FriendOfFriends | Pirátský software s malwarem stojí podniky v roce 2014 500 miliard dolarů\nHlavní strana zprávy Pirátský software s malwarem stojí podniky v roce 2014 500 miliard dolarů\nPirátský software s malwarem stojí podniky v roce 2014 500 miliard dolarů\nProdejci softwaru každý rok kvůli pirátství přicházejí o miliardy dolarů, ale vážně to ovlivňují také uživatele pirátského softwaru, protože produkty, které používají, mohou být snadno infikovány malwarem. Nová studie vrhá světlo na to, kolik bude letos stát boj proti tomuto druhu malwaru.\nSpolečnost Microsoft se stále snaží ukázat, proč je dobré kupovat softwarové produkty ve snaze čelit vysoké míře pirátství a samozřejmě zvýšit prodej svých vlastních produktů. Za tímto účelem Redmond nedávno otevřel svůj komplex Cybercrime Center, kde se více než 100 odborníků na kyberkriminalitu z celého světa spojí se svými silami v boji proti botnetům a malwaru. Musíme souhlasit, že je to skvělý způsob, jak ukázat své dovednosti v oblasti společenské odpovědnosti.\nPřečtěte si také: Winamp pro Windows 8.1: Stáhněte si nejnovější verzi\nNová studie provedená IDC a Singapurskou národní univerzitou a oznámená Centrem pro kybernetickou kriminalitu odhalila některá zajímavá čísla týkající se malwaru ovlivňujícího pirátský software. Podniky na celém světě prý utrácejí téměř 500 miliard $ v roce 2014 vypořádat se s problémy způsobenými malwarem pirátského softwaru. Tato částka je tak velká, že je opravdu těžké ji nějak uvést na pravou míru. Řekněme, že byste si mohli koupit 1 miliardu iPadů nebo tabletů Surface nebo 1 miliardu iPhonů nebo vyřešit problém s vodou v Africe, nebo Bůh ví co.\nNa druhé straně se očekává, že jednotliví spotřebitelé utratí 25 miliard dolarůa tento rok ztrácet 1,2 miliardy hodin kvůli bezpečnostním hrozbám a nákladným opravám počítačů. Ve výše uvedené grafice můžete vidět, že uživatelé Asie / Pacfic, stejně jako v prvním grafu týkajícím se podniků, se zdají být nejvíce ovlivněni. Pokud vás zajímají témata týkající se bezpečnosti a pirátství, pak si myslím, že vám bude bílá kniha připadat docela zajímavá. Zde jsou některé z nejdůležitějších závěrů:\nSpotřebitelé a podniky mají 33% pravděpodobnost, že se setkají s malwarem, když získají a nainstalují pirátský softwarový balíček nebo si koupí počítač s pirátským softwarem..\nKdyž byli dotázáni na jejich největší obavy spojené s bezpečnostní událostí, 60% spotřebitelů uvedlo ztrátu dat nebo osobních údajů do prvních tří a 51% uvedlo neoprávněný přístup nebo online podvody do prvních tří.\n43% zákazníků běžně neinstaluje aktualizace zabezpečení do svých počítačů\nNejvětší obavou dotázaných vládních úředníků byla ztráta obchodního tajemství nebo důvěrných údajů (citováno 59% respondentů), nežádoucí\nV roce 2014 společnost IDC odhaduje, že podniky utratí 491 miliard dolarů kvůli malwaru spojenému s pirátským softwarem, který se při řešení bezpečnostních problémů rozpadne na 127 miliard dolarů a za porušení dat 364 miliard.\nTéměř dvě třetiny těchto podnikových ztrát, tedy 315 miliard dolarů, budou výsledkem činnosti zločineckých organizací.\nDíky své velké instalované základně počítačů a vysoké míře pirátství způsobí asijsko-pacifický region více než 40% celosvětových ztrát spotřebitelů a více než 45% podnikových ztrát z malwaru na pirátském softwaru.\nInstalace Windows 10 KB3193494 selže, není k dispozici žádné řešení\nKB3193821 je nyní k dispozici, nahrazuje KB3185611 pro Windows 10 1507\nPředobjednejte si Lenovo Yoga Book nyní, dodává se v říjnu


Obrazem: Pražská čtyřkolejka je ve dvou třetinách, zastávka Eden bude sloužit už od prosince - Zdopravy.cz\nObrazem: Pražská čtyřkolejka je ve dvou třetinách, zastávka Eden bude sloužit už od prosince\n25 Srp 2020 18:30\nStavební práce na modernizaci stanice Praha- Vršovice. Foto: Zdopravy.cz / Jan Sůra\nSpráva železnic jedná se stavebními firmami o dřívějším dokončení. Poprvé se na nástupištích nepoužívá zámková dlažba.\nSnad bude ta cyklostezka a parkoviste.\nSe zámkovkou to není nic nového. Třeba v Plzni hln. už taky není. A už nějaký ten pátek 😉 Spíš kdyby se sždc jednou naučila sjednotit vzor zámkovky na vnější části nástupiště, aby byl stejný jako na panelech, které tvoří nástupní hrany. Těch pár stanic, kde se jim to povedlo, je spíš zdá se jen shoda náhod…\nMě tady zaujal ten návrh na cyklostezku. Když jsem se měl stěhovat na Míčánky, tak jsem z toho nakonec vycouval , protože v okolí není kde běhat. Chybí rozlehlejší parky, nebo nějaké přírodní koridory. A to je to, co bych na místě opuštěné tratě uvítal víc, než asfaltovou rovnou nudli, jak se cyklostezky často pojímají. Měl by to vzít do ruky zahradní architekt, aby to bylo nebyla nuda, místo asfaltu mlatový povrch a byla by to velká paráda pro všechny.\nDocela dobře se podle všeho běhá na Ruské, nějaké běžce tam při venčení vídám. Je tam celkem příjemný stín stromů.\njestli muzu doporucit, behejte v praze nekde na kopci, fouka tam vitr a je tam mensi smog.\nvrsovice vzdy byly a jsou zasmogovana dira, kde je jakakoliv sportovni aktivita pomerne kontraproduktivni.\nMalý rýpanec. Slavia je dens možná činský klub (má čínské majitele), ale to nemusí být na vždy.\nU Slavie je toho ale daleko více, např. budova ministerstva životního prostředí, která zaměstnává také dost lidí. A další.\nTak predevsim je to prestupni uzel… nic vic, nic mene…\nDěkujeme. To jsme rádi, že to teď už víme.\nOpravdu nadále nechápu, komu vadila trať v původní stopě a hlavně dost oblíbená strašnická zastávka.\nNějaký Eden nebo Zahraďák jí rozhodně plně nenahradí.\nZahr.Mesto je na dulezitem prestupnim uzlu, rozhodne bude mit velke vyuziti…\nJistě, však mohlo zůstat obojí.\nOsobáky nadále i přes Strašnice, Eden i Zahraďák by zvládly k tomu navíc, ostatní doprava zadem.\nVšechny tři jmenované zastávky cílí na úplně jinou ‚mikročást‘ Prahy 10.\nProblémem by pak bylo mj. úrovňové křížení rychlíkové koleje, což by snížilo kapacitu a často zpomalilo dopravu. Jinak ale souhlas, že Strašnice nejsou až tak blízko k Edenu a Zahr. Městu (v kontextu S-bahn), aby ta zastávka přestala mít význam. Dokonce z hlediska rezidentů má polohu ze všech tří zastávek nejlepší. Zahradní Město a Eden budou spíš na přestup, Slavii, úřady, OC…\nAno. Ty dvě nové zkrátka budou pro kohokoliv jiného kromě místních lidí.\nA proč křížení, stačí to vyprojektovat i s podjezdem (např.).\nUpřímně dvě mimoúrovňová křížení (u Edenu a před Hostivaří) by projekt dost prodražilo a byla by to zbytečná megalománie. V situaci, kdy nejde schválit třeba ani daleko potřebnější Libeňský přesmyk…\nProsimvás, hlavně neprojektujte, ju?\nzahradne mesto bude mat omnoho lepsi prestup na elektricky a autobusy ako malo Nadrazi strasnice, kde chodilo minimum autobusov\nplus nadrazi strasnice bola tragedia pre starsich ludi, kociky, vozickarov s prahistorickym hrdzavejucim nadchodom\nVámi jmenované skupiny, stejně jako např. Slováci, jistě nejsou ani jediní, ani většinoví činitelé, kteří tu zastávku používají a rádi by používali i nadále.\nOstatně vše je řešitelné, např. nějakou modernizací.\nSebelepší modernizace nevyřeší tu šklíbu, která v oblouku vzniká mezi prahem dveří a hranou perónu…\nPosun zastávky blíže k ulici V Korytech by ji vyřešil (pod současnou lávkou by byl západní konec místo východního).\nA nebude se ta šklíba také nově dělat např. na Rajské Zahradě? (a z vizualizace nepoznám, jestli možná i na Kladně – ten oblouk se mi taky zdá dost ostrý)\nPromluvil výkvět české kultury.\nA přitom stačilo přistavět k lávce dva eskalátory. Jinak se to dá téměř bezbariérově oběhnout po trase dlouhé asi 400 metrů (podjezdem ul. V korytech). To není o mnoho víc než na hlavním nádraží z metra na 7. nástupiště.\nno to je velmi zaujimave riesenie pre niekoho kto tam prestupuje na elektricku alebo bus\nOtázka je špatně položená: ne KOMU vadila, ale ČEMU vadila.\nA vadila by jak potřebě zvýšit rychlost, tak i územní rezervě pro VRT.\nZ hlediska těchto cílů je výsledek trochu rozpačitý. Osobák vinou stanice navíc rychlost nezvýší, ale sníží, rychlík jízdou na Zahraďáku do odbočky (a navíc s křížením protisměru) méně, než by mohl (a pokud by neodbočil, tak dřív dojede osobák kvůli té osobákové zastávce navíc).\nStrašnická zastávka je v úplně blbým oblouku směrem do centra vlakvedouci nevidí konec vlaku aniž by si odstoupil/a par metrů od vlaku .. například .\nTo mě jako cestujícího opravdu nezajímá a nějací vlakvedoucí jsou u jednotek s centrálním ovládáním dveří přežitek minulého století.\n(Za projevené mínusy předem děkuji.😍)\nTedy ted jsem videl to video, pekne, ale mam takovou blbou otazku, proc vlastne zustava jednokolejna spojka Vrsovice-Vysehrad…?\nNo a jednu malou poznamku v case 1:25 ta vyhybka ze ktere odbocuje kolej do nastupiste a obratne se mu vyhyba, ta je si docasne takto vedena, predpokladam, ze bude vyuzita jen jako prejezd na vedlejsi kolej nebo je docasna, ze?\nJe dočasná, aby se dalo přes 102. kolej dostat do „starých“ Vršovic.\nNevím, jestli mi to tak jen přijde, ale řekl bych, že ty stanice na příměstskou železnici jsou strašně daleko od lidí. Když to srovnám např. s Londýnem nebo Berlínem, tak tam jsou takové stanice v podstatě pár kroků z ulice. Kdežto tady je to dálka. Stejně tak, když z hl.n. chcete jet S9, tak se musíte táhnout většinou až na 6. nebo 7. nástupiště, což v případě, že vlak jede za pár minut, není žádná výhra.\nZahradní Město bude přímo nad ulicí a tramvajovou zastávkou. Eden by musel být v oblouku, což by nebylo šťastné.\nA to chcete kvůli příjezdu na bližší nástupiště počítáno od budovy změnit konfiguraci zhlavi stanice (coz asi ani nejde v plném rozsahu) a dále blokovat jeho kapacitu tím, že vlak povedete šikmo přes zhlavi?\na kde by ste strcili nove kolaje bez zburania kopca domov? inam to dat neslo\nOd Žižkova budou vlaky linky S9 naopak nejblíž.\nKdyž ono je většinou dost praktické, aby stanice byla co nejblíž u trati.\nAle ono je především dost praktické, aby stanice byla co nejblíž u těch, co by ji mohli používat…\nwow úžasné takže konečně přestane mít každej vlak 40 minut zpoždění jako to je od doby co se začalo stavět?!\nJezdím tam každý den a zpoždění tam jsou jen zcela minimálně a to ještě v řádech minut.\nNepleteš si berounskou a benešovskou trať…?\nJediné co mě trochu zaráží, že v těchto stanicícíh nejsou průjezdné koleje mezi nástupišti, aby vrstva rychlíků, expressů, nákladní dopravy mohla projíždět mimo nástupní hrany po přímé koleji\na to nejak vadi? vlaky tam budou jezdit cca. stovkou.\nPo pravé dvojkolejce ve směru letu dronu bude jezdit S9 a na levou dvojkolejku budou přejíždět ty rychlíky a expressy. Náklady mohou uhýbat do čekaček úplně mimo peróny.\nMám možná pitomej dotaz, ale proč je ten brownfield podél trati na Benešov tak rozlehlý? Resp. k čemu bylo dříve potřeba tolik souběžných kolejí v té stopě? A jakto, že se – laicky řečeno – trať tak divně rozlézá a slézá (okolo Malešické teplárny, přes Strašnice vedou jen dvě koleje atd.)?\nbylo tam velke seradovaci nadrazi.\nDnes „nahrazeno“ rozplizlými halami v polích a kolonami kamionů na dálnicích…\nA to by se všechen ten náklad vlezl na koleje, vedle osobní dopravy?\nReply to Jakub Kosmider\nOsobních vlaků jezdil oproti dnešní době zlomek. Extrém byla trať Praha Vysočany – Lysá nad Labem, kde v osmdesátých letech byly i tříhodinové díry mezi osobními vlaky. To je dnes zcela nepředstavitelná záležitost. A rychlíků obecně jezdilo také málo, obvykle jeden ráno, pak něco po poledni (a to ještě mnohdy jen v pátek a v neděli) a jeden večer. Až po dokončení elektrizace v druhé polovině osmdesátých let u tratí Praha – Plzeň, Praha – České Budějovice, Praha – Děčín začalo rychlíků přibývat, ale stále to byl zlomek toho, co známe dnes. Pouze mezi Prahou a Ostravou (plus dále na… Číst vice »\nOvšem oproti nepružné dráze , rychlými a mobilními.\nale vubec nic vam nebrani zkusit vymyslet logistiku tak, abyste podil zeleznice na nakladni doprave zvysil.\nNa to není kapacita tratí a ani nejsou oblasti vhodné pro rozvoj zavlečkované. O tom že je problém s kapacitou mezi Čechami a Moravou a mezi Moravou a Slezskem snad víte, ne? A to jak co do možného počtu vlaků tak do jejich hmotnosti. A ono to vlastně platí ať to tu řízneme geograficky jakkoliv, je ten problém mezi Polabím a Panonií, mezi Polabím a Polským Slezskem. Mezi Hornomoravským úvalem a Povážím, mezi jižními Čechami a jižní Moravou (no na to aby se to dalo brát přes Rakousko chybí zase Pulkavská dráha) Pokud by měla být přesunuta opět velká část… Číst vice »\nTrať se rozlézá, protože je na ní kromě bývalého nákladového a seřaďovacího nádraží ještě obří převážně býv. výtopna/depo vršovice, odstavné nádraží (ONJ) a 2 významné nákladní tahy (na krč a radotín/bráník z vršovic a na malešice a libeň/a obří býv. nákladové nádraží žižkov + hromada vleček do fabrik okolo Hostivaře. No a pak se slézá, protože od odbočky na Malešice dál na Benešov už byla jen trať vnitrostátního významu dokud nevyrostlo překladiště v Uhříněvsi no a za Benešovem ani to ne, budějovická trať byla taková lepší lokálka pro pár couráků a rychlík párkrát za den přes českou Sibiř a víceméně… Číst vice »\nTři stanice v rámci jednoho záměru a každá s jiným zastřešením nástupiště. Co dva kilometry. Parádní cirkus. Příště by se mohlo zkusit jiné zastřešení i v rámci jedné stanice.\nNavíc teda střecha stanice Zahradní Město je do očí bijící děs a hrůza. Lehkost a elegance vlastní postsovětskému stavitelství. Krásný vstup do Prahy.\nReply to R D\narchitektura opravdu valna neni (a jeste horsi budou ty vybetonovane diry pod tim, takove francouzske stavitelstvi ze 60/70 let), ale ve srovnani se soucasnym stavem „vstupu do prahy“ je to skok vpred…\nBy men zajímalo, kolik % cestujících si střechy všimne.\nNevím, kolik lidí si jí všimne, ale uvidí ji desítky tisíc lidí denně, což z ní činí neobyčejně důležitý městský prvek, který by měl odpovídat úrovni a možnostem své doby u lokace. Proč dělat něco jen tak aby to nějak bylo, když ta samá, ale pořádně provedená věc může danou věc pozvednout? Už chápete to postsovětské?\nProč postsovětské? Proč ne prostě české? Proč by v zemi, ve které jsou etalonem pánského odívání kostkované kraťasle a vytahané triko, v zemi, ve které je každá druhá žena pokérovaná, v zemi, ve které se v kašpárkovských cyklodresech lidé dobývají do barokních památek, proč by zrovna v takové zemi měl někdo dbát o estetickou stránku nádraží?\nano!!! a přidal bych ještě ledvinky u pasu a ponožky v sandálích 😀\nPonožky si natáhni třeba na uši. Já mám sandály rád, ale nemám rád, když mi na nohy táhne, třeba ve vlaku. Pokud si s tím nějaký módní poradce neví rady, je mi ukradenej. Ženská si na sebe navlíkne cokoliv a mne bude někdo radit …\nkazda druha zena je pokerovana? to mate docela pech na zensky, chlape. 🙂\nBohužel ano, pokud nejde o starší ročníky, ale dneska už i mnohá padesátnice. Neskutečné zohyzdění a to ještě netuší jak budou vypadat za 20 let\nRozkošné sebemrskačství, pane. Souvislost mezi odíváním a veřejnou architekturou mi dosud unikala. A s dovolením asi bude unikat dál.\nTaka pekna stavba to vyzera. Co by sme za take nieco dali u nas v BA a v okoli. Uplne mi moze byt „putna“, ci bude zastavka pri stadione futbaloveho klubu s cinskym majitelmi. Podstatna je funkcna infrastruktura.\nTo jo, taky stojí přinejmenším 3x tolik. Zámkovka vyjde na njakých 300 Kč za metr, žula začíná na 900 Kč na metr a 2500 Kč/m2 není výjimka.\na to bude u stavby za 4 miliardy asi zasadni polozka, ze? 🙂\nA co životnost, údržba?\nta bude tragická u obojího, zámkovka praská, vzdouvá se a zarůstá vegetací, zatímco dlažba bude za chvíli tu pokleslá s loužemi, tu trčet do prostoru s ukopnutým palcem a postupně se lámat a mezi bloky samozřejmě spáry a škvíry, kam zateče voda a bude to pukat víc a víc. Takže plichta -1 : -1\nReply to sterndestodes\njo, nejlepsi je asfaltik, jako byl ve vrsovicich. pul stoleti tam vydrzel jak pribitej a nerozleptaly ho ani tuny holubincu, co na nej napadaly.\nJaký povrch by ste na nově budovaná nástupiště jako nejvhodnější doporučil vy? Já tomu nerozumím, proto se ptám.\nJa som nemyslel drahsiu zulovu dlazbu, myslel som tu stavbu ako celok. My v BA by sme potrebovali vela stavieb na zeleznici, ale stale iba cakame…..\nVím, že v Německu, Rakousku a Švýcarsku hodně let používali na nástupiště zámkovou dlažbu. Nedávno jsem si všiml, že se tam na podobné účely rozšiřuje litý leštěný beton (vypadá lesklé, jestli je litý a leštěný nepoznám) a již zmiňovaná dlažba.\nNo ve Švýcarsku byl na hodně zastávkách i jen klasický silniční asfalt. V jednoduchosti je totiž síla. Třeba Zurich – Brunau. Zastávka v oblouku, dvoupatrové push-pull vagóny na jednokolejné trati s výhybnami v intervalu 10 minut! Prostě vyasfaltovali perón, k tomu přístřešek jako autobusová zastávka, elektronická infografika a automat na jízdenky.\nTak ono na některých stanicích v Československu se asfalt použil taky. Jenže po letech se kroutí a praská, rovný už taky zdaleka není. Ale pravda, třeba kufry a kočárky na něm nedrncají a vezou se příjemně.\nU asfaltu dost záleží na použité technologii a především na tom, jak se udělají podkladové vrstvy. To soudruzi v ČSSR dost odflákávali.\nOd prosince bez Strašnic. To jsem zvědavý. Fajn.\nAno ta strašnická špinavá rozpadlá zoufalost bude konečně v propadlišti dějin – konečně!!!\nNamísto toho bude mnohem použitelnější nová zastávka Zahradní město s přestupem na ty samý tramvaje, a na autobusy jedoucí jednu zastávku k metru A Skalka, který taky prošlo rekonstrukcí jak vnitřních prostor tak na povrchu…\nNebude. Totiž bude až někdy potom. Strašnice ruší od prosince, Zahradní Město zprovozní klidně i o rok později.\nA v čem vidíš problém?? Tak dočaně vystoupíš o zastávku dřív nebi pozdějc …\nautobusy tam nebudu tie iste, 188 a 154 idu inym smerom, ale bude tam viac nosnych liniek\nta vzdialenost k metru sa da inak kludne aj prejst peso, mensi problem je ze je to do kopca a z kopca\nVe Strašnicích bude místo zastávky dokonce celé nádraží. Má se jmenovat Praha-Zahradní Město.\nTo nemá se Strašnicemi nic společného. Zahradní město se nachází v Záběhlicích.\nZahradní Město je v Záběhlicích, ale zastávka Zahradní Město bude na hranici Strašnic a Záběhlic. Možná každý perón v jiné čtvrti.\nNeni to peron – ale nástupiště!!!\nneni potřeba používat cizí slova pokud na daný označení máme svoje vlastné český slova!!!\n> vlastné český slova\nno ty tomu cestinovi davas, ze upozornujes ostatnych…. z troch slov dve nespravne\nkdyby šla zpětná korekce – tak by to bylo správně – ale tady to nejde…\nA v cestine nemate vlastne ceske slova pre Urban, Transport a Lover ? Teda dost chudobny jazyk oproti slovencine…\nTo, že se vám slovo peron nelíbí, ještě neznamená, že to peron není. A s vaší přezdívkou jste ten pravý, abyste bojoval proti cizým slovám.\nKdepak, v Záběhlicích je pouze ten jižní most s nákladní spojkou. Stanice i s peróny je celá komplet ve Strašnicích.\nŽst. Zahradní město bude většinově v katastru Strašnice, jen podstatně menší část v katastru Záběhlice, nástupiště budou všechna v katastru Strašnice.\nstary hrdzavejuci nadchod bude chybat hlavne vsetkym rodinam s kocikom, ludom s kuframi a starsim osobam\nJa jsem prekvapeny, ze uz od prosince se nebude vyuzivat stanice Strasnice. Myslel jsem, ze stavba bude dokoncena az na podzim 2021.\nTak na to, že ten Eden ještě není v provozu, posprejován je slušně.\nTak se podivejte na Negreliho viadukt, na to ze je to pamatka, tak uz jej nekdo taky zdevastoval spreji, hlavne na ostrove a bubenske strane… 🙁\nPo „rekonstrukci“ už je to jen neumělá napodobenina původního viaduktu.\nNěkteré části jsou částečně původní. 🙂\nOni i ty komplet rozebrane casti se pak davali zpatky, elkem povedena rekonstrukce, az na to, ze tam nepolozili druhou kolej od Karlina, usetrili na sirce mostu…\nTa klasická dlažba vypadá mnohem lépe než zámkovka! Takhle by se měl kámen používat častěji.\nTakový návrat o sto let zpátky.\n… se najdou i lidi, kteří mají dojem, že předkové před 100 lety měli v architektuře o něco lepší vkus než my dnes… třeba já.\nTo, že letopočet vzrostl, nemusí nutně znamenat, že se zlepšilo úplně všechno.\nReply to Marian Kechlibar\nPřesně tak, nejlepší architektura se v Evropě vyskytovala na přelomu XIX a XX století. Od třicátých let to šlo jenom z kopce.\nReply to bifidus\nPoslední hezký sloh je gotika.\nNechápu, kde se vzalo, že zámkovka je sprosté slovo. Navíc když je daleko levnější.. Zámkovka lze poměrně dobře přizpůsobit terénu, zapasovat do mezer i opravit. U této kamenné dlažby jsem viděl i to, že ji SŽ opravuje betonem nebo prkny..\nZámková dlažba má na mnoha místech své opodstatnění. Má mnoho výhod. Většinu z nich hezky popsal Romanero. Nevýhodou je, že ne každá zámková dlažba počítá s provozem invalidních vozíků. Při špatném provedení zarůstá snadno a rychle trávou.\nV zimě strašlivě namrzá a klouže :-(.\nTo ta dlazba bude mozna klouzat i po desti, nevim… U zamkovky mi vadi prave to, ze se casem misty zvlni, ale da se opravit…\nJako kazdy povrch ma sve vyhody a nevyhody…\nNenazýval bych to čtyřkolejkou, ale souběhem dvou dvojkolejek. Pokud se nic nezměnilo, tak ve směru z Prahy nelze jet po jakékoli koleji kamkoli (konkrétně z hostivařské dvojkolejky nejde odbočit v Zahradním Městě do Malešic). Stejně tak úsek Chuchle – Radotín nebude skutečná čtyřkolejka (od Krče nepůjde přejet v Chuchli na smíchovské koleje).\nPřesně tak. Je to pouze souběh dvou různých tratí.\nTakže klasická falešná čtyřkolejka. Škoda.\nOno je teda otázka, jestli se někde ty opravdové čtyřkolejky (kde jsou všechny koleje rovnocenné) vůbec někde staví. Úsek Pirna – Dresden v Německu je taky spíš souběh dvou dvojkolejek (přičemž má v JŘ i každá jiné číslo) než skutečná čtyřkolejka.\nMám se Vám zitra podívat do nějakých open railway map, nebo něčeho takového? Myslím že v GB toho bude dost. Chápu že tam místa asi úplně moc není, že by to možná vzalo více času, a nemám u sebe projekt, ale tady se ta pravá čtyřkolejka přímo nabízela.\nJinak co jsem našel nějaké schémata, tak to vypadá že tam bude přece jenom úrovňové propojení tratí. Jenom je škoda že se to nepojalo odvážněji, mimoúrovňově.\nJako mimoúrovňové přejezdy mezi těmi dvoukolejkami? Samy o sobě se pak dále mimoúrovňově kříží. Předtím zase tolik možností není, jsou tam podjezdy a taky most, nadto jak by vypadaly ty estakády a jaký sklon by to mělo pro náklady…\nSpíš jako to předělat a jednu kolej do Hostivaře vést takto:mapy. cz/s/rezafalosu druhou nechat na mostě a ještě pak přes to přehodit jednu kolej jižní spojky. Nebo mít zvednutou i tu kolej do hostivaře a dovést zvenku kolej jižní spojyk a úrovňově ji napojit směrem na Malešice.\nZas tu troubu tolik nehicujte.\nTaková spojka by stejně ničemu nepomohla (vynechávám, že je neprojednatelná už jenom od oka). Na ZH bude vše osobní zastavovat, náklady od Hostivaře stejně pojedou většinově do čekaček a moc jich zrovna nebude, expresy a rychlíky budou odjíždět ze ZH těsně před Os (zatímco dnes takto odjíždějí z hlavního) a kdyby se nedejbože někdy stavila nultá etapa VRT k Benešovu, tam má vést taky trochu jinudy: https://mapy .cz/s/lesedecuzo\nMůžu se zeptat na důvod? Je tam tak parkoviště co se dívám. Nebo to patří někomu „důležitému“?\nBude možné tady předjet osobák rychlíkem? Tj. bude možné konstruovat jízdní řád s větší volností, např. že odjede rychlík pár minut po osobáku vznikne tak další rychlíková nekonflitní trasa? Bude možné zavést opravdový 15-minutový interval osobák (ne 10-20 jako teď)?\nJen takový nedostatek – Praha-Zahradní Město není zastávkou ale stanicí.\nZ tiskové zprávy Správy železnic: „nově budovanou zastávku Praha-Zahradní Město“\nTak ale asi nemusíte všechno jen opisovat, že?\nVycházím z oficiálního zdroje:-)\nU odborného portálu bych čekal, že si zjistí, zda půjde o stanici, či zastávku v obvodu stejnojmenné stanice.\nCtyrkolejka je formálně stanovená. Pro tu u Radotína to tak prostě stanovili, i když nejde jet z každé koleje kamkoliv. Kilometráž mají nově všechny 4 koleje tu „smíchovskou“.\nKrom toho jsou taky stanice, které z hlediska dopravy jako stanice ani fungovat nemohou. Třeba Zadní Třebaň a Běchovice, obě v „hlavní trati“. Prostě to jsou paskvily, ale formálně mají nějaký určený statut.\nJeště jednou: uvádí to Správa železnic v oficiálním materiálu.\nTiskový mluvčí jsou, co se týká odbornosti, amatéři. I někteří sotouši mají lepší „odborné“ znalosti.\nReply to Pepík\nPředpokládám, že tu tiskovou zprávu četl také někdo z útvarů, které mají stavbu na starosti.\nAle takové nádraží Praha-cibulka je cajk…tam fakt u SŽ pracují intelektuálové…\nOno se zřejmě jedná o to, že má být Zahradní město zprovozněno dočasně jen jako zastávka, až v definitivním stavu bude stanicí.\nMožná se mýlím, ale mám za to, že ZM je stanicí už teď…\nNemýlíte se, je to přesně tak.\nNení to jedno? Ve většině jazyků není rozdílu mezi stanicí a zastávkou, a i v češtině se může oficiálně používat termín „nádraží“ pro všechno bez ohledu na (ne)přítomnost kolejového rozvětvení.\nTak jedno… jak se to vezme… pro běžného cestujícího možná, pro zpravodajský portál by nemělo.\nPředpokládám, že v té stanici vlaky budou mít zastávku, že. Ostatně jsou stanice, v jejichž obvodu je dokonce několik zastávek.\nVlak bude mít zastávku? To je velmi krkolomná formulace.\nTo jistě je, jen to není tento případ.\nTo je zcela normální formulace, že spoj nebo linka má někde zastávku. Naopak krkolomné by bylo říkat, že spoj má někde nádraží.\nNo to právě normální není, je to úplně stejně krkolomné, jako že „má vlak nádraží“. Vlak pouze na nádraží nebo zastávce zastaví, případně tam může mít pobyt, protože vlak nevlastní ani zastávku, ani nádraží, aby „ji měl“, jak by z vaší formulace vyplývalo.\nPrimární význam slova „zastávka“ je právě to zastavení: „běžel celou cestu bez zastávky“ neznamená, že nenesl na zádech perón s budkou. Na vybavení a označení místa, kde někdo pravidelně mívá zastávku, se to slovo přeneslo až druhotně, metonymicky.\nNo, vadi mi, ze DP zacina vsemu rikat nadrazi, jako treba Nadrazi Podbaba, to proste nedava smysl…\nNo, a jak tomu krátce říkat? Železniční zastávka Podbaba je dlouhý.\nProste a jednoduse „Podbaba“, take neni zastavka „stanice metra Dejvicka“, ale jen „Dejvicka“… hlaseni o prestupu na metro nebo na vlak je dostatecne,…\nOpravdu to nemusi byt v nazvu,… Muzete srovnavat s autobusy, ty maji take sva stanoviste/nadrazi, ale ostatni se nenazyvaji zastavkou nebo stanovistem v nazvu…\nSlovo „zastávka“ není zas o tolik delší než „nádraží“.\nAle narozdíl od slova nádraží nenese informaci, že se týká vlaků, resp. železnice.\nJa si myslim, ze ta informace neni tak dulezita, vsude se hlasi prestup na metro nebo prestup na vlaky a neni k tomu nutne uzivat slovo nadrazi pro kazdou zastavku…\nObecne chapu nadrazi jako vetsi dopravni uzel, kde pravidelne stavi i dalkove a mezinarodni vlaky pripadne i konci apod… u zastavek jen regionalni, mistni nebo mestka zeleznice na prestup…\nTerminove to neni presne, ale dostacujici… Opravdu me prijde divne mit Nadrazi Podbaba, nebo Nadrazi Cibulka, kde je dokonce jen jedna kolej a jen pro jednu (pri)mestskou linku…\nJen dodam, take opravdu nehlasi v tramvajich ci autobusech, „Stanice metra Florenc“ ale jen „Florenc“\nOno to není ani tolik tak, že by to vymyslel nějaký DP, jako spíš že se slovo „nádraží“ v tom smyslu používalo už od počátku železnice, respektive od doby, kdy František Bohumil Tomsa to umělé slovo vymyslel. A nezapomínejme taky, že ještě začátkem 70. let se slovo „stanice“ oficiálně používalo i pro zastávky tramvají, autobusů a trolejbusů. A v metru a na lanovce dodnes říkáme „stanice“ i obyčejným zastávkám. Takže spíš bych se ptal, který chytrák na železnici vymyslel, že tam teď nemají jednotné slovo, kterým by šly označit všechny stanice.\nStanice je totiž mnohem obecnější termín, a to i v drážní terminologii Je to jakýkoli pevný vztažný bod dráhy pohybu (v abstraktní matematické i technické podobě); ostatně od toho existuje i pojem staničení, kde „one station“ byla úsečka o pevné délce mezi staničníky (což byly a jsou značky, označující u nás „hektometrické stanice“ – tj. vztažné body na ose koleje nebo trati; tj. „ose os“). Stejně tak je to v dopravní terminologii přeneseně vztažný bod spoje. Terminologie se využívá i v dalších drážních odvětvích, třeba výtahy nemají „patra“, ale „stanice“. V železniční terminologii se pro „nádraží“, „zastávky“ a další používá… Číst vice »\nTo je sice možné (bohužel), na věci, že to je stanice, to však nic nemění.\nA skutečnost, že je to stanice, nic nemění na tom, že je to zastávka.\nTo samozřejmě mění, protože stanice nerovná se zastávka.\na tyka zastávk anení Zastávka, některá je totiž u Brna\nTak samozřejmě, tak jako stanice nerovná se staniční budova a obec nerovná se město. Ale většina stanic má staniční budovu a vlaky v nich zastavují neboli mají zastávku a nejvýznamnější obce jsou městy. Ale stanice a zastávka jsou zrovna téměř synonyma, čemu se pár desítek let nebo v jedné zemi říká stanice, tomu se o zemi vedle nebo o dvacet let později může říkat zastávka.\nPro potřeby informačních systémů pro cestující je to totéž a nerozlišuje se to.\nZ dopravního hlediska to samozřejmě totéž není a jde o stanici.\nJde o stanici, z čehož ovšem nevyplývá, že v té stanici není zastávka.\nAno, zastávka je podmnožina, stanice nadřazený pojem.\nNení první 4 kolejnou tratí Praha hl.n. – Praha-Vršovice?\nTam jsou 2 koleje do Vršovic a 2 koleje do Libně.\nA nepůjde náhodou ve Vršovicích jet z jakékoliv koleje na jakoukoliv jinou? Tam v podstatě o opravdovou čtyřkolejku skoro jde. Jinak do Libně dvě koleje přes Vršovice fakt nevedou, ty vedou když už tak do Malešic.\nOno jde o to, jestli jde takovému krátkému tunelovému úseku říkat „trať“. Ale stejný TÚ i osu staničení mají.\nJen aby to nezapadlo, Plzeň hlavní nádraží má na všech nástupištích pouze pochozí desky, doplněné dlažebními kostkami v místech okolo sloupů.\nPrvní ctyrkolejka je Hlavák – Vršovice osobní, i když formálně asi to jsou dvě dvojkolejky. Ale proč to tak vymysleli, to nevím.\nDruhá ctyrkolejka byla uvedena do provozu před několika měsíci mezi odb. Závodiště a Radotínem.\nTakže si to opravte.\nBavíme se o novostavbě.\nAno, novostavbou odbočky Závodiště vznikla zcela nová ctyrkolejka ze souběhu dvojkolejek.\nV nadpise je První čtyrkolejka v Čechách. O novostavbě ani slovo.\nNo jo, nadpis holt musí břinknout.\nNejeden výrobce se už prsil titulky „první ATO na železnici“ a teprve až uvnitř článku vyplavaly doplňující přívlastky, jako třeba „spolupracující s ETCS“ nebo „v komerčním provozu“.\nÚsek Odb. Závodiště – ŽST Radotín také není čtyřkolejkou, ale pouze dvěma tratěmi dvoukolejnými.\nJo a číslování TK mají 1, 2, 3, 4.\nA samozřejmě jde o novostavbu. Tam čtyřkolejný nikdy nebyla, jen souběh a z Vršovic na hlavák šlo tehdy taky o novostavbu z 90. let.\nV číslování kolejí máte pravdu, je to 1–4, nicméně pořád to jsou (prozatím) 2+2 koleje – TTP 521A a 521B\nOsa staničení a TUDU se, pokud se dobře koukám, taky liší.\nFormálně je to s tím děleným tunelem ještě složitější. 😀\nAutor je Sparťan? Slávista nejsem, ale aby někdo napsal čínský klub? Je snad Chelsea ruský klub?\nAutorovi je fotbal ukradený.\nČlověku, kterému je fotbal ukradený málokdy ví kdo je majitelem fotbalových klubů.\nNaopak člověku, který se o člověk nezajímá tato žabomyší válka způsobí, že netuší kde ta zastávka bude. Nějak nechápu proč tam nemůže být napsáno u stadionu Slavie?\nAby měli fanoušci Slavie o čem diskutovat:-)\nMožná je skoro důležitější, čí ten stadion je, než jakou značku fotbalového klubu si ti vlastníci k tomu přikoupili. Navíc to slovo „Slavie“ by navozovalo zavádějící dojem, že to patří nějakým slovanským vlastníkům.\nStadion se jmenuje Sinobo Stadium podle majitele, kterým je čínská společnost Sinobo. Jde tedy o stadion čínských majitelů, takže je to správně.\nA to jako nestačí napsat u Stadionu fotbalového týmu Slavie…?\nAutora prý fotbal nezajímá, tak je mu asi jedno, kdo na tom stadionu hraje. Zjistil, že patří nějakým Číňanům, tak to do článku napsal.\nPokud se nepletu, Abramovič bydlí v UK.\nA Liverpool je americký klub? Ja taky nemám rád tu pakáž kolem luftjardy, ale nenazýval bych je čínským klubem. Každý druhý top tým má zahraničního vlastníka.\nPletete, Abramovich ma ruske obcanstvi, do roku 2018 mel vizum do UK, ktere mu nebylo prodlouzeno v UK nebydli.\nOK, tak to berte jako důkaz toho, že je mi fotbal ukradený. Každopádně upraveno:-)\nJinak jak koukám do wiki, tak má izraelské občanství:) https://en.wikipedia.org/wiki/Roman_Abramovich\nAle izraelský klub to taky není 🙂 měl jste to nechat. V podstatě taky rád do těch čínských vlezdoprdelků rýpu\nJediný pražský klub je Bohemians , ale kde má zastávku mevím.\nPraha-Vršovice, je to do Dolíčku kousek. Jinak Slávie nemá ve Vršovicích historicky co dělat, je to klub z Letné, stejně jako Sparta. Dokonce tam stadiony stály proti sobě. Do Vršovic patří jedině AFK Vršovice, od roku 1927 známý jako Bohemians.\nve světě jsou i stadiony na kterých hrajou a mají svoji základnu 4 různé fotbalové kluby. Je to o slově EFEKTIVITA – nevím tedy proč už tens tarý stadion přímo pod okny obytných domů dávno nezbourali – ta parcela by se dala využít mnohme efektivněji – byty, polyfunkce, kino které tam zoufale chybí apod…\nNo vidíte, a mně Dolíček nevadí, do Vršovic tak nějak patří. I kvůli své velikosti. Narozdíl od Slavie, kterou tam přemístili i se stadionem soudruzi. Podle mě je stadion v Edenu na to kde stojí moc velký, dopravně hůř dostupný (chybí metro a velká parkoviště), každý atraktivní zapas nebo koncert způsobuje nemalé dopravní problémy (parkování, přecpané tramvaje a autobusy) v celém okolí. Když se tenkrát rozhodlo o výstavbě nového stadionu, měl se postavit jinde, třeba v Letňanech. Je tam metro i dost místa pro vybudování velkého parkoviště, dálnice hned za rohem. Jinak kino ve Vršovicích nechybí, ono tam totiž o… Číst vice »\nTakže pan diskutující Pražák je evidentně znalec Vršovic, nedejbože rodák: 1.) multiino ve Vršovicích opravdu nejni… 2.) vedle stadionu se staví nádraží/zastávka Praha-Eden… to že to má pár let skluz neni chyb projektu ale tech co rozhoduji o jednotlivých realizacích železničních projektů – a Praha je v tom vždy až na polsledním místě… 3.) narváno v MHD je vždycky když je kdekoliv v Praze někde poblíž větší akce 4.) ten starej stadion velmi kazí cenu okolních nemovitostí – asi nikdo si dobrovolně nekoupí byt tam, kde by mu tam pravidelně běhaly uřvaný ožralý lopaty pod oknama… močili kde se dá… Číst vice »\nTakže až se odstěhujete do Tramtárie, tak nebudete Čechem, ale Tramtařanem…?\nA mimochodem, jak to, ze stavi ctyrkolejku? Vzdyt se to tak nikdy nedelalo! A neni na to predpis! Lide by to zneuzili!!!\nJenže v podstatě jde o dvě dvoukolejky a ty jsou tam od nepaměti. Jen na Zahradním městě dřív nebyly vůbec žádné použitelné výhybky.\nMožná to pro vás bude novinka, ale ve spoustě zemí se národnost a občanství nerozlišují. Jakmile máte někde občanství, tak máte i tamní národnost.\nAsi jste si spletl, kam píšete.\nCinsky fotbalovy klub to opravdu neni, nebudte vtipni za kazdou cenu\n100 % čínský majitel, prezident klubu čínský rektální alpinista, stadion pojmenovaný podle čínské firmy. Rád nazývám věci pravými jmény.\nMoc Vam fandim. Neni nad to nazyvat veci pravymi jmeny, i kdyby nekterym praskla cevka. Vsak oni v cinsko-pezetkarskem aeroklubiku taky vi sve….\nČeský klub s čínským majitelem. Je snad PSG katarský klub nebo Arsenal ruský? … prosím vás, nebuďte trapný.\nPodle mě je . Jen si to nechcete přiznat , že fandíte číňanovy nebo rusovy . Nejčistčí sport je automobilový , všichni vědí , že jde jenom o peníze a nikdo nemá kecy “ srdcem , pro národ , štěstíčko „. A ikdyž má stáj zázemí v Anglii tak to není anglický tým ale japonský , americký …\nFinalista fotbalove Ligy Mistru Paris SG je katarsky klub a HC Ocelari Trinec tak slovensky klub? Asi nee, ze.\nSlavia je akciovka registrovana v obchodnim rejstriku CR\nJinak mate pravdu (ohledne majitele a Luftaka)\nok, souhlas, mírně jsem to opravil:-)\nDekuji, svuj podil z vaseho honorare Vam ponecham 🙂\nSparta je kyperský a nebo holandský klub? Nebo kde přesně je papírově zaparkovaný Křetínského byznys?\nU Sparty je nějaká nová zastávka na této trati nebo jak to souvisí?\nVlastníkem klubu AC Sparta Praha fotbal, a.s. Je společnost J&T Credit Investments sídlící v Praze. A cílově to ovládá většinově občan České republiky Daniel Křetínský. Menšinový podíl mají lidé napojení na J&T Banku.\nSpíš projev mindráku. 🙂\nNaplavený do Vršovic z Letné 😂\nZastávka Eden se projektovala dávno předtím (nejstarší výkresy mám od roku 2012), než Slávii koupili Čínani (dle Wiki 2018), takže o žádné „nazývání věcí pravými jmény“ vůbec nejde (naopak to vyvolává zbytečné spekulace).\nSuper. Otevřeme Eden, ale náhradu za Strašnice mít nebudeme. To nevím jestli to je výhra to urychlení.\nA bude to někomu chybět, když bude Zahradní Město?\nPrávě, že bude až později…\nJestli dobře chápu, tak je to jen na jeden rok. Nikomu neupadnou nožičky, když v Edenu sedne na tramvaj a těch pár zastávek dojede.\nNikomu neupadnou nožičky, když to dojde celý pěšky, že. Asi taková logika…\nprestup v edene na elektricku je docela masaker, to uz radsej hostivar, vrsovice alebo ist rovno elektrickou rovno z hlavnej\nSi tam někdy byl, nebo je to jen dobrá rada od braťov slovákov? Zastávka je po rekonstrukci, cesta také a jaké další překážky jsou na cestě?\nsom tam pravidelne narozdiel od vas, evidentne ste tam v zivote neboli, ked si myslite ze cca 400-500 metrov medzi zastavkou Slavia a novou zastavkou Eden moze ktokolvek povazovat za dobry prestup oproti takemu Zahradnemu mestu, kde to bude radovo v desiatkach metrov\nNáhrada za Strašnice bude Zahradní Město (až se otevře). Ale upřímně řečeno, zrovna ve Strašnicích byl tak malý pohyb cestujících, že za nějakou náhradu zrovna nestojí…\nReply to rory2k\nŘekl bych z občasného pozorování, že někdy určitě větší než v Hostivaři nebo třeba Horních Měcholupech.\nStrašnice to skoro nejsou , Vršovice a Michle mají nádraží .\nJasně, skoro jako Praha-Zličín nemá kolem sebe převážně spádovou oblast Řep…\nVždycky je něco za něco. Holt zmizí strašnická zastávka, vzniknou 2 nové. Hodně lidem Str. bude scházet, hodně lidí ty nové uvítá. Tak to v životě chodí. Já jsem zkusmo změřil v mapě, že do Edenu to budu mít cca o 300 m dál než teď do strašnické zastávky což není taková tragédie.\na jeste je tam jeden takovy detail – ten naznak s edenem znamena, ze uz od prosince se prestane pouzivat strasnicka zastavka…\nzastávka u stadionu čínského fotbalového klubu\ntak tohle me fakt zabilo. 🙂\nPak jak ještě v závorce raději napsal všeobecně známý název, aby čtenář vůbec porozuměl o co mu jde:)


Smartlabs Creatine Creapure - uživatelské recenze a hodnocení | Aktin\nSmartlabs Creatine Creapure\npřed rokem Publikováno dne 9. 1. 2019\nKreatin jak má být\npřed 6 lety Publikováno dne 16. 3. 2014\nChcete doplněk stravy, který je k něčemu? Kreatin podle studií opravdu funguje narozdíl od plno dalších doplňků stravy včetně nějakejch NOček a podobných blbostí, kde je jakási malá dávka beta-alaninu, kreatinu nebo citrulinu m. No a jaký kreatin? Ten nejvíc efektivní - kreatin monohydrát. A jaký monohydrát je nejlepší? No přece creapure. A jak pak volit? Creapure za nejlepší cenu, kterou seženete - v tomto případě jde tedy přímo o produkt Smartlabsu a v ceně 2x 500g za 739kč... no neber to.\npřed 6 lety Publikováno dne 28. 8. 2013\nAsi jeden z nejlepších poměrů cena/výkon. Nekupuji jiné formy kreatinu, než monohydrát a s tímto jsem byl opravdu spokojen.\nBezkonkurencni cena (zvlaste pri koupi 2x500g), znackova kvalita Creapure - nejlepsi volba pro ty, kterym monohydrat funguje.\npřed 8 lety Publikováno dne 24. 7. 2012\nVýborný kreatin... Nemám co bych vytknul... Necítil jsem žádné zatížení organismu, jako u starších produktů tohoto typu... A za tu cenu? Dle mého názoru jeden z nejlepších 'kupů' které tu můžete udělat... :))\npřed 5 lety Publikováno dne 28. 12. 2014\nMůžu brát Creatine Creapure od Smartlabsu a BCAA najednou,díky.\npřed 6 lety Publikováno dne 3. 6. 2014\nJsou i levnější, ale tento se mi osvědčil dobře, akorát mi teda nechutná, je to jak polohrubá mouka..


Preview zápasu FC Groningen - Roda JC, předzápasové informace\nS Kerkrade to ještě před zhruba měsícem vypadalo hodně bledě, avšak po třech výhrách v řadě za sebou nyní útočí na přímou záchranu. Se šestadvaceti body jí patří šestnácté místo a za Groningenem tak zaostává o pouhé čtyři body, při případném úspěchu mu může ještě výrazně ztrpčit život. FC v posledních deseti případech bodoval naplno jen jednou a to doma se Zwolle (2:0). Poté těsně podlehl silnému Alkmaaaru (2:3) i Ajaxu (1:2).\nPřed týdnem zavítal do Heerenveenu a domů si odvezl cenný bod po výsledku 1:1. "Předchozí tři zápasy nám ukázaly, že můžeme hrát vyrovnanou partii s kýmkoliv. I účast v baráži by pro nás byla katastrofou, proto chceme za každou cenu získat tři body. Je nám jasné, že to bude bitva o každý centimetr prostoru od samého začátku. Nutně potřebujeme diváckou podporu," vyzývá fanoušky Groningenu k loajalitě trenér Ernest Faber.\nHosté pod vedením kouče Roberta Molenaara vzkvétají s každým utkáním a na vítězné vlně jistě chtějí zůstat i nyní. Po nelichotivé porážce 0:2 se Spartou získali sebevědomí na půdě Bredy (1:0), pak si poradili s Arnhemem (3:0) a minule i se Zwolle (3:2). "Důležitost tohoto klání je všem jasná. Zatím jsme dělali dílčí krůčky, teprve v tuto chvíli bychom mohli promluvit do závěrečného boje o přímé udržení," uvedl devětačtyřicetiletý Molenaar.\nFaber nemá k dispozici pouze Mahiho s Bacunou, zatímco jeho protějšek postrádá Kurta (problémy s ramenem), Götza (svalové potíže v oblasti břicha), Djima s Paulissenem (oba poraněné koleno) a nastoupit nemůže ani van Peppen. Ve vzájemných střetnutích se více daří Rodě. Ta třikrát po sobě přivítala FC na vlastním stadionu a hned dvakrát zvítězila 3:1, v první polovině sezóny se s ním rozešla smírně po výsledku 2:2.\nAutor: Viktor Sandev / fcgroningen.nl, soccerway.com, rodajc.nl\n29.04.1995 Eredivisie 30. kolo\n14.10.1995 Eredivisie 9. kolo\n09.03.1996 Eredivisie 24. kolo\n07.12.1996 Eredivisie 19. kolo\n30.08.1997 Eredivisie 3. kolo\n30.03.2007 Eredivisie 30. kolo\n11.11.2007 Eredivisie 11. kolo\n13.03.2009 Eredivisie 27. kolo\n08.08.2009 Eredivisie 2. kolo\n21.03.2010 Eredivisie 28. kolo\n19.02.2011 Eredivisie 24. kolo\n29.04.1995 30. kolo\n09.03.1996 24. kolo\n07.12.1996 19. kolo\n30.08.1997 3. kolo\n30.03.2007 30. kolo\n11.11.2007 11. kolo\n13.03.2009 27. kolo\n21.03.2010 28. kolo\n2. AFC Ajax 30 22 4 4 80:28 70\n5. FC Utrecht 30 13 10 7 53:47 49\n13. Willem II 31 9 6 16 46:56 33\n14. FC Groningen 30 6 12 12 43:48 30\n16. Roda JC 30 7 5 18 33:61 26\n8. SBV Vitesse 16 6 6 4 30:20 24\n9. ADO Den Haag 16 7 3 6 23:24 24\n10. FC Groningen 15 5 7 3 26:20 22\n3. AFC Ajax 15 10 3 2 42:17 33\n9. VVV Venlo 15 4 7 4 15:20 19\n14. Roda JC 15 3 2 10 16:32 11


Jak na podšívku? - Módnípeklo.cz\nRychlá navigace: Módnípeklo.cz » Peklo radí » Jak na podšívku?\nJak na podšívku?\nAhoj, koupila jsem si tyto šaty, ale zjistila jsem, že sukně je celkem průhledná (vršek ne), a tak jsem se chtěla zeptat: můžu k ní přišít další podšívku? Jakou látku použít? Žlutou nebo béžovou? A zvládnu to, když jsem nikdy nic nešila, nebo to mám dát švadleně?\nNa cedulce je napsáno 100% polyester.\n15 - 20 let šaty žena žlutá\nMyslím si,že se normálně prodávají spodničky do pasu na gumu. To by bylo asi nejsnažší řešení.\nAhoj, podšívku tam snadno našiješ i sama. Najdi staré kombiné, zkrať ho, jak potřebuješ, a v ruce přišij ke švu v pase (neviditelně - tj jen za nitky horní látky, ne skrz). Možná že ještě lepší by bylo tomu ustřiženému kombiné udělat tunýlek a provléct jím gumu. Pak budeš moci spodničku používat i pod jiné sukně (třeba i pod ty, co se lepí na punčocháče).\nSpodničku do pasu jsem viděla v Lindexu.\nJsou ty saty z takka? jestli ano, tak mam uplne stejne a problém s pruhlednosti resim spodnim pradlem telové barvy. kalhotky jakekoliv jiné barvy celkem dost prosvitaji, ale telove jsou naprosto neviditelne.


Aktuální nabídka pronájem zemědělského objektu Seninka denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si pronájem zemědělského objektu Seninka než Vás někdo předběhne.\nKategorie pronájem zemědělského objektu Seninka se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele pronájem zemědělského objektu Seninka neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je pronájem zemědělského objektu Seninka právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné pronájem zemědělského objektu Seninka\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii pronájem zemědělského objektu Seninka, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující zemědělské objekty Seninka, a to zemědělské objekty na prodej Seninka, pronájem zemědělského objektu Seninka, dražby zemědělských objektů Seninka.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii pronájmy zemědělských objektů Seninka nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích zemědělské objekty Seninka, zemědělské objekty na prodej Seninka, pronájem zemědělského objektu Seninka, dražby zemědělských objektů Seninka.\nNehledáte pronájem zemědělského objektu Seninka ?\nPokud jste v této kategorii pronájem zemědělského objektu Seninka omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí pronájem zemědělského objektu Seninka\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii pronájem zemědělského objektu Seninka, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr pronájem zemědělského objektu Seninka. Určitě lépe naleznete pronájem zemědělského objektu Seninka, který hledáte.


Po 160 znásilněních přestala počítat. Rakousko soudí dalšího „Fritzla“ - iDNES.cz\n5. listopadu 2010 7:59, aktualizováno 7:59\nV rakouském Štýrském Hradci začal proces s pětačtyřicetiletým mužem obviněným ze sedmiletého znásilňování vlastní dcery. Začal, když jí bylo jedenáct. V dalších letech s ní měl podle obžaloby minimálně 160krát pohlavní styk. Obviněný řidič kamionu původem z Bosny to popírá.\nPodle žaloby začalo utrpení děvčete v roce 2003, kdy ji otec začal v jejích 11 letech věku objímat a osahávat. Ve 12 letech se ji pokusil poprvé znásilnit, pro nářek a pláč oběti však soulož nedokončil. Dívka se mu pak vyhýbala, při společných cestách do Bosny mu však byla vydána na milost.\nPak už bylo znásilňování pravidelné stejně jako zastrašování, že to nesmí prozradit. Ve 14 letech se dívka prý začala bránit tvrzením, že otěhotněla, otec jí ale dal peníze na potrat a ve své praxi pokračoval. Po 160. znásilnění už dívka přestala případy počítat, uvedla žalobkyně.\nKdyž si ale našla trvalého přítele a žárlivé scény otce byly stále neúnosnější, odhodlala se podat trestní oznámení.\nObhajoba však tvrdí, že k pohlavnímu styku mezi otcem a dcerou nikdy nedošlo a "něžné doteky otce vůči jeho dítěti jsou normální". Odvolala se na údajné svědky z Bosny, kteří prý mohou dosvědčit, že ani tam k ničemu nedošlo, nedostali prý ale rakouská víza, aby mohli svědčit.\nProces má podle médií potenciál stát se obdobným skandálem jako aféra Josefa Fritzla, který 24 let věznil ve sklepě svého domu v Amstettenu svou dceru, znásilňoval ji a měl s ní sedm dětí.\nSoud ve čtvrtek další řízení odložil, aby umožnil získat další svědky, zhodnotil psychologické posudky ohledně hodnověrnosti oběti a seznámil se s výsledky analýzy získaných vzorků DNA.\nTémata: Bosna, peníze, Rakousko, znásilnění, Josef Fritzl, kamion, Média, Řidič kamionu, Štýrský Hradec\nBrazilský odborník na umělé oplodnění znásilňoval pacientky, dostal 278 let\nSoud v Sao Paulu poslal na 278 let za mříže prominentního brazilského odborníka na umělé oplodnění. Šestašedesátiletý...\nRakouský úřad péče o děti odebral nezaměstnaným rodičům ve Vídni čtyři malé sourozence, protože je po mnoho měsíců...


Trans-Europ-Express (1967) | ČSFD.cz\nThriller / Krimi / Komedie\nFrancie / Belgie, 1967, 105 min\nJean-Louis Trintignant, Marie-France Pisier, Daniel Emilfork, Henri Lambert, Alain Robbe-Grillet, Charles Millot, Christian Barbier, Raoul Guylad, Catherine Robbe-Grillet, Ivo Pauwels, Prima Symphony\nV hlavní roli Jean-Louis Trintignant. A ten film je erotický? Vážný? Směšný? Tragický? Záhadný, plný her, paradoxů nebo je to jen detektivka? V transevropském expresu z Paříže do Antverp jede skupina filmařů, kteří si krátí dlouhou cestu psaním scénáře k filmu. Do oka jim padne herec Jean-Luis Trintignant a udělají z něj hlavního hrdinu svého scénáře. Dílo jim jde pomalu od ruky, tak ho chtějí oživit. Uchylují se proto k realitě současného života, pašování drog, automobilové honičky, přestřelky, netradiční postoj hlavního hrdiny vůči ženám, to vše je zakomponováno do scénáře. A byť mnohé z toho ve filmu vyznívá ironicky a směřuje spíše k parodii, byl tento snímek v Anglii zakázán.(Snorlax)\nVideo © Como Film Production\nZlomyslný políček do tváře filmové tvorby, kdy Grilett a spol během krátké cesty vlakem "sestrojí" funkční noirem zavánějící příběh obsahující všechny potřebné žánrové propriety a který je i přes svou sekundární funkci schopný diváka zaujmout a pobavit. Hlavní zde je ovšem posměšné vylíčení samotné tvůrčí činnosti, která ma daleko k nějaké promyšlenosti a ze všeho nejvíce připomínající pejska a kočičku vařící dort ze všeho, co jim zrovinka přijde atraktivní bez ohledu na logiku děje či předchozí události. Úspěšnost takové podvratné činnosti nakonec nejlépe dokumentuje fakt, že mi její platnost zejména co se výroby současných hollywoodských trháků týká už nikdy nikdo nevymluví...(24.3.2012)\nV poslední době jsem viděl celou řadu filmů o malířích, věšinou francouzských. Vesměs dobré, ale byl bych rád, kdyby se dostalo, třeba jen sporadicky, i na francouzské spisovatele. Alain Robbe-Grillet by mohl být jedním z prvních. V rámci jeho filmové tvorby (scénáře a režie) by bylo zajímavé porovnat jeho scénář, který nerežíroval (Loni v Marienbadu) s ostatními scénáři, které realizoval sám. Pro mě je tu patrné (v kostce), že i bez surrealistických postupů (podle autorových slov k nim měl vždycky blízko), je možno natočit film, který je mnohem volnější, intimnější a také otevřenější. Potn.: Moje hodnocení asi i závislé na tom, že jsem Trans-Europ-Express viděl zatím jako jeho poslední film a Grilletovy postupy jsou stále průhlednější, a tím i zbavené žádoucího okamžiku překvapení.(27.2.2019)\nDovolím si nesouhlasit. Tak jako v Loni v Marienbadu, tak jako v Muži, který lže víme, že všechno je jen hra. A to je pro mě zásadní problém, pokud to nevím a přijde to jako nečekaná pointa (Usual Suspects), je to fajn. Ale když to dopředu vím, brání mi to v prožívání příběhu - vím, že je to vše jen hra bez pravidel, nebojím se o hrdinu, neprožíváním s ním příběh - prostě s ním projdu příběhem a řeknu si- hm, dobrý no. Možná, že se zde hodně inspiroval autor pozdějšího Muže z Acapulca. Jenomže tam byl Belmondo a byla to sranda, tady se místy film bere smrtelně vážně, i když nám metodou Brechtova zcizování neustále připomíná, že to nemáme brát vážně a to je prostě nuda. Grillet měl zůstat u psaní, toť můj názor.(31.1.2012)\nTento film je nejen hrou s žánry, hrou s vážností a nevážností, ale hrou se sebou samým. Konstatováním filmu ve filmu se totiž popis snímku zdaleka nevyčerpává: ano, základní osu filmové dynamiky tvoří "fikční" příběh = Trintignant a obchod s drogami, vyprávěný skupinkou filmařů ve vlaku = jakoby vypodobněná "realita", až v níž se má odehrávat onen film ve filmu, jímž je linka s Trintignantem). Ale je zde ještě třetí rovina, která především z té výchozí, zdánlivě "reálné" (protože v konvenční umělecké tvorbě vydávané za reprodukci reality) úrovně dělá něco neautonomního, protože odvozeného, nereálného, protože taktéž vymyšleného. Tou je rovina nespočtu metafikčních a zcizovacích efektů, která podrývá nejen onu základovou vrstvu "reality" (a u čehož většina filmů, odhodlaných se k takovým postupům, končí), ale nutně i rovinu "fikčního" filmu ve filmu. Díky této zcizovací rovině tak neexistuje žádné pevné místo, z něhož by mohl být hodnověrně a na bázi racionální souslednosti času a chování postav logicky vyprávěn celek příběhu. A díky tomu jsou Trintignant i skupinka filmařů zajatci libovůle autora filmu, resp. filmové fantazie jako takové.(6.1.2015)\nTak tohle mě bavilo. Film, jehož scénář vzniká ve vlaku a současně jej prožívá hlavní hrdina, film, který nakonec skončí tak realisticky, že to diváka nebaví. Divák je zvyklý na mazané špiony, hrdinská gesta nebo chrabrou smrt při zachraňování světa nebo alespoň cti půvabné děvy. Jak už to tak bývá, realita je prostší a jen filmaři mají tu moc přetavit a na stříbrném podnose naservírovat obyčejný příběh, upečený v jednom z mnoha scénaristických kupé a okořeněný o hrdinské činy, aby byl divák spokojen. Film balancuje na pomezi frašky a dramatu, takže nezbývá než nastoupit do tohoto vlaku.(6.7.2015)\nPhoto © Como Film Production


Budova pro magnetickou rezonanci | WWW.TREBIC.NEWS - KULTURNÍ A SPOLEČENSKÝ MAGAZÍN\nStavba budovy pro magnetickou rezonanci začíná.\nStavební změny a úpravy areálu Nemocnice Třebíč pokračují a v těchto dnech konkrétně začátkem výstavby prostor, kde bude umístěna magnetická rezonance. Přístavba bude připravena pro započnutí instalace technologií v listopadu. Do konce roku pak bude zahájen zkušební provoz. První pacienti se dočkají vyšetření v lednu 2019.\n„Všechny aktuálně prováděné změny jsou důležité, ale provoz magnetické rezonance považuji za velký krok vpřed z pohledu péče o pacienty. Vždyť se stále jedná o jednu z nejmodernějších zobrazovacích metod využívaných u velké oblasti zdravotnických oborů. Spuštěním provozu v Třebíči se jistě sníží poměrně dlouhé čekací lhůty na toto vyšetření,“ komentuje událost ředitelka Nemocnice Třebíč Ing. Eva Tomášová. Magnetická rezonance je doposud na Vysočině jen v Jihlavě a Novém Městě na Moravě. Specifikaci přístroje zatím není možné uvést, protože probíhá veřejná zakázka, která určí vítězného dodavatele.V areálu Nemocnice Třebíč je realizováno několik dalších novinek. Po demolici staré transfúzní stanice je už znát směr nové silnice, která po otevření umožní obousměrný provoz při příjezdu a výjezdu na Bráfovu třídu a výrazně pokročila i rekonstrukce budovy G, bývalé gynekologie. „Géčko prochází kompletní rekonstrukcí od rozvodů, omítek, obkladů i vytápění. Nové prostory, mimo jiné pro jednodenní chirurgii, dialýzu a stanici LDN, budou dokončeny do konce prázdnin a pak nastane stěhování těchto oddělení,“ přibližuje technický náměstek František Kalina. Provoz bude spuštěn v této budově od 1. 10. 2018. V těchto dnech jsou v nejvyšších patrech budovy G dokončovány obkladačské a instalační práce, zatímco v přízemí probíhá mimo jiné nástřik omítek a pokládka podlahového topení. Nově je zde patrné i 6. nadzemní podlaží, kde bude umístěna vzduchotechnika.\nVeřejnosti je poněkud skryt pohled na úpravy budovy O, kde sídlí operační sály. Nutné bylo upravit propojení s novou budovou C, aby byla například snadná dostupnost z urgentního příjmu a expektačních lůžek k operačním sálům.\nPřestože se úpravy na budově O nedotknou samotných operačních sálů, bude zde v 1. nadzemním podlaží nový vchod pro urgentní příjmem pacientů od sanitních vozů a v těsném sousedství druhý vchod do budovy C, a to pro příchozí urgentní pacienty.


Knihovna « Rubrika | Kreativity - svět fantazie\n10. července 2016 v 13:25\t| papája\nAutor obálky: Martin Zouf\nRok vydání originálu: 1990\nOficiální anotace: Děti, zahrávat si s Armagedonem může být nebezpečné! Nezkoušejte to ve vlastním bytě! Crowby je padlý anděl, teoreticky tedy ďábel, prakticky však člověk. Celé stovky let je naturalizovaný na Zemi, kam byl nasazen jako "spící" agent. Miluje staré automobily a populární hudbu a všeobecně dvacáté století, protože to je mnohem lepší než století sedmnácté, a to zase bylo mnohem přijatelnější než to čtrnácté. Žije si skvěle, může si to totiž dovolit.\nKnihovna: Kostičas (Shamantha Shanon)\n3. března 2016 v 14:01\t| papája\nČteno z donucení, očekávání žádná, ale bylo to příjemné překvapení. Slibná dystopická série začíná.\nOficiální anotace: Příběh začíná v roce 2059. Devatenáctiletá Paige Mahoneyová pracuje v londýnském kriminálním podsvětí, kde působí jako jakási "spojka" či "posel" - je krajinochodec, zvláštní typ jasnovidce, a díky svým schopnostem se dokáže vnořit do mysli druhých lidí. Žije v represivním režimu Scion, kde páchá velezradu už jen tím, že dýchá. Jednoho dne se její život navždy změní. Je přepadena, unesena a převezena do někdejšího Oxfordu, města, které před dvěma sty lety zmizelo z map. Tam je Paige vydána na milost a nemilost Strážci, nejkrásnější, ale zároveň nejděsivější bytosti, jakou kdy potkala…\nKnihovna: Zaklínač - Poslední přání a Meč osudu (Andrzej Sapkowski)\n19. února 2016 v 18:14\t| papája\nKonečně jsem se dostala k jednomu z nejlepších současných evropských autorů klasické fantasy. Série o Zaklínačovi tohoto polského spisovatele je známá po celém světě a vznikla podle ní i výborná počítačová hra.\nOstatnie życzenie, Droga, z której się nie wraca\nPřeklad: Stanislav KOmárek, Jiří Pilch\nRok vydání originálu: 1992, 1997\nRok vydání: 2000, 2009\nOficiální anotace: Zaklínač - Ošlehaný muž bez věku, jehož bílé vlasy nejsou znakem stáří, ale mutace, kterou musel podstoupit. Placený i dobrovolný likvidátor prapodivných tvorů: mantichor, trollů, vidlohonů, strig, amfisbain - pokud ovšem ohrožují lidský rod; v takovém případě zabíjí i bytost zvanou člověk. Prvotřídní, skvělý bojovník, který není neporazitelný ani nezranitelný - naopak, téměř z každého dobrodružství si odnáší další šrámy na těle i na duši.\nKnihovna: Ohniboj (Brandon Sanderson)\n5. října 2015 v 19:33\t| papája\nDruhá část napínavé superhrdinské novely od mého oblíbeného autora.\nOriginální název: Firefight\nOficiální anotace: V řadách Zúčtovatelů se z Davida Charlestona stal zkušený zabiják Výjimečných. Po osvobození Newcaga od Ocelového Srdce se další výzvou stává město Babilar, které ovládá tajemná Regalia. Bývalý New York je zaplaven vodou a jeho obyvatelé přežívají na střechách mrakodrapů propojených visutými mosty. Vnitřky budov jsou protkané neproniknutelnou spletí rostlin, na kterých visí zářivé a chutné ovoce. Místní obyvatelé šeptají o dalším Výjimečném, Křehkém Úsvitu, jenž jim prý tímto způsobem poskytuje nevysychající zdroj obživy. Pomůže tato tajemná postava Zúčtovatelům v boji proti nelítostné Regalii?\nKnihovna: Sonea - Trilogie o černém mágovi (Trudi Canavan)\n5. září 2015 v 22:27\t| papája\nSpolečenství čarodějů, Novicka, Nejvyšší lord. To jsou knihy australské autorky z Trilogie o černém mágovi, která u nás vyšla už ve druhém vydání. Dlouho jsem ty nápadné obálky s krásnými ilustracemi v knihkupectví přecházela, protože anotace mě příliš nezaujala. Když jsem tyto knihy ale našla v antikvariátu za pár korun, neodolala jsem a vzala si je s sebou na dovolenou. Udělala jsem dobře ;)\nOriginální název: The black magician trilogy\nPřeklad: Iveta Chadimová, Eva Chmurová\nRok vydání originálu: 2001, 2002, 2003\nRok vydání: 2008, 2013, 2013\nAnotace 1.dílu: Každý rok se čarodějové města Imardin vydávají očistit ulice města od tuláků, darebáků a ničemů. Mistři magických oborů jsou přesvědčeni, že se jim nikdo nemůže postavit, ale jejich ochranný štít není tak neproniknutelný, jak se domnívají. Když vyhánějí lůzu z města, jedna mladá dívka z ulice, rozzuřena způsobem, jakým se úřady chovají k její rodině a přátelům, mrští proti magickému štítu kámen a spolu s ním pošle i veškerý svůj vztek. K údivu všech okolostojících kámen prorazí ochrannou bariéru a jednoho z čarodějů srazí do bezvědomí. Něco takového se dosud nestalo a představuje to nejhorší obavy Společenství - někde v ulicích se volně pohybuje nevycvičená čarodějka. Musí ji najít a to rychle, ještě předtím, než její nekontrolované síly uvolní moc, která zničí jak ji, tak město, které je jejím domovem.\nKnihovna: Jonathan Strange a pan Norrell (Susanna Clarke)\n3. srpna 2015 v 19:45\t| papája\nOriginální, úžasná a velmi obsáhlá fantasy z prostředí viktoriánské Anglie.\nOriginální název: Jonantan Strange & Mr. Norrell\nIlustrace: Portia Rosenbergová\nObálka: William Webb, Daniela Eftimiadisová\nMísto anotace bych si dovolila sem dát úryvek z knihy, totiž část proroctví Krále Havrana: "V Anglii se objeví dva mágové; První se mne bude obávat; druhý bude toužit spočinout na mně pohledem; Prvnímu budou vládnout zloději a vrazi; druhý bude osnovat svou vlastní zkázu; První pohřbí své srdce v temném hvozdu pod sněhem, a přece bude dál cítit, jak se mu svírá bolestí; Druhý uzří v rukou svého nepřítele to, co je mu nejdražší;První prožije svůj život v osamění; bude svým vlastním žalářníkem; Druhý se vydá po liduprázdných cestách, s bouřkovým mračnem nad hlavou, a hledat bude černou věž na vysokém úbočí. Sedím na černém trůnu ve stínech, avšak oni mne neuvidí. Z deště mi vyvstanou dveře a já jimi projdu; Z kamení mi vyvstane trůn a já se naň posadím.Bezejmenný otrok bude nosit stříbrnou korunu, bezejmenný otrok bude králem v podivné zemi..."\nKnihovna: Ocelové srdce (Brandon Sanderson)\n30. června 2015 v 20:14\t| papája\nSci-fi nejen pro mládež plné akce od geniálního autora.\nOficiální anotace: Den, kdy osmiletý David Charleston vstoupí se svým otcem do banky, mu jednou provždy. Svět už několik let není takový, jak jej známe - s příchodem zářící rudé hvězdy jménem Kalamita se začali objevovat Výjimeční, superlidé, kteří se postupně stali vládci planety a jejichž mimořádné schopnosti udělaly většině lidí ze života peklo. Den, kdy David vešel do banky a stal se svědkem vraždy svého otce Ocelovým Srdcem, však současně stál u zrodu zapáleného bojovníka proti všem Výjimečným. Vládce Newcaga, Ocelové Srdce, se stává Davidovým úhlavním nepřítelem. V osmnácti letech David vstoupí mezi Zúčtovatele, neohrožené bojovníky proti Výjimečným. V postavě jejich vynalézavého vůdce Profesora nachází svůj vzor, a v jedné ze svých spolubojovnic, Megan, svou budoucí lásku. Newcago, přeměněné v ocelové město, i jeho podzemní labyrinty se stávají dějištěm nelítostného boje mezi člověkem a krutými superlidmi. (pozn. tato anotace skutečně není moc povedená)\nKnihovna: Erebos - hra která zabíjí (Ursula Poznanski)\n30. června 2015 v 19:37\t| papája\nKniha nadějné autorky, která splní sen každému milovníhovy počítačových her.\nKnihovna: Pán světla (Roger Zelazny)\n19. června 2015 v 16:00\t| papája\nZajímavé sci-fi maskující se za fantasy, jehož základem je hinduistická mytologie.\nOriginální název: Lord of light\nPřeklad básní: Jan Kantůrek, Leonard Medek\nRok vydání originálu: 1967\nOficiální anotace: Jeden muž. Jeden muž nad zákon. Jeden muž nad zákon bohů. Jeho učedníci mu říkali Mahásamátman a tvrdili, že je bůh. On sám však raději vynechával Mahá- i -átman a říkal si Sam. A že je bůh o sobě nikdy netvrdil. Z druhé strany rovněž ani netvrdil, že bůh není. Za daných okolností mu totiž doznání ani popření nemohlo nijak prospět. Zato mlčení ano...\nKnihovna: Zloději času (Vítězslav Jareš)\n14. května 2015 v 22:42\t| papája\nK této knize jsem se dostala úplnou náhodou. Sám autor Vítězslav Jareš mi napsal přes databázi knih, že napsal povídkovou sbírku Zloději času, že se neprodává tak jako jeho předchozí knihy, a tak se rozhodl poskytovat ji zadarmo, aby si kniha sama našla své čtenáře. Celé to na mě udělalo velký dojem, je vidět, že autorovi na knize záleží, přestože pravděpodobně nepřinese velký výdělek. Smekám a děkuji za poslaní povídek. Už jen kvůli tomu jsem si řekla, že povídky přečtu.\nObálka a ilustrace: Nikola Cuc\nOficiální anotace: Tajemné příběhy ze starého Žižkova s originálními a humornými zápletkami s překvapivými pointami. Pokud si myslíte, že znáte starý Žižkov dobře, mýlíte se. Je fantaskní, mysteriózní a daleko poetičtější, než se na první pohled zdá. Tyto příběhy "Vonkovky" navazují na tradici českých satirických povídek plných sarkasmů, černého humoru a originálních příběhů. Odpoutáte se v nich od všední reality a ponoříte se do fantazijního světa.\nKnihovna: Hladová přání (T.Matoušková)\n24. února 2015 v 21:58\t| papája\n"Temnářka" Tereza Matoušková je nám blogerům dobře známá. A tak když jsem byla v nakladatelství u pana Krigla kvůli ilustracím pro knížku, zeptal se mě, jestli nechci nějakou knížku. Hladová přání byla jasná volba.\nObálka: Alena Kubíková\nOficiální anotace: Podmoří je svět, který je magií přímo prosáklý. Čarodějové na Tark Itlen, kteří ji studují, ne vždycky činí nejmoudřejší rozhodnutí. Nepodařené pokusy se ztrácejí v podzemí kláštera, kde čekají, až budou znovu nalezeny.\nKnihovna: Elantris (Brandon Sanderson)\n23. února 2015 v 21:46\t| papája\nKonečně jsem sehnala knihu, kterou debutoval mistr současné fantasy Brandon Sanderson.\nOriginální název: Elantris\nRod vydání originálu: 2005\nOficiální anotace: Elantris bývalo výstavním městem s nádhernými paláci, jejichž vysoké věže zářily do daleka. Obyvateli tohoto města bývaly bytosti, o nichž se v sousedních městech věřilo, že jsou bohy. Krom fascinujícího vzhledu to byly i jejich magické schopnosti, pro něž je vyhledávali lidé z blízkého i dalekého okolí Arelonu. Vše bylo nádherné až do chvíle, kdy město zasáhl Reod - kletba, která zničila všechnu nádheru i kouzlo, pokryla město páchnoucím slizem a z jeho obyvatel udělala bytosti ani mrtvé ani živé...\nKnihovna: Vyjednavač (Brandon Sanderson)\n10. února 2015 v 17:44\t| papája\nDalší geniální kniha od geniálního autora fantasy.\nOriginální název: Warbreaker\nPřeklad: Marta Procházková\nObálka: Milan Dubnický\nRod vydání originálu: 2009\nOficiální anotace: (Není zrovna dobře napsaná a celý děj trochu schazuje, ale co se dá dělat) Vyjednavač je příběh dvou sester, které jsou náhodou princezny, Božího krále, za něhož se jedna z nich musí provdat, jednoho nižšího boha, kterého jeho práce moc nebaví, a nesmrtelného muže, který se snaží napravit chyby, jež udělal před staletími. V jejich světě se ti, kteří zemřeli statečně, vrací jako bohové a žijí uzavřeni v pantheonu bohů v hlavním městě Hallandrenu. Životní síla, nazývaná biochromatické kouzlo, se zakládá na úkazu zvaném Dech. S použitím Dechu a vysáváním barev z každodenních předmětů je možné provádět všechny možné zázraky a darebáctví. Bude však zapotřebí značného množství obojího, aby Vivenna a Siri, královské princezny z Idrisu, Boží král Susebron, Hymnus - zdráhavý bůh statečnosti, a tajemný Vasher Vyjednavač, dokázali úspěšně čelit všem nebezpečím.\nKnihovna: Úžasný Maurice a jeho vzdělaní hlodavci (Terry Pratchett)\n4. února 2015 v 0:50\t| papája\nÚžasný Terry Pratchet a jeho Úžasný Mauric v šílené, pro děti nepřístupné, pohádce ze světa Zeměplochy.\nNázev: Úžasný Mauric a jeho vzdělaní hlodavci\nIlustrace: David Wyatt\nRok vydání: 2003 (1.vydání)\nRod vydání originálu: 2002\nOficiální anotace: Mauric, kocour s kožichem plným lupů, který ví, kdy a jak chytit příležitost za vlasy, si zařídil skvělé živobytí. Má jednoho hloupého kluka jako pištce a vlastní krysí pohromu - krysy, které jsou podivně inteligentní. Tak vzdělané, že na ně už Mauric nedokáže myslet jako na "oběd". Každý zná příběh o krysách a krysaři - a tak jim m lidé dávají spoustu peněz… Dokud se nepokusí provést svůj trik v zapadlém městečku daleko v Übervaldu, kde tahle dokonale připravená finta najednou nevyjde. Někdo tady totiž hraje na jinou notu. Ve sklepech čeká něco velmi, opravdu velmi ošklivého. Krysy se musí naučit nové slovo. ZLO\nKnihovna: Tři tváře (B.Sanderson)\n4. ledna 2015 v 10:24\t| papája\nTři různorodé novely od jednoho z nejlepších fantasy spisovatelů současnosti.\nJedná se o novely Emperor's soul, Infinity blade-Awakening, Legion.\nNázev: Tři tváře\nTři tváře jsou tedy tři samostatné novely o přibližně 100 stránkách, které nakladatelství Talpress vydalo jako jednu knihu v pevné vazbě. Tematicky ani nijak jinak spolu nesouvisí, mají jen stejného autora a tím je úžasný Brandon Sanderson.\nMyslím, že už není třeba pořád dokola rozebírat jeho dokonalý styl psaní, jeho neotřelé nápady, umění udržet napětí a vytvořit úplně nový fungující svět postavený na jedné základní myšlence, nebo jeho časté zapracovávání filozofických a jiných úvah do příběhů. Prostě, Sanderson je jeden z nejlepších současných fantasy a sci-fi spisovatelů a to mi nikdo nevymluví. Jen ta obálka mohla být hezčí.\nKnihovna: Mistroborn - Pramen povýšení a Hrdina věků (Brandon Sanderson)\n15. listopadu 2014 v 18:33\t| papája\nBrandon Sanderson, jeden z nejlepších současných spisovatelů fantasy. Druhý a třetí díl jsem spojila do jedné recenze. První díl mohl teoreticky fungovat sám o sobě, ale další už musí tvořit celek.\nNázev: Mistborn - Pramen povýšení / Hrdina věků\nRok vydání: 2009 / 2010\nRod vydání originálu: 2007 / 2008\nPramen povýšení: Nemožné se stalo skutečností. Pán Vládce, všemi považovaný za božské ztělesnění, který celé tisíciletí brutálně utiskoval celý svět, byl svržen. Brzy se však ukázalo, že opojení svobodou a pádem totality nebude mít dlouhé trvání. Finální říše se rozpadla. Panovníci všech dominancií usilují o svržení nové vlády a dobytí hlavního města Luthadelu. Tam docházejí potraviny, bují kriminalita a neustálé pokusy připravit krále o život, a za hradbami se shromažďují vojska nejen vládců okolních domimancií, ale i vražedného kolossu, který zůstal jako obrovská ničím neregulovaná ničivá síla po Pánu Vládci… Na Vin a jejích přátelích teď je, aby nejen zachránili Luthadel, ale také aby objevili, co je vlastně Bezednost a jak ji navždy porazit, aby nezničila svět.\nHrdina věků:Vin nechtěně osvobodila neznámou negativní sílu, která v něm byla uvězněná tisíc let. Podobně jako se Kelsier kdysi postavil neporazitelnému nepříteli v podobě Pána Vládce, učí se teď Vin s Elendem bojovat proti abstraktní všudypřítomné ničivé moci Zmaru. Teď už bojují ne za sebe a za své vlastní přežití, ale za osud celého života na zemi. Mlhy setrvávají dlouho za dne a zabíjejí lidi. Popelečné hory chrlí kvanta popela, který dusí oblohu a hubí úrodu, na níž závisí přežití lidí. Zmar hodlá Zemi postupně zničit a Vin s Elendem a s přáteli bojují s časem, aby našli prostředek, jak ho porazit. Všechno, co zůstalo v předchozích dílech nevysvětlené, najednou začíná zapadat do souvislostí a dostává smysl…\nKnihovna: Mistborn - Finální říše (B.Sanderson)\n16. září 2014 v 14:47\t| papája\nČekal jsem, že to bude dobrý, všude bylo plno nadšených ohlasů a hodnocení na databázi knih je až neuvěřitelné, ale že to bude až TAK skvělý....to jsem se ani neodvažovala doufat :) Jesliže jsem knížkám, které .jsem četla doteď, dala pět hvězdiček (a zasloužily si je), tak tahle knížka by jich měla dostat šest.\nNázev: Mistborn - Finální říše\nOficiální anotace: ž přes tisíc let padá z oblohy popel a nekvetou květiny. Už přes tisíc let žijí skaatové v nelidských podmínkách a v trvalém strachu pod krutou absolutní vládou nesmrtelného Pána Vládce. Nadějí na únik z tohoto pekla se stává až Kelsier, který v sobě objeví schopnost allomancie, příslušející pouze mistbornům, schopnost "spalovat" kovy a získávat tím krátkodobě mimořádné schopnosti - sílu, předvídavost, možnost ovlivňovat druhé. Obklopen elitou podsvětí chystá útok proti Pánu Vládci. Ten by však nebyl uskutečnitelný, kdyby se Kelsier náhodou nesetkal s dívkou jménem Vin, sirotkem z ulice, zvyklým nečekat od lidí nic než zradu. Odhalí u ní také mimořádné schopnosti mistbornů a naučí ji využívat je. Prostřednictvím Vin infiltruje okolí Pána Vládce. Kelsierův plán se ovšem začíná vyvíjet nečekaným směrem a míří k tragickému vyústění… Příběh je plný napětí, intrik, překážek, nečekaných zvratů i vtipu.\nKnihovna: Jaro rebelů (Morgan Rhodes)\n1. září 2014 v 17:54\t| papája\nDůkaz, že není dobré odsuzovat knížky, pokud je nepřečtete ;)\nNázev: Soumrak království - Jaro rebelů\nOficiální anotace: Auranos byl dobyt a tři království - Auranos, Limeros a Paelsia - jsou nyní nedobrovolnou součástí sjednocené země zvané Mytika. Lákavá a nebezpečná magie však stále vábí a s ní i možnost vládnout nejen Mytice, ale celému světu… CLEO je nyní uvězněna ve svém vlastním paláci, nucena stát se obhájkyní Mytiky, zatímco král Gaius lže jejímu lidu. MAGNUS se má jednou stát dědicem nového království, nyní jím však zmítají city k nevlastní sestře Lucii. LUCIA je zděšena úchvatnými projevy magie, která umožnila jejímu otci zmocnit se Auranosu. JONAS se stane vůdcem rebelů, kteří čekají, až jim řekne, jak plánuje svrhnout krále Gaia z trůnu.\nKdyž Gaius oznámí, že do Zapovězených hor se má stavět silnice, která formálně spojí kraje Mytiky v jedinou říši, spustí tím řetězec událostí, které navždy změní tvář této země.\nKnihovna: Soumrak království (Morgan Rhodes)\n24. srpna 2014 v 20:13\t| papája\nKnížka, která mě mile překvapila.\nNázev: Soumrak království\nOficiální anotace: Je předvečer války. Vyberte si svou stranu. AURANOS - Princezna Cleo vychovaná v přepychu se musí vydat na strastiplnou a zrádnou cestu na nepřátelské území, aby tam nalezla dávno ztracenou magii. PAELSIA - Jonas, rebel zuřící nad nespravedlností světa, se vzbouří proti útlaku, který zbídačil jeho zemi, a stane se vůdcem lidové revoluce. LIMEROS Lucia, sirotek adoptovaný královskou rodinou, odhalí pravdu o své minulosti a objeví nadpřirozené schopnosti, které je předurčena ovládat. Magnus, prvorozený královský syn vychovávaný svým otcem k násilí a dobývání, začíná zjišťovat, že srdce může být smrtelnější zbraní než meč.\nKnihovna: Dívka na klíček (Paolo Bacigalupi)\n24. srpna 2014 v 15:13\t| papája\nSci-fi thrillers od jednoho z nejnadějnějších sci-fi autorů součastnosti.\nOficiální anotace: Jsme v mrazivé blízké budoucnosti, kdy svět ovládají kalorické korporace, ropný věk pominul a vedlejší dopady bioinženýrských chorob řádí po celém glóbu. Co se bude dít, když se kalorie stanou měnou? Když se bioterorismus stane nástrojem velkých korporací a když jeho následky naženou lidstvo do éry posthumánní evoluce?


ITALWIN K2 XL | Temposport\nTermín dodání červenec 2021\nZábava s maximální stabilitou na každé cestě!\nTento skládací model elektrokola K2 XL si oblíbí milovníci zábavnějšího pojetí elektromobility. Kolo je velmi stabilní díky 3palcovým pneumatikám a pevné konstrukci. Díky zvolenému, hrubému vzorku plášťů je jízda na každém podkladu velmi pohodlná a komfortní.\nOdpružená, uzamykatelná vidlice společně s výkonným zadním motorem vám umožní prozkoumat nové hranice a čelit náročným cestám.\nBaterie je umístěna přímo v rámu kola. Můžete se tak těšit na velmi kompaktní jízdu s patřičnou rychlostí.\nMultifunkční jednotka, která je umístěna na levé části řídítek, má podsvícený LCD display, 5rychlostních úrovní a režim „soft start”\nExtra široké 3“ pneumatiky zvyšují stabilitu, ovladatelnost a bezpečnost, jelikož absorbují otřesy nejen na dlažebních kostkách v historických centrech měst.\nInovativní, mechanické kotoučové brzdy zajištují vynikající brzdné vlastnosti ve městě.\nBaterie 378 Wh/10,5\nTechnické parametry five_k2xl


Etiketa moderního muže, díl 2. | Menstyle.cz\nEtiketa moderního muže, díl 2.\nPublikováno: 24.06.2010 12:41 | Petr Hájek\nČasy, kdy musel být muž ve společnosti doslova encyklopedií dobového bontonu, jsou naštěstí již dávno pryč, to ale samozřejmě neznamená, že by člověk měl jednat nevychovaně. A jelikož jsou podobné zásady i dnes často velmi nečekané a leckdy i matoucí, je tu náš malý seriál, který vám s nimi pomůže.\n5. K novým botám i opasek\nJestli něco na lidech nevypadá ve společnosti příliš hezky tak nějaká příliš obnošená kožená část ošacení. Platí ale i to, že pokud si kupujete nové kožené boty, rozhodně byste k nim měli přidat i odpovídajícím způsobem zánovní pásek (a naopak).\n6. Chlupy držte na uzdě\nMuži mají tendence k trčení chlupů na mnoho místech, takže jen namátkou - uši, nos a prsty na nohou v sandálech jsou základ. O jiných místech a otvorech přirozeně ani nemluvě.\n7. Nezapomeňte na spropitné\nK počítání spropitných nepotřebujete kalkulátor, bohatě postačí vlastní dobrý odhad. Obecně lze nechávat o něco málo více za každou službu, ovšem v našich končinách peníze navíc dostávají takřka výhradně číšníci a servírky. Při spokojenosti lze dát zhruba kolem 15 % navíc, při nespokojenosti vás k tomu samozřejmě nic a nikdo nezavazuje.\n8. Naučte se vázat kravatu více způsoby\nI když je tento v podstatě zbytečný kus šatstva pouze záležitostí bontónu, stále neuškodí vědět, jak se s ním zachází. Způsobů vázání je hned několik, takže se aspoň 2 naučte také. Když už nic, je to dobré téma na rozbíjení konverzačních ledů.\nSpolečnost, Etiketa, Společnost


kremace-cena a místo - Poradna | Pohřeb.cz\nPoradna: kremace-cena a místo\nDobrý den,mé matce zemřel muž. Je to důchodkyně-bez peněz. Doma ani teplou vodu nemá,ale to vše si vybrala sama. Ale k problému:chce zjistit,kde jsou nejlevnější kremace v okolí Jablonného n.Orlicí. Zda to jde udělat na splátky a nic víc prý od firmy nepotřebuje. Dnes nebo zítra je pitva,je po smrti 4dny,tak už je potřeba řešit... Díky a vím-že jsem jako zlá dcera-ale myslím-že se všemi sourozenci jsme dělali víc než je zdrávo. Díky Dana.\nHradec Králové\t, Hradec Králové\t, 04.09.2012\nBohužel na tento dotaz neumím odpovědět. Neznám ceny místních pohřebních služeb. Musíte se obrátit na pohřební službu a s ní vše projednat. Možná Vám povolí i splátkový kalendář.\nvhodné oblečení >>


FOTO: Loreta v Rumburku slavila Dny Evropského dědictví - Děčínský deník\nFOTO: Loreta v Rumburku slavila Dny Evropského dědictví\nRumburk - Rumburská Loreta se po třinácté připojila ke Dnům evropského dědictví. Při této příležitosti připravila Římskokatolická farnost – děkanství Rumburk na sobotu 12. září 2009 Loretánské slavnosti.\nLoretánské slavnosti v Rumburku | Foto: Martina Šafusová\nPro děti i rodiče byly připraveny divadelní a filmové pohádky, ukázky historické hudby, sborového zpěvu i folklórních tanců a tvoření ve výtvarných dílnách. Zájemci se podívali do jinak nepřístupných prostor a seznámili se s činností chráněných dílen ze Šluknovska.\nLoretánské slavnosti 2009 v Rumburku pořádá v rámci Dnů evropského dědictví Římskokatolická farnost – děkanství Rumburk a Město Rumburk za přispění Sparkasse Oberlausitz-Niederschlesien. Propagace akce je podpořena z Regionálního operačního programu soudržnosti Severozápad, opatření 4.3. Podpora marketingu a tvorby a rozvoje produktů cestovního ruchu.\n„Loretánské slavnosti v Rumburku se pořádají od roku 1997 jako součást Dnů evropského dědictví (European Heritage Days). Ty každoročně v měsíci září otevírají veřejnosti brány nejzajímavějších památek a dalších objektů, včetně těch, které jsou jinak zčásti nebo zcela nepřístupné. V rumburské Loretě budou moci zájemci spolu s průvodci, např. nahlédnout pod střechu Svaté chýše, do sklepení pod Svatými schody, nebo do tzv. kapucínského chóru v klášterním kostele sv. Vavřince. Dozví se také podrobnosti o probíhajících restaurátorských pracích,“ vysvětlila průvodkyně v rumburské Loretě Barbora Hildebrandtová.\nCeloevropské Dny evropského dědictví EHD se konají od roku 1991 pod záštitou Rady Evropy. V České republice je koordinuje Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska. V ČR letos proběhnou ve dnech 12. až 20. září. Národní téma pro rok 2009 je Památky měřené časem. Doprovodný program má návštěvníky nejen pobavit ale i poučit a zpřístupněnou památku pak zviditelnit. Na Děčínsku se k EHD připojuje Rumburk, Šluknov, Česká Kamenice a Benešov nad Ploučnicí. V celém Ústeckém kraji bude ve 30 městech zpřístupněno více než 100 památek.\n„Rumburská loretánská kaple s milostnou sochou Černé madony patří mezi významná mariánská poutní místa v oblasti severních Čech a Horní Lužice. Loretánské slavnosti se pořádají jako připomínka dostavby a posvěcení loretánské kaple P. Marie v září roku 1707. Výroční slavnost posvěcení bude 12. 9. 2009 od 10.00 hod. v klášterním kostele sv. Vavřince celebrovat litoměřický biskup Mons. Jan Baxant,“ uvedl páter Jozef Kujan ze salesiánské komunity, která spravuje římskokatolické farnosti v Rumburku a okolí.


Konvoj vstoupil do Luhanska. Chtějí, abychom ho rozstříleli, reaguje Kyjev | E15.cz\n22. srpna 2014 • 14:38\nPrvní kamiony z konvoje s ruskou humanitární pomocí dojely do Luhanska na východě Ukrajiny, kde proruští separatisté vzdorují vládním silám. Kyjev však upozornil, že nevydal žádné povolení. Vstup konvoje označil za "přímou invazi". Nákladní vozy nedoprovázejí představitelé Červeného kříže, jak bylo původně domluveno, ale ozbrojení separatisté. Podle ukrajinského premiéra Arsenije Jaceňjuka chce Rusko vyprovokovat útok armády a Kyjev tak zdiskreditovat.\nHranici podle ukrajinských pohraničníků už přejelo 145 z 262 ruských kamionů. „Ukrajinští pohraničníci a celníci nebyli připuštěni ke kontrole nákladu,“ uvedla agentura Interfax-Ukrajina.\n„Ukrajinští pohraničníci a celníci nebyli připuštěni ke kontrole nákladu,“ uvedla agentura Interfax-Ukrajina. Ruská agentura Interfax později s odvoláním na mluvčího celní správy dodala, že „ruští celníci ukončili odbavování konvoje s humanitární pomocí“ a „všech 280 vozů vyrazilo na Ukrajinu“.\nHumanitární pomoc Moskvy považuje za frašku a provokaci k tomu, aby se Kyjev případným útokem zdiskreditoval. „Teď čekají, že několik vozů z takzvaného konvoje bude rozstříleno. Samozřejmě Rusy. Ale nedovolíme to,“ řekl Jaceňuk v rozhovoru s ukrajinskými novináři.\nUkrajina se podle šéfa SBU Valentina Nalyvajčenka vynasnaží nenechat se zatáhnout do provokace, aby se vyvarovala obvinění, že proti konvoji uplatnila sílu.\nUkrajinské ministerstvo zahraničí označilo ruský postup za „další do nebe volající porušení mezinárodního práva“. Rusko prý ignorovalo mezinárodní pravidla i dosažené úmluvy. Kyjev varovalo i před možnými provokacemi: konvoj totiž jede po silnici, kterou rebelové ostřelují z minometů.\nČervený kříž chybí\nKonvoj nedoprovází ani zástupci Červeného kříže, přestože se na tom obě strany dohodly. Důvodem je složitá bezpečnostní situace kolem hraničního přechodu Izvaryna, uvedla mluvčí organizace Galina Balzamovová. Oblast totiž není pod kontrolou vládních jednotek.\nPomoc především pro Luhansk\nDowntown Lugansk, as it is today. #Ukrainecrisis #Lugansk #Novorossiya #Russia #Ukraine pic.twitter.com/mNKPiD24wZ


Urbanův sprchový šampon 300 ml - pro myslivce\nSkvělý dárek pro každého myslivce ! Velice jemný pečující dárkový sprchový gel vhodný i k mytí vlasů je určený pro každodenní péči o čistotu celého těla. Speciálně vyvinuté složení chrání vaši pokožku před vysoušením, osvěžuje ji a dodává tělu příjemný pocit.\nObchodní informace o položce Urbanův sprchový šampon 300 ml - pro myslivce:\nVaše dotazy a komentáře na zboží „Urbanův sprchový šampon 300 ml - pro myslivce“\nMáte nějaké dotazy nebo komentáře k námi nabízené položce Urbanův sprchový šampon 300 ml - pro myslivce? Napište nám je!\nHodnocení majitelů zboží „Urbanův sprchový šampon 300 ml - pro myslivce“


Názor k dotazu OSVČ - nákup nemovitosti 2018, TZ 2019 - konečná cena a odpisy? od xy - ano, každý začínal, ale nemůžu začínat vést někomu... - BusinessCenter.cz\nBusinessCenter.cz » Diskuse » OSVČ - nákup nemovitosti 2018, TZ 2019 - konečná cena a odpisy? » Názor\nNázor k dotazu OSVČ - nákup nemovitosti 2018, TZ 2019 - konečná cena a odpisy? od xy - ano, každý začínal, ale nemůžu začínat vést někomu...\n1. 7. 2020 13:20\nano, každý začínal, ale nemůžu začínat vést někomu účetnictví (už u této vaší informace nevím, jestli víte co vůbec vedete. jestli DE nebo Ú), aniž bych se alespoň koukla do zákona o daních z příjmů, o dalších právních předpisech a pokynech ani nemluvím. a vy jste nedošla ani k paragrafu 5, natož třeba k § 33.\npokud někomu vedete účetnictví, tak máte snad ŽL a pro ten jsou nějaké podmínky. a to, na co se ptáte, se učil můj syn v prváku na střední. nepředpokládám, že by vás někdo jako účetní zaměstnal.\nnapř. ta změna užívání. ta je sakra důležitá, je to jasně v zákoně a je o tom plno info na netu.\nNapř. co k tomu řekl NSS -\nPokud veškeré stavební úpravy byly prováděny v rámci jedné stavební akce (tj. v rámci stavebních prací, které tvoří z hlediska věcného i časového rozsahu těchto prací i z hlediska jejich účelu jeden celek), směřující ke změně technických parametrů a způsobu využití předmětné nemovitosti, není nutné zkoumat charakter každé dílčí jednotlivé úpravy, tj. zda některá dílčí stavební činnost mohla být opravou. Náklady, které přesahují zákonem stanovenou výši a které byly zároveň vynaloženy na stavební práce tvořící jediný záměr, který je z celkového hlediska nástavbou, přístavbou, stavební úpravou, rekonstrukcí nebo modernizací ve smyslu § 33 ZDP, je nutno v celém jejich rozsahu považovat za technické zhodnocení. Do přímých daňových nákladů proto nelze vyčleňovat výdaje vynaložené na dílčí stavební práce, které by samy o sobě mohly být považovány za opravy.\ntakže pokud vám někdo poradí, že výmalba jde do nákladů, nová příčka do TZ, je to blbě. a proč? protože vy ani nevíte, co je pro určení TZ důležité. a to je naprostý základ, stejně jako co jde do nákladů při zahájení podnikání. takže tady má cenu něco radit, až si nastudujete ALESPOŇ ZDP.


Plastový úložný box KIS C PORTOBELLO - M | Kokiskashop.cz\nPlastovýbox se ´sladkým´ motivem z kolekce PORTOBELLO. Box najde nejen\nKatalogové číslo: R57489\nPlastovýbox se ´sladkým´ motivem z kolekce PORTOBELLO. Box najde nejen praktické, ale i dekorativní využití v každé domácnosti. Víko chrání obsah boxu před prachem a díky transparentnímu provedení vždy snadno zjistíte, co se ukrývá uvnitř.\nbarva: barevný potisk - lízátka\nobjem boxíku: 18L\n1x KIS C box PORTOBELLO - M