Ramirez, David Soria, Hugo Duro, Marc Cucurella, Mathias Olivera, Mauro Arambarri, Nemanja Maksimovic, Juan Iglesias, Damian Suarez, Stefan Mitrovic, Diego Conde.\nZahajovat sezónu proti Valencii? To není vůbec špatné. A že se hraje na Mestalle? Taky nevadí. Asi takové mohou být pocity v táboře Getafe před dnešním vzájemným soubojem. Madridský klub je celkem mladý, založen byl teprve v roce 1983, a do nejvyšší španělské ligové soutěže prvně postoupil v roce 2004. Od té doby je však pravidelným účastníkem La Ligy, kterou opustil jen jednou. V Segunda Division musel hrát v sezóně 2016/2017. Od návratu Getafe mezi španělskou klubovou smetánku v roce 2017 dokázala Valencia ve vzájemných ligových zápasech zvítězit pouze jednou, a to v sezóně 2018/2019, kdy uspěla v Madridu výsledkem 1:0. Celková bilance Valencie proti Getafe je tak od návratu madridského celku do La ligy dosti nepříznivá, a to 1-3-4. Na druhou stranu je třeba zmínit, že v tomto období se zrodilo ještě jedno valencijské vítězství nad Getafe, a to v památném čtvrtfinále Copa del Rey v roce 2019. Po venkovní porážce 0:1 Valencia v domácí odvetě inkasovala hned v úvodu, ale zápas nakonec heroickým závěrem dokázala zvrátit, zvítězila 3:1 a vydala se vstříc cenné trofeji.\nCo se týče posledních vzájemných zápasů na Mestalle, tak Getafe se z valencijského svatostánku vracelo s prázdnou naposledy v sezóně 2014/2015, kdy Netopýři doma zvítězili 1:0. Od té doby však valencijští fanoušci ve vzájemných ligových zápasech hraných na Mestalle tři body neslavili. Ještě, předtím, než Getafe na konci sezóny 2015/2016 na rok nejvyšší soutěž opustilo, tak dokázalo na Mestalle remizovat 2:2. Po návratu do nejvyšší soutěže pak Getafe na Mestalle v sezóně 2017/2018 zvítězilo 2:1. Od té doby se na Mestalle ve vzájemných ligových zápasech zrodily tři remízy v řadě, a to postupně 0:0 v sezóně 2018/2019, 3:3 v sezóně 2019/2020 a 2:2 v dosud poslední sezóně 2020/2021.\n1. kolo La Ligy 2021/2022; pátek 13. srpna 2021 ve 21:00\nValencia CF: Mamardashvili, Correia, Alderete, Gabriel, Gaya, Soler, Guillamon, Racic, Cheryshev, Guedes, Gomez\nGetafe CF: Soria, Damian, Djene, Cabaco, Olivera, Alena, Maksimovic, Arambarri, Cucurella, Unal, Sandro\nPokud budete chtít utkání sledovat v televizi, tak si večer přepněte na program Nova Sport 4. Možnost sledovat živý přenos zápasu mají i zaregistrovaní klienti řady sázkových kanceláří. A pokud vám nevyhovuje žádná z těchto možností, tak odkazy na live přenos bude možné před začátkem zápasu nalézt například na Rojadirecta či na Sport365.\nPředchozí článek Valencia v oslabení vybojovala výhru\nDalší článek Valencia zakončila předsezónní přípravu porážkou v Anglii


Čištění kol rychle a levně | Škoda Octavia CZ - Novinky ze světa Škoda Auto\nVložil/a Zabiak, Po, 20/07/2009 - 20:42\nTak už je to pomalu tady. Zima vystrkuje růžky zpoza mraků a nabírá na síle. A tak u někoho už nastal čas uskladnit letní kola a nazout zimní. Samozřejmě že si pokaždé když nandávám zimáče dávám závazek, že letňáče pěkně umeju a vyčistím, abych je pak jenom nandal….\nKaždej kdo myl po sezóně disky, potýkal se jednak s usazeninami od destiček, jednak s afaltovými cákanci, keré se dost špatně odstarňují (to platí i o celoplošných krytech kol z plastu). Můj kamarád automechanik mi poradil dost dobrej trik. Žádný chemický sloučeniny z autoshopů, Baumaxů či OBI. Čistič kamen..je to nej, co opravdu funguje a cena je taky někde jinde, než u „special“ přípravků. Moc jsem mu nevěřil a tak do mě zainvestoval jedno balení čističe. Jak to funguje, můžete posoudit na následujících obrázcích.\nTahle vypadaly disky po nastříkání čističe na kamna\nNechal jsem čistič působit asi pět minut a pak jsem ho pořádně „rozšmrdlal“ smetáčkem (mám jeden jen na disky)\nPo dalších asi pěti minutách jsem vše opláchnul hadicí, studenou vodou a smetáčkem\nA disky? Vypadají jako nový…Na to, že pojedou třetí sezónu…\nTeď už jenom zbývá nastříkat boky pneumatik čistící pěnou a budou vypadat opravdu jako nový. Jen kdyby existoval sprej na růst vzorku…\nnaskušal niekto čistiť aj\nNapsal uživatel mirob12 dne Čt, 03/01/2013 - 16:40.\nnaskušal niekto čistiť aj týmto http://www.lidl.cz/cps/rde/xchg/lidl_cz/hs.xsl/index_27311.htm\njá to zkoušel solvinou a taky\nNapsal uživatel wondraz dne Čt, 03/01/2013 - 16:59.\njá to zkoušel solvinou a taky to šlo a kolo nepoškrábe pač to sou dřevený piliny..\nsolvina je skvělá na čistění\nNapsal uživatel mzlp dne Pá, 04/01/2013 - 16:05.\nsolvina je skvělá na čistění a hlavně i odmašťuje\nA není u toho napsáno\nNapsal uživatel Pavel (neověřeno) dne Pá, 13/11/2009 - 23:56.\nA není u toho napsáno "nepoužívat na hliníkové a lakované části?"\njo to tam je napsáno, ale je\nNapsal uživatel Zabiak dne Čt, 19/11/2009 - 10:15.\njo to tam je napsáno, ale je to vyzkoušeno. Asi kdyby to na to nastříkal a nechal to tam. Tak by to možná něco udělalo. Ale hned to umeješ.\nTy sračky co jsou cpeciélně na čištění kol se taky musí po dvou minutách smýt jinak by se mohlo něco stát.\nno ked to je problem zohnať v\nNapsal uživatel Fek Tony (neověřeno) dne Čt, 12/11/2009 - 23:56.\nno ked to je problem zohnať v Prahe,tak zoženiem to na slovensku?-a na vychode?DIKY\na nedelej že jsi ukrajinec:)\nNapsal uživatel Mr.FUCKir (neověřeno) dne Čt, 19/11/2009 - 10:12.\na nedelej že jsi ukrajinec:) tam to musíš sehnat a vsadim se že v OBY to seženeš a tam ho máte\nfunguje aj obyčajny čistič\nNapsal uživatel Fek Tony (neověřeno) dne Ne, 13/02/2011 - 19:26.\nfunguje aj obyčajny čistič kol z teska za 4 ečka\nKdo poradí kde nejlépe sehnat\nNapsal uživatel Neo_Moucha (neověřeno) dne Čt, 29/10/2009 - 14:51.\nKdo poradí kde nejlépe sehnat tento zázračný čistič v Praze...\nAhoj u nás ho mají v ESU to\nNapsal uživatel Mates dne Čt, 10/12/2009 - 06:51.\nAhoj u nás ho mají v ESU to je ESO mini eso jinak ho maj i kauflandu a koukal jsem i jinde po supermarketech a maj ho skoro vsude nebo skoč do drogerie nebo barvy laky a tam by ho mely mít taky.Jinak ja používam pouze Sonax od Schumachera.mam ho za pakatel a je to fakt drijak občas se bojim ze to sežere i ten disk:-).\nČau mrkni sem na ten odkaz je\nNapsal uživatel libodi (neověřeno) dne Čt, 29/10/2009 - 15:30.\nČau mrkni sem na ten odkaz je to také v praze http://www.pn-autodoplnky.cz/autochemie.html?page=7 nějakých 500ml za 144kč


Kachlová HAAS+SOHN TREVISO II, KACHLOVÝ SOKL - www.obchod-kominex.cz\n> Krbová kamna>Kachlová>HAAS+SOHN TREVISO II, KACHLOVÝ SOKL\nKachlová kamna HAAS+SOHN splňují veškeré požadavky na moderní topidlo a na jejich vývoji se podílí přední české designerské firmy. Kamna se vyrábí v dvouplášťovém provedení. Vnější plášť kamen je obložen masivním kachlovým obkladem v několika různých barevných provedeních. Designová řešení kamen jsou hřejivým doplňkem moderně zařízených domácností i rekreačních chalup a tradičně pojatých interiérů.\nzelená hnědá medovník slonová kost\nRozsah celkového výkonu 2,7 - 8,2 kW\nSpotřeba paliva 2,4 kg\nVýhřevnost 45 - 150 m3\nRozměry celkové (V x Š x H) 1100/746/483 mm\nRegulovatelný tepelný výkon kamen se pohybuje od 1,5 kW do 8,3 kW dle typu a lze jej jednoduše ovlivňovat pomocí primárního a sekundárního přívodu spalovacího vzduchu. Vysoká účinnost garantuje ekonomické vytápění při malé spotřebě paliva. Takto vysoké hodnoty je docíleno především způsobem terciárního spalování. Nespornou výhodou kachlových kamen je skutečnost, že kachle dokáží akumulovat teplo a předávat ho i v době, kdy dohořívá palivo ve spalovací komoře. Kachlová kamna Treviso jsou navíc nositelem značky „Clean technology“, která zaručuje dosažení nejpřísnějších evropských emisních limitů.\n23 072 Kč 23 072 Kč\n23 240 Kč 23 240 Kč\n22 767 Kč 22 767 Kč\n24 370 Kč 24 370 Kč\n23 969 Kč 23 969 Kč\n16 529 Kč 16 529 Kč


Nejsilnější pivo v Česku začnou vařit na lodi. Kdo vypije příliš Titaniků, půjde ke dnu - Aktuálně.cz\n3. 9. 2016 12:11\nLoď se momentálně rekonstruuje u Děčína. Jedná se o model vyrobený v roce 1962 ve východním Německu, který ještě letos v lednu brázdil vody v Hamburku. | Foto: Matyáš Paul\nPraha – Jednapadesátiletý podnikatel Vojtěch Ryvola celý život marně hledal hospodu, kde by si mohl jít po obědě na chvíli lehnout do postele. Své přání si teď plní sám. Jeho Loď Pivovar svým hostům lůžka na odpočinek poskytne. A první minipivovar na lodi v Česku slibuje i další atrakce.\nOd dobrého výčepního chutná pivo lépe, tvrdí mistr světa\nekonomika Aktuálně.cz hospoda pivovar restaurace nakupování Praha pivo loď náplavka


Velikonoce Uprchlíků z Ukrajiny - Katolický týdeník\nVelikonoce Uprchlíků z Ukrajiny\nŘeckokatolický biskup Ladislav Hučko požehnal na Květnou neděli ratolesti u sv. Klimenta. Snímek Lucie Horníková / Člověk a Víra\nDo Česka před ruskou agresí uteklo už na tři sta tisíc lidí. Část z nich jsou pravoslavní i řeckokatoličtí křesťané – a někteří hodlají letos slavit Velikonoce nadvakrát.\n„Devadesát osm procent věřících uprchlíků z Ukrajiny totiž slaví podle juliánského kalendáře. Bude to tedy s týdenním zpožděním,“ vysvětluje P. Vasil Slivocký, duchovní správce z řeckokatolické katedrály sv. Klimenta v Praze. Zároveň si však nechtějí nechat ujít oslavy se svými hostiteli.\n„I ti pravoslavní se plánují nejdříve přidat k nám, poznat naši tradici a dát nám pak nahlédnout i do té svojí,“ říká karmelitán P. Petr Glogar, jehož komunita poskytuje v Praze zázemí asi padesátce utečenců. Karmelitáni se tak přidali k řadě pomáhajících řádů i farností.\nPřímo v objektech patřících řeholím a diecézím (kláštery, fary, penziony atd.) je ubytováno přes šest tisíc uprchlíků. Další stovky míst se připravují. Někde našly ukrajinské rodiny zázemí v domácnostech farníků. „Tím, že se dostanou přímo do rodin, se cítí být vítáni a přijímáni. Také se snadněji začnou orientovat v novém prostředí a pomůže jim to i s učením jazyka,“ míní P. Stanislav Přibyl, generální sekretář ČBK.\nZa rok doma v míru\nVelikonoční svátky prožijí poprvé mimo domov Nataša s dcerou Darynou. „Každoročně chodíme doma v Charkově ráno do kostela na slavnostní bohoslužbu a po ní se setkáváme s přáteli. Jdeme pak do parku, veselíme se a opékáme šašlik. Ve zničeném městě zůstal můj manžel, který je hasičem, i rodiče. Naši čtvrť celou dobu ostřelují a bombardují, ale přesto tam mnoho lidí pořád žije, i když ve strašných podmínkách. Věřím, že válka brzo skončí a příští Velikonoce už zase prožijeme s mužem a rodiči doma v míru,“ říká s nadějí Nataša. Po příjezdu do Českých Budějovic v první půlce března našla s dcerou útočiště v klášteře Kongregace sester Nejsvětější Svátosti. „Chodíme v Budějovicích každou neděli do kostela Panny Marie Růžencové, kde vede řeckokatolické bohoslužby otec Ruslan Zassiedko,“ říká Nataša s tím, že Ruslan se svou ženou Janou zajišťují i činnost místní řeckokatolické Charity.\nZmínění věřící běženci v klášteře Fortna na pražských Hradčanech hodlají slavit dvakrát. „Nejdříve s místním katolickým společenstvím a pak s pravoslavným. Chceme připravit pro Čechy i něco dobrého. Upéct třeba ,pasku‘, to je něco jako český mazanec,“ popisuje paní Naďa s tím, že jak katolíci, tak i pravoslavní z řad uprchlíků si hledají místní církevní společenství. „Pán Bůh je ale jeden a všude stejný – a také naše srdce je jedno, nerozdělené,“ usmívá se.\nŽehnání jídla v Tovačově\nDvojí slavení svátků nebude úplnou novinkou pro Ljudmilu a Nikolaje, starší manžele ubytované na faře v Tovačově. „Po mamince jsem katolička, zato tatínek byl Rus a také manžel je pravoslavný, takže slavíme svátky podle katolického i pravoslavného kalendáře,“ shrnuje paní Ljudmila.\nNa mše chodívají do tovačovského kostela sv. Václava, o liturgickou oslavu Velikonoc proto nepřijdou. „Na zdobení vajíček teď nemáme pomyšlení, snad si ale budeme moci nechat požehnat jídlo v kostele,“ doufá paní Ljudmila a dodává: „I tak se ale na svátky těším. Když teď bydlíme blízko kostela, můžeme je prožít v něm.“\nV Hošťálkovicích u Ostravy našly zázemí v patře rodinného domu manželů Roberta a Jany Kocurových dvě ukrajinské rodiny. „Svátky oslavíme podle českých a ukrajinských termínů a rituálů. Na Zmrtvýchvstání Páně se ale připravujeme především modlitbami za mír pro naši Ukrajinu a všechny lidi. Hlavní je, aby modlitby vycházely z čistého srdce,“ říká paní Larysa a dělí se o to, co zjistila: „Otče náš zní v češtině a ukrajinštině slovo od slova téměř stejně!“ Paní Elena doplňuje: „A na svátek Zmrtvýchvstání Páně s radostí zapálíme svíčku, přečteme modlitbu a zvoláme: ‚Kristus vstal z mrtvých, skutečně vstal z mrtvých!‘ Sníme o míru a porozumění.“\nNa pomoci s ubytováním, stravováním, vzděláváním a integrací spolupracují diecéze, farnosti i řády s pobočkami Charity ČR. Jejích služeb např. při hledání ubytování využilo už více než 10 tisíc uprchlíků.\nČeští a moravští biskupové děkují všem lidem, kteří uprchlíkům pomáhají. Zároveň prosí, aby nepolevovali. „Pomoc může mít rozličnou formu, nemusí se primárně jednat o materiální a finanční dary či ubytování. Důležité je, aby těžce zkoušení lidé na útěku znovu získali pocit bezpečí, důvěry a sounáležitosti,“ stojí v prohlášení českých a moravských biskupů (více na www.cirkev.cz).\nJIŘÍ MACHÁNĚ a diecézní redaktoři


Pane premiére, umožněte azyl křesťanským rodinám s malými dětmi. Pomůžeme jim.\nPřipojte se k prosbám adresovaným české vládě, aby umožnila azyl pronásledovaným křesťanským rodinám s malými dětmi, které nemají naději na návrat do svých domovů. Nabídněte pomoc s jejich integrací do naší společnosti. I malá pomoc je pomocí a bratr je více než bližní.\nSituace lidí vyhnaných z domovů je tragická. Rodiny, které ze dne na den poté, co vládu nad jejich městy převzal Islámský stát, přišly o vše, jsou nyní v utečeneckých táborech, na pouštích, v horách, ve stanech, v provizoriích. Rodiny s dětmi, které musely utéci, aby si zachránily holý život, žijí v zimě a v naprosto nedostatečných podmínkách.\nKřesťané opustili své domovy, aby utekli před popravou, která by jim hrozila v okamžiku, kdy by odmítli konverzi k islámu a nezapřeli by Krista. Ženy utíkaly před zotročením. Křesťané zejména v Iráku a Sýrii jsou na pokraji vyhubení.\nJak pomoci uprchlým rodinám s malými dětmi\nNabídněte premiérovi české vlády svoji pomoc s integrací křesťanské rodiny s malými dětmi do naší společnosti: s osvojením si jazyka, kulturních zvyklostí nebo třeba i pomoc s nalezením zaměstnání - vše dle vašich možností. Zároveň ho poproste, aby česká vláda umožnila přijetí těchto pronásledovaných křesťanských rodin s malými dětmi.\nDomluvte se a nabídněte totéž jménem vaší farnosti nebo sboru.\nZdeňka Rybová jménem redakce RC Monitoru\nOdeslání dopisu předsedovi vlády ČR\nOdešlete panu premiérovi Bohuslavu Sobotkovi níže uvedený dopis s prosbou o umožnění azylu křesťanským rodinám s malými dětmi, s jejichž integrací jste ochotni pomoci. Modlete se i za naše politické představitele, aby měli soucit a byli si vědomi své zodpovědnosti před Bohem.\nFormulář nevyplňujte, pokud nebydlíte na území ČR.\nE-mail byl odeslán prostřednictvím formuláře z adresy http://rcmonitor.cz/pomoc-krestanum Bohuslav Sobotka předseda vlády Úřad vlády České republiky nábřeží Edvarda Beneše 4 118 01 Praha Vážený pane předsedo vlády, bolestně se nás dotýká situace křesťanů, kteří uprchli tváří v tvář hrozbě smrti a čelí zimě v utečeneckých táborech v Iráku, Jordánsku, Sýrii, Turecku, Libanonu a dalších bez naděje na návrat. Nejsme schopni těmto lidem pomoci se získáním azylu, financovat cestu a pobyt, ale ochotně nabízíme pomoc s jejich integrací do společnosti: přátelské přijetí, pomoc s jazykem a případně najít práci, aby mohli opět vést důstojný život. Upřímně Vás prosíme, abyste alespoň křesťanským rodinám s malými dětmi umožnili získání azylu v naší zemi. Přijetí křesťanských rodin s malými dětmi vyhnaných z jejich domovů nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. Naše země téměř polovinu dvacátého století čelila nesvobodě a její uprchlí občané získávali azyl jen díky štědrosti a odvaze zemí, ve kterých nalezli nový domov. Máme proto mravní povinnost podat pomocnou ruku křesťanským rodinám, které čelí humanitární katastrofě, tím spíše, že díky křesťanství patří ke stejnému kulturnímu okruhu jako naše vlast. Prosíme, pomozte. (uveďte své jméno a poštovní adresu)\nText dopisu můžete upravit. Před odesláním zkontrolujte, zda jste doplnili svoji poštovní adresu. V případě, že jste dopis poslali poštou, napište nám na redakce@rcmonitor.cz. Děkujeme.\nMons. Dominik kardinál Duka, arcibiskup pražský\nMons. Josef Hrdlička, světící biskup olomoucký\nMons. Karel Herbst SDB, světící biskup pražský\nMons. Václav Malý, světící biskup pražský\nRC Monitor 1/2015 s úvodníkem litoměřického biskupa Mons. Jana Baxanta\nMilujte se! 32/2015 s přílohou o pronásledovaných křesťanech\nPronásledování křesťanů 2014 - odkazy časopisu Milujte se!\nFotografie uprchlých rodin v Iráku\nIslámský stát popravil 4 děti, které odmítly konvertovat k islámu