Slovo a slovesnost – Ohlédnutí pražského lingvisty za dvacátým stoletím\nA Praguian linguist looks at the 20th century\n[*]1. Evropská lingvistika a Chomského revoluce\nSnad smím toto ohlédnutí, které má ovšem daleko k soustavnému rozboru, začít trochu osobně. Nebudu se vracet k hrůzám uplynulého století, zůstanu jen u lingvistiky. K té jsem díky tátově iniciativě a Rocherovým knihám o vývoji románských jazyků z latiny „přičichl“ už před příchodem na FF UK, kde jsem se od r. 1945 věnoval nejdřív studiu velké konstrukce podobně chápaného prehistorického vývoje indoevropských jazyků ze společného východiska. Tehdy, uprostřed století, jsme ovšem jako studenti byli doma v nejlepším případě v lingvistice jeho první půlky, ve větší míře spíš ještě v 19. století. Druhou půlku století jsem už prožil aktivně.\nSkaličkovým přednáškám o typologii a jeho podnětům ke studiu její historie vděčím za to, že jsem se o 19. století dověděl nejen jako o době indoevropeistiky od Fr. Boppa a A. Schleichera po mladogramatiky, ale i jako o období, ve kterém řada badatelů od W. Humboldta po G. von der Gabelentze připravovala vznik synchronní obecné lingvistiky. Té dal pro celé 20. století nosný program F. de Saussure se svým chápáním jazyka jako systému znaků. Přes velký význam toho, čemu se pak říkalo Chomského revoluce, jsem přesvědčen, že de Saussurův program dosud plníme. To znamená, že N. Chomsky může být charakterizován jako největší lingvista de Saussurovy éry, největší lingvista druhé půlky století. K podstatným rozdílům mezi oběma půlkami století patří to, že de Saussurovi se věta ještě jevila spíš jako záležitost jeho ‘parole’, sdělovacího procesu, a syntax tehdy byla na okraji zájmu lingvistiky, ale naproti tomu Chomsky už problematiku větné struktury „našel na stole“. Chápal syntax jako vlastní jádro jazykového systému, jako nejvlastnější předmět lingvistiky; byla to oblast, pro kterou především vypracoval novou metodu popisu a na které tuto metodu vyzkoušel. Můžeme tu pro nejstručnější charakteristiku Chomského postupu vybrat tři z jeho základních bodů (pomineme-li např. pohled na roviny jazykového systému a zachycení vztahů mezi nimi transformačními pravidly):\n(a) usiloval o formální, plně explicitní popis jazykového systému;\n(b) naprosto odmítl skinnerovské behavioristické východisko výzkumu, které počítalo jen s opozicí stimulu a reakce, nevidělo jazyk jako systém; to Chomského vedlo až k přehnanému, neoprávněnému odmítání studia materiálu, konkrétních promluv, které bylo později jednoznačně překonáno zásluhou korpusové lingvistiky;\n(c) Chomsky se velmi kriticky stavěl snad ke všem hlavním bodům bloomfieldovské deskriptivistické lingvistiky kromě jediného, ve kterém se nedokázal od ní odpoutat: zůstal věrný přístupu k syntaxi založenému na pojetí bezprostředních složek, „constituency“; to znamená, že plně neuplatnil, co vyplývá z toho, že věta je hlavní komplexní jednotkou jazyka, a do určité míry zůstal blízko starší orientace syntaxe na „skládání slov“ – jeho přístup vidí ve větě jednu z „frází“, sice maximální, ale ne základní.\nDovolím si výjimečně formulovat svoji hlavní tezi odlehčeně (prosím, neučte se to ode mě, neužívejte „kdyby“, dokud neprožijete v lingvistice aspoň půl století). Řeknu hypoteticky: kdyby Chomsky nebyl žákem Z. Harrise a deskriptivistů, ale Tesnièrovým nebo jiného „Pražáka“, ušetřila by si lingvistika (ve svých hlavních směrech, ‘mainstream theories’) padesátiletou okliku. Za „Pražáka“ bych v tomto směru – jako funkčního lingvistu orientovaného na strukturní syntax – vedle V. Mathesia a jeho pokračovatelů označil třeba J. Kuryłowicze, nebo i Vl. Šmilauera. Ten, jak víme, nepatřil mezi představitele pražského Kroužku proto, že se v otázkách jazykové kultury hlásil k puristům, Kroužkem ostře kritizovaným, ale vytvořil syntaktické dílo, které snad vůbec poprvé charakterizovalo některý jazyk na základě podrobného rozboru větné stavby.\nKdyby byl vznik formálního popisu jazyka orientován tesnièrovsky (třeba s opřením o ten či onen směr polské logiky), nemusela by lingvistika (ve svých tzv. hlavních směrech) zapomenout, že syntaktické vztahy se v nejrůznějších jazycích vyjadřují především morfémy (koncovkami, afixy, předložkami, spojkami, pomocnými slovesy), a spíš jen okrajově slovosledem (ten je hlavně výrazovým prostředkem aktuálního členění, spolu s větnou intonací). Snad by se tedy pořadí uzlů ve strukturním stromu (nebo v jiné podobě syntaktického zápisu) tolik nespojovalo se specifikací syntaktických funkcí, jak je tomu v různých podobách složkové syntaxe od Chomského Syntaktických struktur po jeho teorii minimalismu (Chomsky, 1995, 1999). Tam se operuje s pojmy jako ‘pozice subjektu’ (před slovesem) a ‘pozice objektu’ (za slovesem), přičemž se daleko míň pozornosti věnuje rozlišování jednotlivých druhů objektu a příslovečných určení.\nV dnešních „hlavních směrech“ se však obvykle rozlišuje mezi pojmy jako ‘head’ a ‘modifier’, ‘specifier’ (což dost jednoznačně, i když ne docela přímočaře, odpovídá našemu rozdílu mezi slovem řídícím a slovy na něm závislými), pracuje se s teoriemi jako ‘X s pruhem’, popř. (v lexikálně funkční gramatice aj.) i s rovinou funkční struktury. Uplatňuje se tu tedy řada prvků v evropské (kontinentální) lingvistice už téměř dvě stě let známé závislostní syntaxe, kterou propracoval už Becker (1837) a která brzo pronikla (nejen v Německu) i do školských gramatik.\nVcelku dnes v lingvistickém světě zájemců o závislost přibývá. Před třiceti nebo čtyřiceti lety byli její představitelé mimo evropský kontinent spíš osamoceni, např. D. Hays (tehdy v Kalifornii) na základě Gaifmanova matematického zpracování upozorňoval na výhody jejího formálního aparátu ve srovnání se složkovým, ale bez širšího ohlasu. I v Evropě tehdy někteří badatelé (jako M. Bierwisch) přecházeli k zdánlivě standardní syntaxi založené na složkách. Generativní ekvivalence obou typů formálních gramatik pro ně znamenala, že jiný přístup než složkový je zbytečný. Proti tomu je ovšem možné uvádět, že při formální ekvivalenci by měla rozhodovat lingvistická měřítka, hledisko úspornosti apod. Také rozvíjející se kognitivní lingvistika, jejíž příbuznost s lingvistikou funkční bývá připomínána, se k závislostnímu pojetí syntaxe přibližuje např. v souvislosti s pojmem ‘complementation’ (doplňování), chápaným na základě tzv. ‘argument slots’ (což je pojem obdobný našim druhům aktantů), viz Horie a Comrie (2000).\nOtevřené uplatňování závislostní syntaxe však bylo už tehdy běžné v komputační lingvistice, zejm. při automatické syntaktické analýze čili ‘parsingu’ pro účely strojového překladu a komunikace s počítači. Takové aplikace totiž vyžadují relativní jednoduchost, modulárnost a přehlednost systému, takže nepřekvapuje uplatnění závislosti na takových pracovištích jako ve skupině strojového překladu v Grenoblu (B. Vauquois, Ch. Boitet), v Heidelbergu (P. Hellwig), ani to, že se jejímu matematickému zpracování věnoval J. Kunze v souvislosti s komputačně orientovaným výzkumem v Berlíně. Z obdobných důvodů znamenají silnou podporu i v posledních letech se rozvíjející práce na syntaktickém anotování rozsáhlých textových korpusů, při kterém vznikají korpusy „stromové“ (‘treebanks’). Jde tu o zpracování hromadných dat, při kterém je zvlášť důležitá i rychlost analýzy, takže se rozvíjejí i metody založené na statistice a zejména na různých kombinacích postupů statistických a strukturních.\nDnes už tedy k předním centrům závislostně založené syntaxe nepatří jen střediska na evropském kontinentu, jako Praha, Moskva (kde se komputačnímu přístupu k syntaxi už po řadu desetiletí věnuje skupina Apresjanova a odkud vyšel i I. Mel’čuk) nebo centra německá a francouzská, ale i britští badatelé jako R. Hudson (Londýn), T. Briscoe (Cambridge), lingvisté v USA (zejm. M. Covington, s pojmem valence jako ústředním pracuje i významný tým Ch. Fillmora v Berkeley), v Kanadě a jinde (viz nyní např. Kahane, 2000). I pražský funkční generativní popis (FGP) je široce pozitivně přijímán, což se může jen zvýšit uplatněním jeho postupů na syntaktické anotování Českého národního korpusu, ke kterému postupně dochází v rozsáhlém měřítku v Pražském závislostním korpusu.\nÚloha složek v popisu větné stavby tedy slábne, i když v minimalismu zůstávají páteří strukturního stromu, který se monotónně větví doprava a do kterého jednotliví autoři pro různé nově zařazované jevy přidávají nové skupiny uzlů. Není jasné, kdy a při jaké složitosti stromu se tento nárůst může zastavit, mají-li být popsány a rozlišeny (popř. utříděny) nejrůznější druhy volných doplnění v jednotlivých jazycích se svými rozmanitými slovoslednými postaveními. Stoupající složitost takového popisu vede k pochybnostem, zda je zvolený přístup opravdu ten nejúspornější.\nOtevřenou otázkou pak je, zda a nakolik je nutné v teoretické lingvistice vedle uvedených závislostně založených pojmů, které se už dnes obecně uplatňují, pracovat v popisu větné stavby i se složkami (tj. se stupni těsnosti syntaktického spojení). Členění věty na složky přece v závislostní syntaxi tak docela nechybí, má tu např. v FGP své protějšky jednak v tom, že závislostní strom (zápis větné struktury) se člení na jednotlivé podstromy, a jednak v členění daném výpovědní dynamičností. Je tedy pojem (bezprostřední) složky ještě nutný? Zdá se, že obecné přijetí negativní odpovědi na tuto otázku na sebe už nenechá dlouho čekat. Pak by mohla být posílena návaznost na klasickou evropskou strukturní lingvistiku, a tím by byly posíleny i možnosti nového využití jejího myšlenkového bohatství.\nNejde ovšem jen o závislostní syntax (k jejímž vlastním problémům se vrátíme v odd. 2.). Pražská škola přinesla i řadu dalších dodnes živých podnětů, ze kterých se v novém paradigmatu lingvistiky u Chomského a jiných objevilo především jakobsonovské chápání příznakovosti jako jedné ze základních stránek teoretického pohledu na jazyk. V. Mathesius byl jedním z prvních lingvistů, kteří přišli s programem synchronního studia jazyka, a přínos jeho a jeho spolupracovníků a pokračovatelů se zdaleka netýkal jen fonologie. V té se Kroužek v Evropě rychle prosadil a jeho teorie se o mnoho let později stala i východiskem pro fonologii formální (nejdřív v rámci generativně transformačního popisu jazyka, dnes už s podstatnými změnami). Nezbývá než doufat, že se přímého navázání v novém metodologickém kontextu dočkají i takové další výsledky a podněty, jako jsou – kromě závislostní syntaxe – Jakobsonův systémový pohled na jazykový vývoj, Havránkovo zpracování funkčního rozvrstvení národního jazyka nebo teorie tvoření slov (a pojmenování vůbec) vytvořená M. Dokulilem. V klasické době Kroužku ještě nešlo o explicitní formulaci popisu jazyka, jeho představitelé v mnoha ohledech spíš otázky kladli, než řešili, ale mnohé se jim podařilo. Nemáme dnes proč vzhlížet z jakési provinciální perspektivy k velkým vzorům, světovým směrům, a zanedbávat tuto zásobu podnětů a principiálních hledisek, které jsou po ruce.\n2. Problémy závislostní syntaxe\nI při plném přijetí závislostního pohledu na větnou stavbu zůstává ovšem řada otázek, ve kterých je třeba vybrat to či ono z možných řešení jednotlivých aspektů teoretického popisu jazyka. Lingvistické směry 20. století se tu rozhodují různě, a stojí za to podívat se aspoň zběžně, jak tyto volby vypadají.\nPři zachycování větné stavby v podobě závislostního stromu se jednotlivé druhy závislosti (přesněji: různé závislostní relace) chápou jako hodnoty hran stromu. Považují se za primitivní pojmy, neodvozované ze složkové struktury. Je pak možné namítat, že počet primitivních pojmů v gramatice je dost vysoký, ale ve skutečnosti přece nejrůznější teorie podobně pracují např. s desítkami předložek, a je zřejmé, že jejich funkce nejsou (jen) lexikální. Vážnější je námitka, že strukturní pohled nedovoluje pracovat s pouhým seznamem takových pojmů a že je třeba zamyslet se nejen nad členěním závislostních relací na aktanty a cirkumstanty (neboli na argumenty a volná doplnění apod.), ale hledat podrobnější a hlubší klasifikaci spojenou s pojmy, jako je Jakobsonova příznakovost. Domníváme se, že tu jde jednak o možnost třídění relací do skupin sdílejících některé „distinktivní rysy“ (viz Bémová et al., 1989) a jednak o odhalování základního uspořádání těchto relací, které v primárním (prototypickém) případě odpovídá slovosledu (srov. dál v odd. 3. o systémovém uspořádání).\nK otázkám, které jsou uvnitř závislostního přístupu otevřené pro další diskusi, patří např. to, zda je vhodnější, aby byl zápisem věty strom s jedním vrcholem, nebo aby se rozlišovalo mezi závislostí („determinací“) a predikací. Obvyklejší a matematicky jednodušší je strom s jedním vrcholem, ale není nemožné pracovat i ve formálním popisu se dvěma vrcholy a se specifickým (predikačním) vztahem mezi nimi. Vztah (povrchového a/nebo hloubkového) subjektu k predikátu se však dá dobře popsat jako specifický druh závislosti, takže subjekt je jakýsi ‘primus inter pares’ mezi typy doplnění slovesa. Můžeme tedy volit mezi jednovrcholovým přístupem Beckerovým (i Tesnièrovým a v mathesiovské tradici propracovaným M. Dokulilem, Fr. Danešem, Zd. Hlavsou a dalšími) a stromy se dvěma vrcholy, jak je známe mj. od Šmilauera, nebo i od Kuryłowicze, který charakterizoval sloveso jako člen reprezentující větu (klauzi) v jejích vnějších vztazích a podmět (se kterým se sloveso shoduje v některých morfematických hodnotách) jako vnitřní základ větné stavby (můžeme v tom vidět paralelu predikace s manželstvím). Morfematická kongruence ovšem nemusí vždycky odpovídat směru syntaktické závislosti; v některých jazycích se sloveso shoduje nejen s podmětem, ale i s předmětem, v jiných je např. vztah přivlastňování vyjádřen u řídícího, ne u závislého substantiva. Nic tedy neodporuje možnosti vidět ve slovesu jediný vrchol věty. Základ sémantiky závislostních vztahů (včetně predikace) je možné vidět v postupné specifikaci významu: sloveso vyjadřuje děj sám a jednotlivá doplnění odpovídají specifikacím jeho participantů a okolností.\nDalší otázkou je, jak chápat pomocná slova. Můžeme (jako Šmilauer) vyvodit důsledky z toho, že nemají samostatné postavení ve větné stavbě, a zachycovat jejich syntaktické protějšky jen jako dílčí prvky (indexy) lexikálních uzlů. Připomeňme si, že Skalička na jednu ze svých oblíbených otázek, totiž jaký je rozdíl mezi předložkou a pádovou koncovkou, očekával odpověď, že (z hlediska jejich funkce) tu není rozdíl žádný. Ostatně i v dnešním Chomského minimalismu se zásadně rozlišuje mezi uzly lexikálními a „funkčními“, a hlavní rozdíl je v tom, že tzv. analytická morfologie, tolik rozšířená v angličtině, se ve složkově založených teoriích popisuje analytickým metajazykem, zatímco metajazyk FGP (s gramatémy a funktory jako indexy v komplexních hodnotách lexikálních uzlů) odpovídá pražské a evropské tradici v tom, že je aglutinační. Nemusíme tu tedy hledat neúměrný vliv typologické povahy naší mateřštiny, která je flexivní. Komplexní hodnoty přitom umožňují pracovat s jednodušší podobou strukturních stromů, se syntaktickými zápisy vět bez nonterminálních symbolů a s poměrně malým počtem uzlů. Pro teorii, která v patřičném stupni přihlíží i k jazykům, jako jsou slovanské nebo latina (a k jejich porovnání s maďarštinou nebo turečtinou aj.), je takový pohled nasnadě. V (hloubkové) syntaxi se pak nepracuje s pojmy jako „předložková fráze“, ale s rozlišením druhů příslovečných doplnění, přívlastků apod. Takové rozlišení se má v evropské lingvistice oč opřít už z doby starší, ale připomeňme hlavně přínos Šmilauerův, na který jsme ve FGP výslovně navázali; z novějších pohledů může být pro tyto cíle užitečný zejména Karlíkův (1995) rozbor kauzálních a dalších vztahů v souvětí.\nJak jsme se už zmínili, členění věty na fráze jako VP (později CP, IP), NP (DP), PP je do určité míry poplatné staršímu chápání syntaxe, pro které ještě není vlastním východiskem stavba věty, ale spíš „způsoby skládání slov“. Teprve dodatečně bylo v kontextu složkově (a transformačně) založených gramatik objeveno, že mnoho gramatických údajů patří do slovníku a že se to netýká jen morfologických vlastností slov, ale i jejich vlastností syntaktických. To bylo v evropských přístupech, pracujících s pojmy jako valence, přirozené a do americké lingvistiky to přenesli především Ch. J. Fillmore a J. S. Gruber; o těsném vztahu mezi Fillmorovými funkcemi pádů a závislostní syntaxí psala J. Robinsonová (1970). Takový pohled dál zdůraznili zejména J. Bresnanová a R. Kaplan v lexikální funkční gramatice a později A. Joshi ve svých ‘Lexical Tree-Adjoining Grammars’.\nPro zachycení gramatických údajů ve slovníku je důležité rozlišovat mezi valencí (v širším slova smyslu, jako zachycením druhů závislosti, aktantů a volných doplnění, viz Panevová, 1982) a opozicí obligatornosti a fakultativnosti. Tato opozice se totiž netýká, jak se někdy má za to, přímo jednotlivých typů doplnění, ale jejich vztahu ke konkrétním řídícím slovům. Není tedy možné třídit závislostní relace jako takové na valenční a nevalenční; např. doplnění směru kam jistě můžeme považovat za valenční u sloves jako přijít, přinést, u kterých je obligatorní, ale jistě ne např. u ležet (pokud ovšem neužíváme adjektivum valenční pro všechna doplnění, jejichž závislost na daném řídícím slovu je umožněna jeho „valencí“ v širším významu, ve kterém je valence definována jako soubor všech obligatorních a fakultativních, popř. potenciálních doplnění daného slova).\nDalším problémem je, jestli máme vidět koordinaci jako druh závislosti (jak ji vidí zejména I. Meľčuk), nebo jako vztah jiného typu, jak jsme na to z funkčně strukturních i jiných přístupů zvyklí. V FGP zachycujeme koordinaci a apozici jako vztahy odlišné od závislosti, takže před pouhým stromem dáváme přednost vícerozměrné síti.\n3. Vztah věty a sdělování\nK základním otázkám, se kterými se lingvistika druhé poloviny uplynulého století vyrovnávala podle toho, zda a do jaké míry přímo navazovala na evropské strukturní teorie poloviny první, patří otázky vztahu jazykového systému a procesu sdělování (langue a parole) a hranic mezi těmito dvěma oblastmi lingvistického zkoumání.\nJednou z centrálních otázek tohoto druhu je, jestli zařadíme aktuální členění věty (AČ) do mluvnické stavby, nebo ne. Od H. Weila a G. von der Gabelentze až po V. Mathesia a J. Firbase můžeme v jednotlivých formulacích najít hodně kolísání a nejasností, ačkoli termín ‘aktuální členění věty’ u Mathesia (který zásadně rozlišoval mezi větou a výpovědí) zřetelně napovídá, že AČ z jeho pohledu patří do větné stavby, tedy do systému jazyka. Argumenty pro jednoznačné chápání AČ jako jedné z hierarchií významové stavby věty (vedle hlavní hierarchie dané závislostními vztahy a dalších, jako koordinace) byly postupně předkládány ve vývoji FGP, viz zejm. Sgall et al., 1980; Hajičová, 1993 a Hajičová et al., 1998, podrobné formální zpracování podal Petkevič (v tisku). AČ se tu rozbírá jako založené na opozici kontextové zapojenosti a na hierarchii výpovědní dynamičnosti (přičemž jsou tyto pojmy poněkud upřesněny v porovnání s formulacemi J. Firbase, od něhož pocházejí).\nPři takovém pohledu je nasnadě považovat slovosled (především tam, kde je „volný“) spolu s intonací, zejm. s postavením intonačního centra věty, za prostředek vyjádření výpovědní dynamičnosti, a tedy AČ. I tam, kde (např. v angličtině) není „volnost“ slovosledu dost široká, může slovosled tuto svou funkci za určitých okolností plnit; to se týká příznakových konstrukcí, jako je inverzní vazba u sloves jako a. make into: např. ve větě Jim made his house into a palace je his house příznakově vyjádřeno jako kontextově zapojené, kdežto bezpříznakový protějšek této věty, Jim made a palace out of his house, s normální intonací (s intonačním centrem na konci věty, viz už Daneš, 1957), vyjadřuje his house jako kontextově nezapojené, jako vlastní ohnisko (jádro, réma). Teorie větné stavby by měla umožnit odpovídat na takové otázky (relevantní pro prototypické věty), jako proč (1), (2), (3) jsou základní, a jejich čárkované protějšky nejsou (jak to ukazuje operativní test s otázkami, na které ta či ona věta s neutrální intonací může být odpovědí).\nThey moved from Boston to Buffalo.\nThey moved to Buffalo from Boston.\nDávala dětem hračky.\nDávala hračky dětem.\nJedna paní přinesla dobrou zprávu.\nDobrou zprávu přinesla jedna paní.\nV FGP se vysvětlení této otázky odvozuje z toho, že uvnitř ohniska, jádra (mezi kontextově nezapojenými uzly stromu) se rozdělení výpovědní dynamičnosti shoduje se základním, systémovým uspořádáním jednotlivých typů doplnění (aktantů i volných), zatímco jednotky kontextově zapojené můžou mít dynamičnost nižší, než odpovídá jejich postavení v systémovém uspořádání.\nV teorii minimalismu i v jiných přístupech založených na složkové struktuře je nutné sahat ke zvláštním opatřením jak kvůli „volnému“ slovosledu, tak i kvůli tomu, že ohnisko ani základ (východisko) věty nejsou obecně složkami (frázemi). Syntax založená na závislosti potřebuje zvláštní opatření jen pro zachycení netypických vět, ve kterých má ohnisko specifické postavení jako přívlastek nebo jiná část závislostní struktury zapuštěná hlouběji než členy závislé přímo na slovesu.\nK fundamentální problematice dnešní lingvistiky patří podstatný obrat k promluvě a sdělování, známý jako „interactive turn“. Půdu pro něj připravovala už starší textová lingvistika, a to ne tolik v těch přístupech, které (jako zejm. J. Petöfi) považovaly promluvu (text) za vyšší jednotku jazykového systému, než je věta, ale spíše v těch, které (jako u nás K. Hausenblas, Fr. Daneš a jejich následovníci) navazují na stylistiku a důsledně pracují s rozlišením jazyka a jeho fungování v komunikaci. Dnešní principiální obrácení pozornosti k interaktivní povaze jazyka, k jeho úloze v komunikaci, k pragmatice, může lingvistika chápat jako obohacení, spíš než jako negaci dosavadního vývoje. Dnes už by sotva někdo proklamoval potřebu zapomenout všechno z dosavadní lingvistiky, naopak daleko spíš platí, že i tady má funkčně strukturní lingvistika první poloviny 20. století pořád ještě co říct. Připomeňme jen, že dnes velká řada publikací s výhodou a plodně navazuje na to, s čím v oblasti zkoumání parole přišli V. Mathesius, B. Havránek a po nich K. Hausenblas, M. Jelínek a další. Zpracování sémantiky promluvy, jehož základy s využitím intenzionální logiky položili především H. Kamp a I. Heim, se sotva může obejít bez opření o teorii AČ.\n4. Jazykový systém a oblast poznání\nK hlavním výsledkům evropské strukturní lingvistiky beze sporu patří ověření a propracování de Saussurovy zásady o nutnosti rozlišování mezi významem jako rovinou jazykového systému a ontologickým, kognitivním obsahem. Jak je známo z publikací Hjelmslevových, Coseriových a Dokulilových (viz. zejm. Tejnor – Dokulil, 1997), významové vztahy se týkají jazykových znaků samotných, tj. opozic mezi nimi, kdežto oblast kognitivního obsahu, vztahů mezi znaky a entitami určovanými lidským poznáním, není se strukturou jednotlivých jazyků přímo spojena.\nPro uchopení rozdílů v tom, jak jednotlivé jazyky oblast poznání strukturují, je třeba rozdíl mezi významem a obsahem respektovat. Tyto rozdíly je možné zčásti charakterizovat na základě různosti v gramatické stavbě a slovní zásobě jednotlivých jazyků: patří sem např. rozdíly mezi soustavami slovesných časů a vidů v jednotlivých jazycích, mezi jazyky s gramatikalizovanou opozicí určitosti (členy) a bez ní, mezi různým členěním lexikálních významů atd. Z jiné strany lze obsahovou rozmanitost studovat i v jednotlivých jazycích, tzn. hledat obsahové opozice jazykovou stavbou bezprostředně nereflektované, ke kterým v češtině patrně patří např. neurčitost, vágnost významů slov jako my (kdo kromě mluvčího je zahrnut), dům (kde je dělící čára např. mezi domem a boudou), plavat (kdy ještě jen držíme dítě ve vodě a kdy už s pomocí plave). Řešení takové neurčitosti (často neúplné, ale pro cíle dané promluvy dostatečné) je dáno kontextem, popř. může být v kontextu doplněno.\nTeoretické zpracování těchto otázek, o kterém se tu můžeme jen stručně zmínit, se řeší na základě rozlišení mezi jazykovým systémem a procedurou sémantické interpretace, jejíž problematiku na základě tarskiánské sémantiky postupně analyzovali zejm. R. Carnap, S. Kripke, R. Montague. Sémantika ve smyslu pravdivostních podmínek (carnapovských propozic, intenze vět) k zachycení obsahu věty nestačí, jak je zřejmé přinejmenším ze dvou hledisek:\n(i) Pravdivostní podmínky různých vět, které jsou pravdivé ve všech možných světech, jsou shodné, ačkoli jejich obsah se evidentně liší. Jistě nemají stejný obsah takové vždy pravdivé věty jako Dvě a dvě jsou čtyři a Třetí mocnina čísla dva je o jednu menší než druhá mocnina čísla tři, což vyplývá z toho, že při začlenění do souvětí jako Můj soused ví, že… dospějeme i k různosti pravdivostních podmínek.\n(ii) K tomu, aby bylo možné určit pravdivostní podmínky vět, je třeba znát referenční platnost jednotlivých výrazů v nich obsažených (věta Letos je u nás léto studené může být považována za pravdivou nebo nepravdivou podle toho, kdo a kdy ji vysloví). Referenční platnost jednotlivých výrazů je ovšem podmíněna i pragmaticky, jak právě ukazuje tento příklad.\nBod (i) vede k tomu, že musíme rozlišovat nejen mezi (jazykovým) významem a intenzí, ale i mezi intenzí a kognitivním obsahem. Vzhledem k bodu (ii) je zřejmé, že pro rozlišení různé obsahové platnosti vět jsou relevantní nejen faktory sémantické, ale i pragmatické. Je tedy přesnější mluvit o sémanticko-pragmatické interpretaci.\nDůležité je přihlédnout i k rozdílu mezi větou jako jednotkou jazykového systému, která má svůj význam (obvykle není jednoznačná, takže odpovídá několika významům), a výskytem věty v určité promluvě (diskurzu, textu). Výskyt věty (výpověď, přesněji Danešova výpovědní událost) je právě spojen nejen s významem, ale i s určitou referenční platností a s kognitivním obsahem. Při zpracování sémantiky promluvy, o kterém jsme se zmínili v odd. 3. v souvislosti s obratem dnešní lingvistiky k interaktivnímu pohledu, se proto s obsahem výpovědi pracuje jako s operací na obsahu paměti posluchače a k základním pojmům v sémantice patří tzv. potenciál změny kontextu.\nMůžeme tedy sémanticko-pragmatickou interpretaci chápat jako proceduru, která má na vstupu významovou stavbu věty (ve FGP její tektogramatický zápis), dospívá nejdříve ke smyslu daného výskytu výpovědi (který zahrnuje specifikaci reference) a na výstupu dospívá k zápisu určujícímu, jak tato výpověď mění stav paměti (popř. stav vědomí) posluchače.\n5. Centrum a periferie ve struktuře jazyka\nK zásadám Pražské školy patří zakládat pojmový aparát pro popis jazyka na Jakobsonově pojmu příznakovosti, a vycházet tedy při jeho budování z jevů bezpříznakových (prototypických, primárních). Chápeme-li s de Saussurem jazyk jako systém opozic, můžeme členy těchto opozic (možná ne v úplnosti, ale jistě do značné míry, totiž u binárních opozic privativních) charakterizovat jako příznakové a bezpříznakové. Všimněme si z tohoto hlediska vztahu mezi syntaxí, která se dnes považuje za vlastní jádro jazykového systému, a morfematikou. Syntax můžeme vidět jako založenou na dvou hierarchiích, totiž na syntaktických funkcích a na AČ. Při pohledu na různé jazyky světa pak můžeme konstatovat, že bezpříznakovými výrazovými prostředky pro syntaktické funkce jsou morfémy (koncovky, popř. alternace, předložky, aglutinační afixy), a primárními prostředky vyjádření AČ jsou intonace a slovosled. Dodejme, že typickým vyjádřením pro tvoření slov (pojmenování) je odvozování prostřednictvím afixů a kompozice.\nKuryłowiczova opozice pádů gramatických (primárně vyjadřujících aktanty, argumenty) a adverbiálních dává podklad k jemnějšímu rozlišení: zatímco pro aktanty je bezpříznakové vyjádření koncovkami (to, že v některých jazycích jsou vyjádřeny slovosledem, je už záležitost omezená, z hlediska obecné lingvistiky sekundární), pro volná doplnění (zejména adverbiální) jsou typickým prostředkem předložky, popř. afixy. Tyto zřetele hrají svou roli při kombinaci prostředků různých typů v jednotlivých jazycích (např. flexívnost češtiny se velmi výrazně projevuje ve vyjádření aktantů, ale pro volná doplnění převažují prostředky analytické, a podobně je tomu i v němčině, která má jinak k analytičnosti daleko blíž).\nRozlišení centra jazykového systému a jeho periferie je jistě důležité i z hlediska Chomským zdůrazňované otázky osvojitelnosti jazyka. Lingvistická teorie jistě musí usilovat o vysvětlení toho, jak je možné, že se děti naučí jazyku svého okolí poměrně snadno, bez výslovné soustavné výuky. Můžeme s Chomským hledat odpověď v předpokladu společné základní struktury nejrůznějších jazyků (v jeho pojetí jde o „univerzální gramatiku“), která by odpovídala specifickým vrozeným vlastnostem zakládajícím obecnou schopnost řeči (srov. de Saussurův pojem ‘langage’). Jistě by pak mělo své výhody, kdyby se ukázalo, že takové jádro jazyka je strukturováno na základě blízkém obecným lidským mentálním schopnostem.\nPřipomeneme-li si základní význam opozice příznakovosti, můžeme předpokládat, že centrum tvoří jazykové jevy bezpříznakové, prototypické. K těm je možné počítat především jádro větné stavby, které má podobu projektivního závislostního stromu, s lineárním uspořádáním uzlů chápaným jako hloubkový slovosled, založený na výpovědní dynamičnosti. K centru patří i morfematická (povrchová) podoba těch vět, které obsahují jen výrazové prostředky primární, tedy žádné příznakové odchylky od hloubkové (tektogramatické) stavby. Základní význam tu má ta skutečnost, že takový strom (popř. i vícerozměrná síť, která umožní zachytit i různé kombinace závislostních vztahů s koordinačními a s apozicemi) může být jednoznačně zapsán v lineární podobě jako dobře uzávorkovaný řetěz komplexních symbolů (majících svou část lexikální a morfologickou), s tím, že každý závislý člen je uzavřen v dvojici závorek a druh závislostního vztahu je vyznačen indexem závorky (srov. Hajičová et al., 1998). Takový řetěz nemá daleko k formuli výrokového počtu, tj. k elementární logice.\nJevy příznakové, periferní, pak můžeme dělit podle toho, zda se týkají hloubkové stavby, nebo jen vztahů mezi (hloubkovou) větnou stavbou a morfematickou reprezentací věty.\nK první skupině příznakových jevů by pak patřily takové skupiny jevů, které komplikují obraz větné stavby nad jeho základní podobu, tj. které se nedají bezprostředně zachytit v rámci závislostního stromu. Patří sem především vztahy koordinace a apozice (v jejím mathesiovském chápání), popř. i parenteze, tzn. vztahy, pro jejichž popis potřebujeme víc dimenzí, než nám dává k dispozici dvojrozměrný strom. Podobně sem patří i různé příznakové jevy v AČ, které nedovolují jednoduchým způsobem definovat základ a ohnisko (jádro) věty jen v pojmech kontextového zapojení a výpovědní dynamičnosti, tzn. jevy jako kontrastivní základ, hlouběji zapuštěné jádro (srov. pojem ‘proxy focus’ u Hajičové et al., 1998) a příznakové postavení rematizátorů.\nK druhé skupině patří nejrůznější sekundární jevy z oblasti výrazových prostředků, včetně povrchového (morfematického) slovosledu, tedy např. gramaticky podmíněné povrchové postavení adjektiva (v češtině před substantivem, i když je adjektivum dynamičtější), různé možnosti postavení příklonek a jejich vzájemné pořadí. Můžeme sem zařadit i analytickou morfematiku, s pomocnými slovy, která jsou příznaková v tom, že mají morfematickou podobu odpovídající lexikálním jednotkám, ačkoli ve větné stavbě mají postavení obdobné koncovkám, viz výš v odd. 2. Patří sem i všechny nepravidelnosti a výjimky v morfematice, stejně jako případy s homonymií a synonymií slov i tvarů (včetně synonymních paradigmat skloňování, časování a stupňování). I odchylky povrchového slovosledu od projektivity závislostního stromu pak můžeme zachytit (přemísťovacími pravidly, popř. speciálními indexy nebo snad jinak) jako příznakový vztah mezi (hloubkovou) větnou stavbou a morfematickým zápisem; ten má podobu řetězu morfémů, ne stromu, takže se u něj otázka projektivity neklade. Tyto odchylky bude možné formálně zachytit, jakmile se podaří zjistit podmínky jejich výskytu na základě materiálového výzkumu (srov. už Uhlířová, 1972); nové možnosti takového podrobného výzkumu dnes nabízí Pražský závislostní korpus.\nZa bezpříznakové vztahy mezi jednotkami větné stavby, morfematiky a fonologie můžeme jistě považovat vztahy jako: konatel – nominativ – nulová koncovka, patiens – akuzativ – koncovka -a (nebo -u, tady už se jistota ztrácí, ukazuje se, že dá ještě mnoho práce zjistit, podle jakých měřítek máme příznakovost identifikovat). U takových jednotek, jako jsou v tektogramatice češtiny volná doplnění, např. lokativ, můžeme snad jako bezpříznakové koreláty vidět formém na (nebo v) s lokálem. Koreláty příznakovými by pak byly jiné morfémy a morfy (genitiv vyjadřující patiens u bát se, koncovka -e v nominativu atd.). Není důvod, proč mezi takové odchylky, nepravidelnosti, výjimky nezařadit i rozdíly mezi hloubkovým a povrchovým (morfematickým) slovosledem, včetně odchylek od tektogramatické projektivity.\nProblémy spojené s tím, že není možné jasně určit maximální počet takových odchylek v jedné větě (klauzi), viz Holan et al., 2000, jsou jedním z příkladů toho, že pro periferii jazykového systému je typická neostrost hranic, ať už jde o hranice periferie samé (tedy i jazykového systému jako celku, neostrost souboru správně tvořených vět), nebo hranice mezi periferií a jádrem systému, i mezi jednotlivými periferními jevy.\nK dalším příkladům této neostrosti patří teoreticky neomezený počet afixů v jednom slovním tvaru v aglutinačních jazycích, jako je maďarština. Ten bývá často uváděn jako argument proti možnosti popisu morfematiky a odvozování v těchto jazycích na základě obvyklého formálního aparátu, odpovídajícího gramatice s konečným počtem stavů. Různé případy takových nezřetelných hranic (srov. i postavení slov a tvarů jako č. rád nebo abych, otázku syntaktického postavení přímé řeči ve vztahu k větě uvozovací nebo nejasnost hranic mezi gramatikou a odvozováním slov, mezi slovy pomocnými a významovými ap.).\nTakové jevy týkající se neostrosti hranic bude patrně možné soustavně popsat, naučíme-li se nebrat za východisko popisu abstraktně chápaný obecný prostor, který by zachycoval i všechny extrémy, nepostupovat od „obalu“ dovnitř, ale od centra k periferii, k horizontu.\nOtázkou je, jak dalece je takové východisko možné při formálním popisu, který má jazyk zachytit v podobě korektního matematického systému, ve kterém jsou jednotlivé prvky pojmového aparátu definovány nejen „per genus proximum et differentiam specificam“, ale na základě svého postavení v celém systému. Jak jsme připomněli v odd. 1., Chomského revoluci je možné chápat tak, že matematické (logické, algebraické) metody uplatnil v základu lingvistiky proto, aby bylo umožněno lepší plnění programu synchronního popisu jazyka. Chomsky nechce být považován za přímého pokračovatele de Saussura, ale to N. Trubeckoj a R. Jakobson zpočátku taky nechtěli, teprve později se návaznost Pražské školy na de Saussura ukázala v plném světle (ani tak nebyla ve všech bodech nikdy hladká, viz zejm. Čermák, 1996). Formální popis dává výsledkům lingvistického rozboru pevný rámec, přivádí je na deskriptivní (nejen observační) úroveň, při které dovedeme odlišit, co se už podařilo popsat, od toho, co dosud popsáno (a tedy ani poznáno) není. Adekvátní, explicitní popis na deskriptivní úrovni může být vhodným východiskem pro vlastní explanaci jevů a souvislostí mezi nimi. Ať už má popis podobu procedury, nebo je formulován deklarativně, popsáno je jen to, co se podařilo do daného rámce uvést. Protože je pojmový rámec přesně určen vztahy mezi prvky, můžeme se na něj dívat saussurovsky jako na soustavu opozic a kontrolovat jeho empirickou adekvátnost s pomocí operativních (testovatelných) kritérií.\nMatematické zpracování postupující od „obalu“, od „zarovnané“ nadmnožiny zjištěných jevů má však tu podstatnou nevýhodu, že si vynucuje explicitní popis všech výjimek, přesné vymezení všech neurčitých hranic a přechodných pásem. To jsou ovšem požadavky pro lingvistiku nejen nesplnitelné, ale nevhodné. Pokud bychom vycházeli bezprostředně z požadavků matematické teorie komplexnosti a snažili se na jejím základě zachytit např. všechny stupně odchylek českého slovosledu od projektivity, octneme se brzo v obtížích. Je tu však i jiná možnost, totiž vyjít od projektivních struktur a hledat, čím jsou podmíněny odchylky a jak se dají vymezit.\nMůžeme si představit takovýhle dialog mezi lingvistou a matematikem:\nMatematik: Nejdřív musíme vymezit „obal“, prostor, ve kterém se budeme pohybovat; musíme brát v úvahu všechno, co v něm platí.\nLingvista: Všechno, bez výjimky, bez rozlišení mezi tím, co platí primárně, typicky, a odchylkami jako třeba Říkal jsem, že přinesu kniHU, ne kniHY (tj. že v podmínkách daných specifickým kontextem neplatí ani to, že „čeština má slovní přízvuk na první slabice taktu“)?\nMatematik: Podmínka buď platí, nebo neplatí; platí obecně v celém tom prostoru nebo pro vymezené případy, ale buď ano, nebo ne. Muselo by se vymezit, za jakých podmínek přízvuk na první slabice je.\nLingvista: Ale mě nezajímají ty prázdné části prostoru okolo odchylek a výjimek; vůbec mně nejde o to, co platí v celém tom prostoru, nechci každý výklad začínat od toho, že přízvuk může být na kterékoli slabice, že každá věta může být libovolně dlouhá, popř. mít jakýkoli slovosled, že každý zvuk může být fonémem atd., a pak vymezovat, za jakých podmínek platí, co je bezpříznakové.\nMatematik: Buď ano, nebo ne; tertium non datur.\nLingvista: Hmm… A nemáte nějakou jinou matematiku?\nTady už by neodpověděli všichni matematici stejně. Máme totiž Vopěnkovu (1979) alternativní teorii množin, která počítá právě s postupem od jádra k periferii, k neurčitě vymezenému obzoru. Takové nebo podobné pojetí matematiky (srov. i pojem ‘megacollection’ v některých teoriích pracujících s neúplně vymezeným členstvím v souboru) dává naději, že bude možné dospět i k popisu přirozeného jazyka na základě relativně jednoduše strukturovaného centra (srov. co bylo uvedeno výš o primární významové reprezentaci věty v podobě projektivního závislostního stromu), které by mohlo být chápáno jako založené na obecně lidských schopnostech. Bude-li jádro popsáno jako přehledné, pak se i periferie dá do popisu začlenit jednodušeji.\nBylo by pak možné počítat s tím, že dítě se na základě vrozených schopností seznamuje nejdřív s jádrem jazykového systému (s bezpříznakovými jevy, ve kterých si hloubková stavba a morfematika odpovídají na základě obecných pravidel), a primárně se teprv pak (ovšem s různými časovými přesahy mezi oběma vrstvami) krok za krokem učí jednotlivým jevům příznakovým, sekundárním, kontextově omezeným, až výjimečným.\nV této souvislosti je zajímavé, že slova, kterými se obracíme k dětem, často mají pravidelnější tvary než slova jazyka dospělých. Nejen že táta, děda, strejda aj. mají obdobně jako máma, teta, babička tvary jako táty, tátou, teprve v druhé řadě dochází na rozlišení (ze začátku často nedůsledné) mezi mámě a tátovi apod. (objevují se i tvary jako bříškovi), mezi máma přišla a táta přišel atd. Slovesa jako spinkat, papat, bumbat mají mj. i tu výhodu, že jejich flexe je pravidelná, což o jejich „dospělých“ protějšcích neplatí. Jak píše Stich (1991), děti si analogií vytvářejí tvary obdobné bezpříznakovým, se kterými se v komunikaci seznámily, a my dospělí je pak brzdíme a upozorňujeme na jevy příznakové, nepravidelné. Místo spojení jako mašinka houkala a jedela vyžadujeme ...jela, a dnes už můžu dosvědčit, že i v Čechách tu a tam děti upozorňujeme, že od analogických tvarů su, chcu mají přejít k výjimkám (j)sem, chci.\nJazyk s tak složitou flexí, jako má čeština, tu ukazuje funkci určitých jevů, které pro jazyky jiných typů asi nejsou tak zjevné, a to by mohlo dávat příležitost např. české psycholingvistice, aby ukázala funkci takových jevů v obecnějším světle, i v kontextu vztahů mezi bezpříznakovými a příznakovými jevy ve všech oblastech jazykového systému.\nVidíme tedy, že elementární struktury, složené z jevů bezpříznakových, je možné považovat za jádro jazykového systému, i když příznakovost sama má své různé vrstvy, které se často všelijak kříží, takže situace je daleko složitější, než jsme tu ve stručnosti mohli naznačit. Toto jádro jazyka, jehož hranice ovšem zdaleka nemají jednoduchý průběh, v zásadě, jak jsme viděli, odpovídá projektivnímu závislostnímu stromu. To, že tento strom můžeme jednoznačně zapsat v linearizované podobě uzávorkovaného řetězu, má pro studium jazykového systému zásadní význam. Ukazuje to totiž, jak už jsme se zmínili, že jazyk svou vlastní základní strukturací nemá daleko k elementární logice, totiž k výrokovému kalkulu, tedy ke strukturaci, která i podle názorů běžných mezi logiky (jak u nás připomínal O. Zich) odpovídá vrozeným lidským vlastnostem. O ty se dítě může opřít, když se seznamuje s jádrem, s centrálními jevy, s bezpříznakovými prvky jazyka svého okolí. Kromě nich se pak krok za krokem seznamuje i se speciálně vymezenými jevy příznakovými, nepravidelnými až výjimečnými, které sice vcelku vytvářejí velmi složitou a rozsáhlou periferii jazykového systému, ale jednotlivě snad můžou být ve své většině vymezeny na základě seznamů a dalších paměťově třeba náročných, ale strukturně relativně jednoduchých, tak či onak limitovaných prostředků. Hranice působnosti těchto prostředků zřejmě nejsou ve všech případech jasně vymezeny, a proto se na periferii jazykového systému setkáváme s nejasnostmi (nezřetelnostmi, neúplnou specifikací, ‘underspecification’) jak v otázce hranic jazykových norem (a souboru správně tvořených vět), tak v otázce možného počtu výskytů určitých jevů (počet afixů vyskytujících se v jednom slovním tvaru aglutinačního jazyka, počet odchylek od projektivity v české větě nebo klauzi aj.).\nPožaduje-li se jednotné východisko pro studium jazyka a vědomí (kognitivních struktur), jak o tom výslovně píše Kuroda (2000) a jak to vyplývá i z Chomského známého přesvědčení, že lingvistika je v zásadě součástí kognitivní psychologie, pak tedy má evropská lingvistika co nabídnout ke konkretizaci postupu, který by lingvistice mohl dát potřebnou orientaci. Že je tento postup spojen s hlubokými problémy vyžadujícími interdisciplinární a filozofický nadhled, je jistě zřejmé.\n6. Čekající úkoly\nUpozornili jsme na to, že hranice mezi jádrem a periferií jazykového systému nejsou zřetelné, víme, že v řadě jevů z různých oblastí jsou tu četné komplikace a nejasné přechody mezi jevy z různých úseků jazyka. Má ale své výhody založit popis všech těchto nejasností na východisku daném jevy jasnými a na jejich základě pak postupně rozbírat a popisovat nejasnosti, s využitím takových možností matematického aparátu, jako je neurčité členství prvků ve třídě a s ním příbuzné vlastnosti jevů jak na horizontě jazyka jako celku, tak na okraji nebo té či oné jeho části. Jak bylo naznačeno v odd. 4., ve vztazích bezpříznakových si (hloubková) syntax a morfematika přímo odpovídají. Uvnitř syntaxe můžeme za bezpříznakové považovat to, co je obsaženo v zápisu věty majícím podobu projektivního závislostního stromu.\nVíme přitom, že už v samém základě věty jsou přítomny její vlastnosti, které ji určují ne jako autonomní objekt existující sám o sobě, ale jako jednotku jazyka s jeho interaktivní povahou. Tady je třeba všímat si nejen, „kdo píše o promluvě“, ale hlavně: jak vidět langue a její vztah k parole v perspektivě interaktivnosti jazyka. Není patrně nejvhodnější ani postulování „textových vzorců“ jako jednotek jazykového systému, ani nestačí jen observačně zachycovat (často zajímavé) zjištěné jevy z oblasti promluvy, stejně jako se nezdá být namístě opouštění de Saussurova pojmu langue. Důležité je vypracovat pevný pojmový rámec, na jehož základě by bylo možné s co nejvyšší mírou empirické adekvátnosti a plauzibilnosti hypotéz popsat na podobné úrovni, na jaké se to už daří pro větnou stavbu a morfematiku i fonologii, taky vztahy mezi větou a promluvou a popř. obecná omezení týkající se stavby promluv obecně. Patrně tu dnes jsou mezi aktuálními tématy takové problémy, jako ty, které se týkají koherence promluvy, odkazování, tedy hierarchie aktivovanosti (‘salience’) v zásobě společných informací.\nPro chápání věty je z tohoto hlediska podstatné vidět ji jako začleněnou do procesu sdělování, do kontextu. To znamená vidět aktuální členění jako podstatný aspekt větné stavby, nejen jako projev tzv. ‘given-new strategy’, postupu „od známého k neznámému“, ale jako hierarchii ztvárněnou v gramatické stavbě věty a sémanticky relevantní.\nZákladní pohled na větnou stavbu pak může být založen na tom, že gramatické informace jsou do značné míry uloženy ve slovníkových heslech, především jako valenční rámce jednotlivých slov, ve kterých jsou (v širším chápání pojmu rámec) typy doplnění řazeny podle systémového uspořádání. Kdykoli se dané slovo vyskytne ve větě, liší se pořadí uzlů jejího závislostního stromu od systémového uspořádání v tom, že prvky základové (přesněji: kontextově zapojené) tu předcházejí před prvky ohniska (ty jsou dynamičtější), a kontrastivní část základu předchází před jeho ostatními částmi. Generativní popis větné stavby tak při postupném výběru doplnění jednotlivých typů u každého řídícího slova v průběhu konstrukce stromu shora dolů a zleva doprava může mít podobu několika málo docela obecných principů (Sgall, 1980). Další, už specifická pravidla se pak musejí dodat pro jevy příznakové, jako je koordinace, různá sekundární postavení negace a jiných rematizátorů, otázky aj.\nJak ukázal Petkevič (v tisku), na tomto základě (prodiskutovaném už dřív, viz zejm. Hajičová, 1993; Sgall et al., 1980; Sgall, 1980) může být významová stavba věty, tektogramatika dobře formálně popsána (generativní procedurou i deklarativně). V dosavadní podobě tohoto popisu ovšem jsou mezery, je tu řada problémů dosud nezvládnutých, viz Sgall (1998) a pro SaS připravovaný přehled otevřených otázek, na které naráží syntaktická anotace textů z Českého národního korpusu v Pražském závislostním korpusu. K naléhavým úkolům patří nezbytnost soustavně porovnat FGP s jinými formálními i neformálními pojmovými rámci popisu jazyka, zejména s přístupy založenými na bezprostředních složkách, tj. s Chomského minimalismem a s jinými přístupy, s Head-Driven Phrase Structure Grammar, Lexical Functional Grammar, s Lexical Tree-Adjoining Grammars, s teorií optimality (o té viz Hajičová, 2000) a s dalšími.\nV rámci FGP samotného je nutné vypracovat podrobný formální aparát pro zachycení vztahu mezi hloubkovou a povrchovou, tj. morfematickou rovinou. Mělo by tu podle všeho jít o procedurálně nebo deskriptivně pojatý přechod od závislostního stromu, popř. od jeho linearizované formy s uzávorkovanou posloupností komplexních symbolů, k řetězu, jehož struktura by vykazovala několik stupňů těsnosti sřetězení (srov. rozdíly mezi pojmy jako morfém, slovní tvar, takt, i mluvnicky podmíněné obligatorní nebo fakultativní pauzy), ale nevyžadovala by uzávorkování. I na tomto stupni popisu by měly být rozlišeny bezpříznakové a příznakové členy opozic, jak jsme se o nich zmínili v odd. 4.\nI pro oblast tohoto vztahu tedy potřebujeme vybudovat pojmový systém, a pro jeho adekvátní podobu by jistě bylo vhodné, aby odpovídala tomu, co známe z typologie: základem jednotlivých typů jazyků je způsob vyjádření gramatických významů (syntaktických funkcí a morfologických hodnot, i prostředků tvoření slov). Zatímco slovní základy autosémantických lexikálních jednotek mají vždycky podobu morfů, u gramatických jednotek může jít o tyto druhy prostředků:\n(a) další morfy, připojené buď těsně, v aglutinačním typu, nebo volně, v typu analytickém,\n(b) pouhé obměny tvarů autosémantik – flexívní (jediná koncovka v každém slovním tvaru) nebo introflexívní,\n(c) jen rozdíly v pořadí autosémantik – polysyntetický typ.\nPopisný aparát by měl reflektovat jednak „levnost“ (low cost) převahy jednoho typu v každém jazyce, ale taky nutnost kombinace rysů různých typů, tj. nemožnost úplnosti typu, a zároveň i pomalost přechodu, která umožňuje i existenci jazyků typologicky „na půl cesty“, jako je němčina (mezi starou flexívností a pozdější analytičností).\nZbývá tedy pro jednadvacáté století úkolů dost, a zajímavých, i zásadních. Postavení české lingvistiky, bude-li umět navazovat na to, co se u nás udělalo, by přitom nemuselo být úplně nevýhodné.\nBECKER, K. F.: Ausführliche deutsche Grammatik als Kommentar der Schulgrammatik. Zweite Abteilung. G. F. Kettembeil, Frankfurt am Main 1837. Český překlad výňatků v: Principy strukturní syntaxe, III. U pramenů moderní syntaxe. Red. P. Sgall a O. Leška. MFF UK, Praha 1984, s. 12–26.\nBÉMOVÁ, A. – PANEVOVÁ, J. – SGALL, P.: Znovu k významu prostých a předložkových pádů. SaS, 50, 1989, s. 128–136.\nČERMÁK, Fr.: Ferdinand de Saussure and the Prague School of Linguistics. Prague Linguistic Circle Papers, 2, 1996, s. 59–72.\nDANEŠ, Fr.: Intonace a věta ve spisovné češtině. NČSAV, Praha 1957.\nHAJIČOVÁ, E.: Issues of Sentence Structure and Discourse Patterns. Universita Karlova, Praha 1993.\nHAJIČOVÁ, E.: Teorie optimality a aktuální členění. SaS, 61, 2000, s. 161–169.\nHOLAN, T. – KUBOŇ, Vl. – OLIVA, K. – PLÁTEK, M.: On complexity of word order. In: S. Kahane (ed.), 2000, s. 273–300.\nHORIE, K. – COMRIE, B.: Introduction. In: K. Horie (ed.), Complementation. Cognitive and Functional Perspectives. John Benjamins, Amsterdam – Philadelphia 2000, s. 1–10.\nCHOMSKY, N.: The Minimalist Program. MIT Press, Cambridge, Mass. 1995.\nCHOMSKY, N.: Derivation by Phase. MIT Occasional Papers in Linguistics, 18. Cambridge, Mass. 1999.\nKAHANE, S. (ed.): Les grammaires de dépendance. Dependency Grammars. Revue T.A.L., 41, No. 1, Paris 2000.\nKARLÍK, P.: Studie o českém souvětí. MU, Brno 1995.\nKURODA, S.-Y.: Generative Grammar and Beyond. University of California, San Diego 2000.\nPANEVOVÁ, J.: Formy a funkce ve stavbě české věty. Academia, Praha 1982.\nPETKEVIČ, Vl.: Underlying Structure of Sentence Based on Dependency. UK, Praha (v tisku).\nROBINSON, J. J.: Dependency structures and transformational rules. Language, 46, 1970, s. 259–285.\nSGALL, P.: A dependency based specification of topic and focus, II – Formal account. SMIL, Journal of Linguistic Calculus, 1980, No. 1–2, s. 110–140.\nSGALL, P.: Revisiting the classification of the dependents. In: E. Hajičová (ed.), Issues of Valency and Meaning. Studies in Honour of Jarmila Panevová. Praha 1998 s. 15–26.\nSTICH, A.: A co jazyk? Přítomnost, č. 7, 1991, s. 26.\nUHLÍŘOVÁ, L.: On the non-projective constructions in Czech. Prague Studies in Mathematical Linguistics, 3, 1972, s. 171–181.\nVOPĚNKA, P.: Mathematics in the Alternative Set Theory. Teubner, Leipzig 1979.\nA Praguian linguist looks back at the 20th century\nThe linguistics of the last century was dominated by F. de Saussure’s grandiose program of synchronic linguistics, the methodological level of which was substantially elevated by the Chomskyan revolution. However, the more recent development has confirmed the necessity to work with basic ingredients of the European structuralist approach, based on syntactic dependency, so that the concept of constituent seems to lose its prominent position.\n[*] Předběžné znění tohoto příspěvku přednesl autor na sezení Pražského lingvistického kroužku a Jazykovědného sdružení ČR dne 21. května 2001, věnovaném připomenutí jeho 75. narozenin.\n Domnívám se, že větu je možné charakterizovat jako základní (i když komplexní) jednotku jazykového systému, charakterizovanou Mathesiovým ‘usouvztažněním’; to má uvnitř pojmenování (tedy i uvnitř substantivních skupin) jen funkci sekundární, je tam v postavení příznakovém.\n Začínal jsem jako přísný kritik Pražské školy a trvalo to léta, než jsem pochopil, jaká jsou reálná měřítka a jak může lingvistika postupovat v takové situaci, kdy se různé soupeřící směry liší nejen svými názory a východisky, ale i svými objekty zkoumání: že je třeba různé směry znát, diskutovat věcně, s argumenty, porovnávat výhody jednotlivých přístupů, hledat řešení různosti, tj. rozbírat řešení existující a hledat nová, s orientací na organickou syntézu, ne eklektické spojování nesourodých prvků.\n V uvedené stati jsme taky chtěli doložit, že pražský funkční přístup je velmi dobře sladitelný s tím, co Y. Tobin a lingvisté z Columbijské školy v schooneveldovské tradici nazývají znakovým podkladem lingvistické teorie. Domníváme se, že tu jde o dvě větve naplňování saussurovského programu, o jejichž vzájemný vztah by měl být na obou stranách větší zájem.\n K možnostem zachycení struktury obsahu věty patří její reprezentace v podobě „tripartitních struktur“, viz Hajičová et al., 1998.\n Připomeňme, že primární postavení příklonek „za prvním větným členem“ (tzv. Wackernagelova pozice) velmi často odpovídá jejich postavení v hloubkovém slovosledu, pokud považujeme vlastní (zejm. kontrastivní) základ za míň dynamický než ostatní části základu (často vyjádřené právě příklonkami).\n Některé prvky odpovídající generativní procedury byly formulovány J. Panevovou a dalšími ve sbornících série Explizite Beschreibung der Sprache und automatische Textbearbeitung, vydávané MFF UK.\n Jak upozorňoval Vl. Skalička, do krajnosti dovedená aglutinace by znamenala existenci jediného slova, od kterého by byly odvozeny nejen jeho gramatické tvary, ale i tvary všech ostatních slov, v jazyce plně analytickém by nebyly žádné motivační vztahy mezi slovy (každé z nich by bylo základní, neodvozené), při plné flexi nebo introflexi by zase nebyla žádná pravidelnost v gramatice (bylo by tolik deklinačních a konjugačních vzorů kolik slov), ani v tvoření slov, a polysyntetičnost má prostředky příliš chudé, protože, jak víme např. z angličtiny, pouhé rozdíly slovosledu stačí nejvýš na rozlišení aktantů, ne volných doplnění, ani ovšem hodnot morfologických kategorií.\nSlovo a slovesnost, ročník 62 (2001), číslo 4, s. 241-257\nPředchozí Martin Drápela: K šedesátinám Aleše Svobody\nNásledující Gabriela Sokolová: Mateřský jazyk v národnostně smíšeném prostředí


Simmons je mimo. Embiid je mimo. Uvolnili cestu spoluhráči Šaričovi? - iDNES.cz\nSimmons je mimo. Embiid je mimo. Uvolnili cestu spoluhráči Šaričovi?\nDario Šarič z Philadelphie se raduje ze své trojky. | foto: AP\nV momentě, kdy skončila sezona pro nadějného Joela Embiida, a za situace, kdy zraněná jednička loňského draftu Ben Simmons čeká na svou premiéru v NBA, dostali volitelé nejlepšího nováčka sezony těžký úkol. Koho vybrat? Anebo jinak: zaslouží si vůbec někdo tuhle cenu?\nNBA vlastně nemusí cenu pro nejlepšího nováčka vyhlašovat. Zdravý Joel Embiid byl jasným kandidátem na tuto cenu až doteď. Mezi nováčky, kteří odehráli aspoň pět zápasů, byl lídrem v bodech na zápas, doskocích na zápas, blocích na zápas a v užitečnosti.\nJeho statistiky přepočítané na odehrané minuty jsou neskutečné. Když se jeho čísla převedou na 36 minut na zápas, je v bodech čtvrtý v celé lize za hvězdami Russellem Westbrookem, Isaiahem Thomasem a DeMarcusem Cousinsem.\nPřestože odehrál jen 31 zápasů a žádný další už letos nepřidá, je kamerunský pivotman druhý v celkových nastřílených bodech mezi nováčky. A to jeho minutáž nikdy nepřekročila půlhodinu.\nJenže Proces se odkládá, do konce sezony Embiida neuvidíme.\n03.března 2017 v 03:47, příspěvek archivován: 03.března 2017 v 19:08\nBe back soon.... The process has to be postponed for this minor setback #GOD #TheProcess https://t.co/dBq7uW7zkR\nV lednu Sixers oznámili, že jejich hvězdičku bolí koleno, a proto vynechává pár zápasů - teď je z toho přetržený meniskus, jenž ukončil Embiidovu sezonu.\nA Philadelphia si bohužel „nevymýšlí“ ohledně zranění poprvé - o Benu Simmonsovi se také říkalo, že nebude moct letos vůbec nastoupit a jen Sixers mlžili, načež nedávno oznámili, co se tušilo. Simmons opravdu hrát nebude.\nŽádný dosavadní nováček roku zatím nenastoupil ve své první sezoně k méně než 50 zápasům. Jenže možná zatím žádná sezona nebyla tak skoupá na kvalitní výkony debutantů.\nDvaadvacetiletý Embiid má průměr přes 20 bodů na zápas, ale žádný další nováček nemá více než dvanáct.\nJe sice ještě moc brzy na to, vnímat draft 2016 jako špatný, ale úvodní hodnocení taková jsou. V minulých letech měly potenciální hvězdy z prvního kola draftu podle statistik NBA daleko větší vliv na své týmy. V takzvané statistice „win shares“ (jak moc přispěje hráč k výhře svého týmu) letos není v top ten nováčků ani jeden ze špičky letošního draftu, což ukazuje na mládí vybraných hráčů i na jejich malou vyhranost.\nKdo by tedy mohl cenu pro nováčka roku získat?\nU dvaadvacetiletého Daria Šariče se nevědělo, jestli se přesune z Turecka do NBA, on se ale nakonec odhodlal bezpečí Anadolu Efes Istanbul opustit a zřejmě to byl dobrý krok. Je mezi nováčky druhý v bodech i doskocích na utkání hned za philadelphským spoluhráčem Embiidem, takže se potvrzuje dominance starších nováčků.\nOn i Embiid totiž byli vybráni v draftu 2014, ale svou první sezonu zažívají teprve letos.\nDario Šarič (9) z Philadelphie blokuje Normana Powella z Toronta.\nŠarič tedy potvrzuje, že budoucnost Sixers by měla být zářná, pokud se bude on nadále zlepšovat a jestli fandové ve Filadelfii uvidí konečně na hřišti kombinaci Embiida s Benem Simmonsem a dalších hráčů z draftu v letošním roce.\nI tak by byl ale Šarič dost méněcenný mezi ostatními nováčky roku. Jeho průměr je pouhých jedenáct bodů na zápas, což je nejméně od sezony 1952/53 a Dona Meinekeho - tehdy se cena začala předávat. Dá se však očekávat, že se Šaričovy průměry ještě zvednou při absenci Embiida. Pokud tomu tak bude, je horkým favoritem na trofej.\nMilwaukee Bucks od svého výběru v druhém kole draftu neočekávali mnoho. Vyhlédli si tohoto čtyřiadvacetiletého rozehrávače, který měl na pár minut zaskočit za Matthewa Dellavedovu, případně pomoci při zranění.\nBrogdon však dokázal mnohem víc. Střílí z trojky z úspěšností 42,3 %, což je o dvě procenta víc než Stephen Curry, a smečuje přes každého, kdo mu přijde pod ruku. Dokázal to přes LeBrona Jamese i Kyrieho Irvinga - v jednom a tom samém zápase. Nebo to zvládl přes výborného blokaře Nerlense Noela.\nSestřih ze zápasu Milwaukee - Cleveland, ve kterém Brogdon zasmečoval i přes LeBrona Jamese\nI tak by ale bylo divné, kdyby vyhrál nováčka roku. Jeho průměr je těsně pod deset bodů na zápas, což by z něj udělalo prvního takového hráče, který cenu vyhrál. Také by byl prvním nováčkem roku NBA, který nebyl vybrán v prvních osmnácti výběrech od sezony 1957/58, kdy se ještě vybíralo tak dlouho, dokud týmy chtěly, a tehdejší nováček roku Woody Sauldsberry byl nalezen v osmém kole.\nOd sezony 1990 byl dokonce nováček roku vždy vybrán v top 10 - kromě sezony 2014 a Michaela Cartera-Williamse, čísla 11.\nBrogdon se minimálně zdá být tím nejlepším, co ze druhého kola draftu loni vzešlo.\nChriss je jedním z mála nováčků náležejících do základní pětky už od úvodu sezony - pouze syn slavného otce Domantas Sabonis z Oklahoma City má více startů v základní pětce.\nMarquese Chriss z Phoenixu se diví, že mu byl odpískán faul.\nVzhledem k tomu, že Phoenix, kterému teprve devatenáctiletý Chriss patří, bude víceméně dohrávat sezonu, atletické křídlo zřejmě dostane dostatek prostoru na hřišti.\nV tuto chvíli sice dává průměrně na zápas jen něco pod osm bodů, což z něj nováčka roku neudělá, ale v únoru nasázel proti Milwaukee 27 bodů a ukázal, že může své statistiky do konce sezony vylepšit.\nKdyby se cena udělovala nováčkovi, který předvedl nejlepší výkon v jednom zápase, měl by Ferrell šanci díky svému dvaatřicetibodovému představení s devíti trojkami, které mu v Dallasu zajistilo kontrakt na dvě sezony - a ještě prakticky vyhnalo z Mavericks Derona Williamse.\nJenže... I kdyby hrál třiadvacetiletý Ferrell každý zápas až do konce sezony, stále by měl na kontě jen 36 zářezů, což je velmi málo.\nYogi Ferrell z Dallasu se raduje ze své trojky proti Portlandu.\nNavíc je Ferrell hráčem, kterého se letos nejprve zbavil nejhorší tým soutěže Brooklyn. V lize se chytil až napodruhé, vedle lepších spoluhráčů v Texasu. S trofejí v rukou by se nedraftovaný mladík stal ještě větším unikátem, než je doposud.\nMurray nasázel v utkání talentů v rámci All-Star víkendu devět trojek a byl vyhlášen nejužitečnějším hráčem zápasu.\nJamal Murray byl nejlepším střelcem exhibice hvězdiček NBA.\nPokud by dokázal na tento výkon aspoň částečně navázat ve zbývajících zápasech, mohl by mít tenhle čerstvě dvacetiletý kanadský střelec z Denveru šanci.\nKdyž bychom se na cenu pro nováčka roku zeptali v Sacramentu, dali by nám jednoznačně pouze jedno jméno. Právě Hield byl pro Kings klíčovým hráčem při výměně DeMarcuse Cousinse, hlavně pro majitele týmu Viveka Ranadivého. Ten věří, že má Hield potenciál Stephena Curryho a své představy se nehodlá vzdát.\nBuddy Hield ze Sacramenta zakončuje na koš Denveru.\nTřiadvacetiletý Hield ale po svém příchodu do Kings třikrát ze čtyř zápasů nastřílel dvouciferný počet bodů, což je pro letošní nováčky docela úspěch.\nByla by to historická událost, kdyby dostal cenu pro nováčka roku někdo, kdo hrál tak málo zápasů jako Embiid. Jenže stejně tak by bylo historickou událostí, kdyby vyhrál cenu někdo jiný než Embiid. Někdo, kdo má tak špatné statistiky jako zbývající novicové.\nEmbiid aspoň dosáhl něčeho velkého, když během 31 zápasů a v omezené minutáži uchvátil celou ligu, i když to bylo v tak krátkém čase.\nEmbiidovy dolní končetiny ho zklamaly ve všech třech sezonách, co měl hrát v NBA, což nutí experty zamyslet se nad jeho budoucností. Ve svých prvních třech sezonách odehrál dokonce méně zápasů než neslavně proslulý pivot-pacient Greg Oden.\nJoel Embiid, kamerunský pivotmanský talent z Philadelphie\nVíme však, že když je Embiid v pořádku a nohy mu drží, je schopen velkých věcí a měl by trofej pro nováčka roku i tak získat. A v příštích sezonách na ni navázat jinými oceněními...\nTémata: Dario Šarič, NBA, Ben Simmons, Yogi Ferrell, zranění, Jamal Murray, Marquese Chriss, Philadelphia 76ers, Phoenix Suns, exhibice, Portland Trail Blazers, Zajímavosti - NBA, DeMarcus Cousins, Stephen Curry, Brooklyn, Chasson Randle, Nerlens Noel, Phoenix, Russell Westbrook\nTalent s miliardovou smlouvou rozdělil Ameriku. Stane se novým LeBronem?\nJak se stát LeBronem Jamesem nové generace? Vstoupit do „stáje“ LeBrona Jamese. Takový je recept Bena Simmonse,...\nŠarič v roli Herkula. Olympiádu už zajistil, teď ho čeká úkol v NBA\nČeká ho herkulovská druhá polovina roku 2016. Dario Šarič má několik zdánlivě neuskutečnitelných úkolů. Jeden z nich už...\nMáš deset dní a ukaž se! V té výzvě uspěl český mistr i Yogi z Indiany\nMají roli posledního z posledních - ale obvykle jsou za ni nesmírně vděčni. Na deset dní se totiž stali součástí světa...\nPrvní den 66. All Star víkendu NBA patří nastupujícím hvězdám. Mladí basketbalisté z různých koutů světa tentokrát v...\nTo poslední, co udělal DeMarcus Cousins jako basketbalista Sacramenta Kings: odehrál dvě minuty v bezvýznamném duelu a...\nVtipálek ve dne, jak upír v noci. Ale teď je zas na cestě mezi hvězdy\nVe čtyřicátém patře luxusního mrakodrapu v centru Filadelfie se modlil za své zdraví. Tak trávil své dny pivot Joel...\nV nejlepší basketbalové lize světa stále platí, že je velký rozdíl mezi nováčky a protřelými borci. O platu hovořit...\nDva dny po překvapivém vítězství nad Barcelonou (87:86) se španělský tým Gran Canaria s českým...\nWade omládl, zařídil výhru a překonal Birda. Embiida naštvalo, že nehrál\nSatoranského rival řádil znovu a víc. Jak se jednička draftu zmýlila


Obránce Pronger bude chybět Philadelphii až měsíc - Sport.cz\n15. března 2011 09:59 - PHILADELPHIA\nKlíčový obránce hokejistů Philadelphie Chris Pronger se dnes podrobí operaci pravé ruky, kvůli níž může zmeškat zbývající program základní části NHL. Šestatřicetiletý zadák bude chybět loňským finalistům Stanley Cupu tři až čtyři týdny.\n"Lékaři Chrisovi objevili na tomografickém vyšetření malou zlomeninu v ruce. Usoudili, že nejlepší způsob k léčbě tohoto zranění je operace," uvedl generální manažer Flyers Paul Holmgren s tím, že doktoři Prongerovi při zákroku zpevní kost pomocí šroubku.\nPronger, jenž je s roční mzdou 7,6 milionu dolarů nejlépe placeným hráčem Philadelphie, si ruku zranil už 24. února v duelu s New York Islanders. Vynechal pouze jedno utkání, ale pak se do sestavy Flyers na čtyři zápasy vrátil. Od 8. března ovšem znovu nehraje. Základní část NHL končí 10. dubna.\nDržitel Hart Trophy pro nejlepšího hokejistu NHL z roku 2000 Pronger v této sezoně nasbíral v 50 zápasech 25 bodů a průměrně stráví na ledě nejvíce času ze všech hráčů Flyers (22:29). V tomto ročníku kvůli zranění vynechal už 18 utkání, na přelomu roku chyběl téměř pět týdnů po operaci nohy.


Bylinkami ochucený olivový olej – Psychologie chaosu\nOchucený používáme do zeleninových salátů, na těstoviny a nakládané sýry. Použijeme za studena lisovaný kvalitní olivový olej. Naložený olej necháváme macerovat většinou dva týdny v chladu a temnu.\nNakládat do olivového oleje můžete bylinky a koření dle vlastní chuti. Zde nabízím několik zajímavých typů.\nPepřový olej: do malé šroubovací sklenice, zhruba na 125 ml oleje dáme 3-4 feferonky pokrájené na kolečka, 4 lžičky barevného pepře – celé kuličky. Zalijeme olejem, zavíčkujeme a necháme dva týdny stát. Olej není nutné přecedit.\nČesnekový olej: Utřeme dva stroužky česneku se špetkou soli, dáme do zavařovací sklenice, zalijeme olejem a zavíčkujeme. Necháme uležet, stačí tři čtyři dny. Poté olej přecedíme. Česnekový olej je aromatický, vhodný na nakládání masa, pro silné nátury i do zeleninových salátů a majonéz.\nCitronový olej: do sklenice dáme do spirály sloupnutou slupku z dobře omytého citronu, 1 lžičku citronové šťávy a zalijeme olejem. Necháme stát asi jeden týden. poté přecedíme.\nBazalkový olej: asi tři větvičky bazalky zalijeme v menší sklenici olejem a necháme dva týdny macerovat. Potom olej přecedíme.\nBazalkový s citronem: do sklenice dáme kůru z jednoho citronu, celou feferonku, stroužek česneku v celku. Zalijeme olejem a necháme macerovat dva týdny.\nŠalvějový olej: postupujeme stejně, jen do sklenice dáme svazeček šalvěje, čerstvou feferonku, tři kuličky nového koření.\nHeřmánkový olivový olej do koupele: hojivě působí na vyrážky.\nZavařovací sklenici naplníme květem heřmánku a zalijeme olejem. Sklenici zavřeme a olej necháme dva až tři týdny stát na sluníčku.\nPoté přefiltrujeme. Přidáváme do celkové koupele, do lázně na ruce nebo do koupele nohou.\nKOSMETIKA: Olivový olej na zpomalení tvorby vrásek\nNa lžíci olivového oleje jedna lžička citronové šťávy – dobře promícháme a poté jemně vmasírujeme do pokožky. Pleť bude po olivové masáži sametově jemná, vláčná a pružná. Druhá varianta: lžíci olivového oleje smícháme se lžičkou mírně nahřátého medu, poté jemně vmasírujeme do pokožky.\nOlivový olej na krk a dekolt: do mírně zahřátého oleje namočíme dva kapesníky nebo gázu, přiložíme na krk a dekolt. Necháme působit 15 minut.\n← Previous Diviznový medový sirup z čerstvých květů\nCitronový lift – vitaminová relaxace Next →


Změna u Rumunska i Kanárských ostrovů. Cestovatelský semafor se mění | TN.cz\nZměna u Rumunska i Kanárských ostrovů. Cestovatelský semafor se mění\n8. 10. 2021, 15:03\nCestovatelský semafor upravující podmínky pro návrat Čechů z ciziny se opět mění. Lotyšsko a Rumunsko se nově přesunou do tmavě červené kategorie s velmi vysokým rizikem nákazy koronavirem. Naopak Lichtenštejnsko a Kanárské ostrovy se přesunou mezi země s nízkým rizikem nákazy.\nMinisterstvo zdravotnictví v pátek aktualizovalo seznam zemí podle míry rizika nákazy koronavirem, který bude účinný od pondělí 11. října. V tmavě červené kategorii bude nově Lotyšsko a Rumunsko. Do oranžové kategorie se přesunou Azorské ostrovy, Norsko, Kypr a Lucembursko. Lichtenštejnsko a Kanárské ostrovy budou nově zelené.\nPři návratu ze zemí zelené a oranžové kategorie je nutné vyplnit příjezdový formulář. Před vstupem na území ČR nebo nejpozději do 5 dní po vstupu mají lidé povinnost podstoupit antigenní nebo RT-PCR test.\nPro návrat ze zemí z červené kategorie platí stejná pravidla jako při návratu z tmavě červené kategorie. Osoby vracející se z těchto oblastí musí ještě před návratem do ČR vyplnit příjezdový formulář a zároveň před návratem podstoupit antigenní nebo PCR test, pokud k návratu použijí hromadnou dopravu. Pro tyto cestovatelé platí také povinnost podstoupit po návratu do ČR PCR test, a to nejdříve 5. den a nejpozději 14. den po vstupu na území ČR. Do té doby je nutné zůstat v samoizolaci.\nTatiana Skoumalová 16. 9. 2021, 18:08\nV případě cesty do ČR individuální přepravou, není třeba absolvovat test před cestou, ale platí povinnost podstoupit po vstupu na území ČR nejdříve 5. den a nejpozději však 14. den PCR test. Do doby výsledku je nutná samoizolace.\nPodmínky testování a samoizolace při návratu se netýkají lidí, které mají alespoň 14 dní po plném očkování (v případě dvoudávkového schématu 14 dní po druhé dávce, v případě jednodávkové vakcíny 14 dní po očkování) nebo těch, které v posledních 180 dnech prodělali onemocnění covid-19. Zůstává jim jen povinnost vyplnit Příjezdový formulář. Uznává se také očkování občanům třetích zemí, kteří mají dokončené očkování z mimounijní země látkou schválenou Evropskou agenturou pro léčivé přípravky, nebo jí odpovídající vakcínou, která je schválena Světovou zdravotnickou organizací pro nouzové použití. Tyto osoby zároveň musejí mít vystavený ověřitelný certifikát, který je zveřejněný v seznamu certifikátů na webu Ministerstva zdravotnictví. Může se jednat také o očkování ze zemí, pro které byl uzavřen implementační akt a vydávají certifikát podle EU covid nařízení.


Rychle vytiskněte kódy polí konverzí kódů polí do běžného textu v aplikaci Word\nPři vkládání titulků do dokumentu aplikace Word budou ve vašem obsahu zobrazeny pouze kódy pole, například tabulka 1, tabulka 2 .... Chcete-li mít další znalosti těchto kódů polí, možná budete muset nejprve převést kódy polí na prostý text. Můžete také vytisknout kódy polí konverzí kódů polí na prostý text v dokumentu. Kutools pro WordJe Převést kódy polí do textu nástroj může rychle převést všechny kódy polí do prostého textu v dokumentu aplikace Word jedním klepnutím.\nVytiskněte kódy polí konverzí kódů polí na prostý text v celém dokumentu\nklikněte Kutools > Moře > Převést kódy polí do textu. Zobrazit screenshot:\nVytiskněte kódy polí konverzí kódů polí na prostý text v dokumentu\nChcete-li převést všechny své kódy polí na prostý text, můžete to rychle provést následujícím způsobem:\n1. Otevřete dokument, který chcete převést všechny kódy polí do obyčejného textu, a poté klepněte na tento nástroj Kutools > Moře > Převést kódy polí do textu. Zobrazit screenshot:\n2. Po klepnutí na tlačítko Převést kód pole na text se objeví okno s výzvou k výběru, klikněte na tlačítko "Ano"Tlačítko.\n3. Všechny kódy polí byly převedeny na obyčejné texty, jak je uvedeno na následujících screenshotech.\nPokud chcete převést konkrétní kódy polí pouze na prostý text, zvýrazněte nebo nejprve vyberte kódy polí, jak je uvedeno na následujícím snímku obrazovky.\nAplikaci použijte klepnutím Kutools > Moře > Převést kódy polí do textu. Pouze vybrané kódy polí budou převedeny na prostý text. Zobrazit screenshoty:\nOdpověď: Pomocí tohoto nástroje můžete také převést všechny kódy polí v části dokumentu na prostý text. Nejprve vyberte část dokumentu a poté použijte tento nástroj.\nB: Tato metoda umožňuje snadno převést kódy polí na obyčejný text a pohodlně pro vás vytisknout tyto prosté texty. Může být aplikován na všechny druhy kódů polí.


Noční incident ve Stříbře: Auto prý najelo do skupinky lidí a porazilo čtyři ženy | Blesk.cz\nJedu trempovat, řekl psychicky nemocný Martin (50) a zmizel z domova v Kamýku.…\n25. září 2017 ● 16:17\nIncident, při kterém měl černý teréňák najíždět před radnicí do lidí, se rozebírá na sociální síti. „Muž srazil čtyři ženy, které naštěstí utrpěly jen odřeniny. Nikdo ze svědků tohoto incidentu nezavolal záchranku. Muž poté zacouval a znovu se proti hloučku rozjel. Vytáhli ho z auta tři stříbrští muži, kteří vše viděli z dálky,“ uvádí se na Facebooku.\nA líčení události dál pokračuje. „Těsně předtím, než muži přiběhli, si cizinec dle svědků přesedl na sedadlo spolujezdce a na místo řidiče se posadila slečna. Ta policii tvrdila, že vůz řídila ona. Slečna neuměla ani slovo česky. Policie si muže po delší době odvezla a dívka v poklidu do auta nabrala zbytek svých kamarádů a odjeli,“ je popsaná celá událost na sociální síti.\nPřípadem se zabývá policie. „Přijali jsme oznámení o neshodách několika osob, které měly vyústit v najíždění vozidlem do lidí. Okolnosti celého incidentu i dosud získané informace prověřujeme, vyhodnocujeme kamerové záznamy a provádíme výslechy osob,“ uvedla policejní mluvčí Dagmar Jiroušková s tím, že policisté žádají očité svědky, nejlépe nezúčastněné osoby, aby se přihlásili stříbrským policistům.\nVIDEO: Auto ve Virginii najelo do lidí.\nAuto ve Virginii najelo do lidí. Twitter Alex Rubinstein\nkrimi, incident, auto, srazilo, ženy, najížděl, Plzeňský kraj, Stříbro\nMilovníci trabantů v Plzni slaví: Klub »bakeliťáků« funguje již 50 ...\nPolonahý šílenec vjel autem do davu: Zabil dítě, další kojenec boju...\nPomníček chlapcům (†7 a †12), které zabilo auto: Rituály, hábity, ...\nŘidič vezl nová auta, při brzdění jedno spadlo. Na Pražském okruhu ...\nabvydavatelstvi: TEN MLADY TURISTA KTERY SE TED PRED NEKOLIKA DNY ZTRATIL V TATRACH JE MRTVY ...NASLI HO TED ODPOLEDNE V HORACH MEZI SKALAMI ...JENOM V KRATASECH A BUNDE A V TATRACH KONCEM TYDNE NAPADL SNIH ...POCASI V TATRACH SE VELMI RYCHLE MENI, CO SI CHTEL DOKAZAT ..zbytecna smrt ..\n(25. 09. 2017 16:43)\nDo dvou let nebude v Česku problém najít místo na dobití elektromobilu, tvrdí…


Boccia Titanium 3759-02 - Helveti.cz\nÚvod > Hodinky Boccia Titanium>Dress>Boccia Titanium 3759-02\nPánské hodinky Boccia Titanium 3759-02\nPánské hodinky Boccia Titanium 3759-02 mají kulaté titanové pouzdro, které drží na ruce díky koženému řemínku. Na ciferníku, který je vyveden v černé barvě se skvěle vyjímají indexy v mosazné barvě, navíc je doplněn o ukazatel data...\nPánské hodinky Boccia Titanium 3759-02 mají kulaté titanové pouzdro, které drží na ruce díky koženému řemínku. Na ciferníku, který je vyveden v černé barvě se skvěle vyjímají indexy v mosazné barvě, navíc je doplněn o ukazatel data. Hodinky disponují chronografem a samostatně oddělenou vteřinovou ručičkou. Hodinky chrání proti odření odolné safírové sklíčko.\nHodinky jsou dárek . Ještě nebyl předán.


napsal: Tomáš Lokša, 20/05/2021\nNávštěvníci okolí Resortu Sepetná se mohou denně občerstvit v restauraci Sepetná, která je otevřena vždy od 11 hodin. Za hezkého počasí je k dispozici terasa s výhledem na hory. Níže jsou uvedeny tipy na výlety v okolí a také trasy, kudy se můžete k Sepetné nahoru z obce Ostravice vydat. Parkování je možné nad hotelem a je podmíněno poplatkem nebo útratou v restauraci.\nBezpečně v zimě na hory\nnapsal: Tomáš Lokša, 11/02/2021\nV zimním období se mohou podmínky v Beskydech měnit ze dne na den. Sněhová pokrývka, vítr a mráz hrají významnou roli. Také orientace v terénu nemusí být vždy snadná. Známá místa a trasy mohou vypadat úplně jinak. Proto je dobré se před výletem dobře připravit. Důležitá je znalost trasy, vhodné oblečení, pitný režim, výstroj a schopnost se lokalizovat.\nPivovar Radegast slaví 50 let\nnapsal: Tomáš Lokša, 02/12/2020\nDne 3. 12. 1970 byla v Nošovicích uvařena první várka piva Radegast, jehož symbolem se stal pohanský bůh, se kterým se mohou turisté setkat na hřebeni nedaleko Radhoště. Pro svou typickou hořkost si Radegast oblíbilo mnoho příznivců zlatavého moku a v Moravskoslezských Beskydech se často při výletech stává osvěžující odměnou v horských chatách a restauracích.\nJako moře pod Beskydami\nnapsal: Tomáš Lokša, 20/11/2020\nS trochou představivosti bychom si mohli u přehrady Baška připadat jako u moře. Během letní sezóny zde najdeme pláž, lodičky, hřiště na plážový volejbal a další sporty. O občerstvení zde také není nouze. Typickým poznávacím a tajemným prvkem je ostrůvek uprostřed vodní plochy. Při podzimní procházce je okolí barevné a ostrov může vybízet k fantazii.


Akademie Versailles již potřetí nabídne vedle prestižních kurzů i koncert pro veřejnost | Místní kultura\nAkademie Versailles již potřetí nabídne vedle prestižních kurzů i koncert pro veřejnost\nPRAHA: V třetím březnovém týdnu se do Prahy již potřetí sjedou účastníci mezinárodních interpretačních kurzů nazvaných Akademie Versailles. Ty budou v letošním roce věnované francouzské vokální a instrumentální hudbě období baroka. Pod vedením špičkových umělců a zkušených pedagogů, jako jsou francouzská sopranistka Chantal Santon-Jeffery, violoncellista Bruno Cocset, flétnistka Jana Semerádová nebo cembalistka Béatrice Martin se studenti seznámí se zásadami dobové interpretace, ale také se základy gestiky a barokního tance, deklamace, rétoriky a (v případě zpěváků) výslovnosti staré francouzštiny. Kurzy připravili pořadatelé festivalu Letní slavnosti staré hudby ve spolupráci s Centrem barokní hudby ve Versailles (CMBV), Francouzským institutem a Hudební fakultou Akademie múzických umění v Praze (Oddělení historicky poučené interpretace, cembalová třída).\nod 20.03.2019 do 24.03.2019\nVedle intenzivní individuální i skupinové práce se svými lektory se vybraní mladí pěvci a instrumentalisté z České republiky a mnoha dalších zemí včetně Francie, Ruska, Polska, Velké Británie, Japonska či Portugalska představí veřejnosti na závěrečném koncertu. Koncert proběhne v neděli 24. března 2019 od 14 hodin v Sále Martinů pražské HAMU. Vstup je zdarma na základě povinné registrace na josefina@collegiummarianum.cz.\nŠirší veřejnosti jsou otevřeny také úvodní přednášky, jimiž budou kurzy 20. března zahájeny a v nichž umělecký ředitel Centra barokní hudby ve Versailles Benoît Dratwicki a česká muzikoložka Jan Franková pohovoří o hudební praxi v Paříži, potažmo Francii 18. století. Přednášky se konají od 9.30 hodin v Galerii HAMU, vstup pro veřejnost je volný stejně jako v případě koncertu (tedy také na základě povinné registrace), na němž zaznějí díla J.-Ph. Rameaua, A. Campry, J.-N.-P. Royera a dalších.\nAkademie Versailles, která je dalším výsledkem intenzivní spolupráce mezi prestižním Centrem barokní hudby ve Versailles, jehož úkolem je zachování a šíření dědictví zejména francouzské barokní kultury, a mezinárodním hudebním festivalem Letní slavnosti staré hudby, proběhne od 20. do 24. března 2019 v prostorách HAMU v Lichtenštejnském paláci na pražském Malostranském náměstí. Omezenému počtu fundovaných zájemců, zejména z řad studentů vyšších hudebních škol, bude na základě předběžné registrace umožněna bezplatná pasivní účast na kurzech.\nKurzy jsou určeny studentům konzervatoří a vysokých hudebních škol, profesionálům a hudebním pedagogům; na základě zaslaných nahrávek byli lektory vybráni účastníci z České republiky, Francie, Dánska, Japonska, Polska, Velká Británie, Německa, Ruska, Turecka, Rumunska, Slovenska, Maďarska, Finska. Notový materiál zdarma poskytne Centrum barokní hudby ve Versailles.\nVeřejně přístupné akce v rámci Akademie Versailles 2019 (zdarma na základě povinné registrace na josefina@collegiummarianum.cz):\n20. března 2019, 9:30, Galerie HAMU\nMusic at Parisian Salons in the 18th Century and How Musicians from Central Europe Contributed to it\nFrench Style in Baroque Music: Context and úractices in Paris During the 18th Century\n24. března 2019, 14.00, Sál Martinů HAMU\nNa programu: J.-Ph. Rameau, A. Campra, M. P. de Montéclair, L.-N. Clérambault, J.-N.-P. Royer a další\npo registraci na festival@collegiummarianum.cz


SLA 3:4 FRM | HC Slavia Praha - HC Frýdek-Místek (Chance Liga) | Onlajny.com\nNeděle 07.02.2021, 15:00 • Chance Liga • 32. kolo\nI když už to vypadalo, že se Frýdek-Místek bude radovat ze tří bodů po obratu ve třetí třetiny, po vyrovnání domácích však zápas musel do prodloužení. V něm nahrál Husák volnému Denisi Kindlovi, který hostům přesnou ranou přibalil na cestu bod navíc. Slávisté tak jsou nadále ve velké krizi, kdy z posledních čtyř zápasů vybojovali jen dva body. (17:30:10)\n61:42 Denis KINDL - 3:4\nZ vítězství se nakonec přece jen radují hosté, museli si na něj ale počkat do prodloužení! Husák si u pravého mantinelu počkal na pohyb svých spoluhráčů a ideálně předložil kotouč volnému DENISI KINDLOVI, který měl dostatek času, aby zamířil a prostřelil Michajlova! Asistence: Patrik Husák a David Klimša.\nJeřábek si zajel za obranu, následně ale pálil příliš vysoko.\nMichajlov vyjel za odraženým pukem téměř až k modré čáře, následně pálil Mikulík, ale to už byl slávistický brankář zpět na svém místě.\nPo buly si najel do středu Buchta a následně vypálil, ale mířil jen do připraveného Suchánka.\nVyloučení v týmu HC Slavia Praha (Michal Poletín – 2 min., hrubost).\nVyloučení v týmu HC Frýdek-Místek (Ondřej Hrachovský – 2 min., hrubost).\nPo vhazování vypálil Jeřábek a Suchánek měl co dělat, aby kotouč udržel ve své výstroji.\nMartynek v rychlém protiútoku mířil jen do vyrážečky Michajlova.\nRozruch před Michajlovem udělal Šedivý, který se snažil dorážet volný puk, slávistický brankář ho ale udržel ve své výstroji.\n57:32 Petr VAMPOLA - 3:3\nTak přece jen je srovnáno! Kafka vyjel s pukem až k modré čáře a z otočky ho poslal na branku, kde zrovna projížděl PETR VAMPOLA, který kotouč tečoval mimo Suchánkův dosah! Asistence: Petr Kafka a Jindřich Barák.\nDo zakončení se natlačil Kafka, Suchánek puk vyráží.\nPražané se okamžitě vrhají do útoku a snaží se ještě vyrovnat.\n55:47 Jonáš PETEREK - 2:3\nHosté necelých pět minut před koncem využívají přesilovku a dostávají se tak do vedení! Klimša zpoza branky nahrál volnému JONÁŠI PETERKOVI, který zamířil a pěknou ranou prostřelil Michajlova mezi tělem a rukou! Asistence: David Klimša a Rostislav Martynek.\nBranky a nahrávky: 22. Šmerha (Vlček, J. Novák), 32. Kafka (Kuťák, J. Novák), 58. Vampola (Kafka, Barák) – 8. Klimša (Haman, Martynek), 49. Macháček (Tomi, Repe), 56. Peterek (Klimša, Martynek), 62. D. Kindl (Husák, Klimša)\nHC Slavia Praha: Michajlov (Málek) – Barák, Sedlák, Jeřábek, Buchta, J. Novák (C), T. Duda, Veber – Kafka, Vampola (A), Kuťák – M. Ondráček, Poletín, Kružík – Pšenička, Vlček, Šmerha – Všetečka, Šteiner, Jaroslav Brož.\nHC Frýdek-Místek: Suchánek (Švančara) – Haman, Hrachovský, J. Adámek, Husák, Repe, J. Michálek, Homola – R. Veselý, Mikulík (C), Šedivý – Martynek (A), D. Kindl, Klimša (A) – Macháček, Peterek, Tomi – Kaukič, Przybyla, Flok.\nRozhodčí: Grech, Hucl – Tvrdík, Sedláček\n01:18 SLA 2 M. Ondráček, držení\n07:27 FRM 0:1 Klimša (Haman, Martynek)\n13:46 FRM 2+2 Husák, vysoká hůl\n18:29 SLA 2 Jeřábek, hrubost\n21:37 SLA 1:1 Šmerha (Vlček, J. Novák)\n27:27 FRM 2 Martynek, sevření puku rukou\n31:19 SLA 2:1 Kafka (Kuťák, J. Novák)\n32:07 SLA 2 Kružík, sekání\n37:51 FRM 2 Kaukič, držení\n41:47 FRM 2 Macháček, nedovolené bránění\n48:44 FRM 2:2 Macháček (Tomi, Repe)\n51:56 FRM 2 Husák, zdržování hry / posunutá branka\n54:09 SLA 2 Všetečka, nedovolené bránění\n55:47 FRM 2:3 Peterek (Klimša, Martynek)\n57:32 SLA 3:3 Vampola (Kafka, Barák)\n58:59 SLA 2 Poletín, hrubost\nFRM 2 Hrachovský, hrubost\n61:42 FRM 3:4 D. Kindl (Husák, Klimša)


Byty na prodej v lokalitě Praha 2 - Praha - Vyšehrad, Vratislavova\nZde naleznete byty na prodej v lokalitě Praha 2 - Praha - Vyšehrad, Vratislavova.\nProdej bytu 3+kk, 72m2, Praha - Vyšehrad, Vratislavova\nHledáte prostorné bydlení v blízkosti vltavské náplavky či historického Vyšehradu? Nabízím vám pěkný slunný byt o dispozici 3+kk s výměrou 72 m2 a cca 5 m2 velkou terasou a možnosti využití zahrady, který na vás čeká v ulici…...\nprodej bytu 3+1, 83 m², Vratislavova, Praha 2 - Vyšehrad\nProdej bytu 4+kk, 104 m², Vratislavova, Praha - Vyšehrad\nNabízím k prodeji atypický byt v současné chvíli stavebně rozdělený na 2 bytové jednotky o dispozicích 3+kk 72 m2 a 2+kk 32 m2, které je v případě zájmu možné propojit do jednoho velkorysého bytu. Byt se nachází ve třetím patře domu s výtahem v lukrativní lokalitě Prahy 2 - Vyšehrad, s výhledem na pražskou náplavku. K velkému bytu náleží balkon. K bytům patří komora v přízemí (2 m2) a sklepní kó...\nLokalita: Vratislavova, Praha - Vyšehrad\nProdej bytu 3+kk, 98m2, Teplice, Vratislavova\nV zastoupení majitele Vám nabízíme krásný byt s terasou v nové rezidenci Letná-Belveder. Byt o dispozici 3+kk se nachází v přízemí a disponuje prostornou terasou o výměře 95 m ampsup2. Bytová jednotka má vlastní vytápění s kombinovaným ohřevem TUV, kotel…...\nLokalita: Teplice, Vratislavova\nProdej bytu 3+kk, 72m2, Teplice, Vratislavova\nV zastoupení majitele nabízíme Vám krásný byt s terasou v nové rezidenci Letná-Belveder. Byt o dispozici 3+kk se nachází v prvním nadzemním podlaží a disponuje prostornou terasou o výměře 88 m ampsup2 s jižní orientací, díky které je celý byt krásně prosvětlený…...\nProdej bytu 2+kk, 45m2, Praha - Vyšehrad, Přemyslova\nExkluzivně nabízíme byt 2+kk o velikosti 45,3 m2 v žádané lukrativní lokalitě Prahy – Vyšehradu.Byt se nachází v 6. NP bez výtahu a skýtá úžasné výhledy do okolí. Byt se stává z předsíně, obývacího pokoje s kuchyňským koutem, ložnicí, koupelny…...\nLokalita: Praha - Vyšehrad, Přemyslova\nProdej bytu 2+kk, 53m2, Praha - Vyšehrad, Neklanova\nDovolujeme si Vám nabídnout krásný, designový atelier 2+kk v pražské čtvrti Vyšehrad, v ulici Neklanova. Podlahová plocha bytu je 53 m ampsup2. Dispozice bytu a jeho vlastnosti: Byt se nachází v 1. nadzemním podlaží perfektně udržovaného cihlového domu . Bytová jednotka se…...\nprodej bytu 2+kk, 54 m², Botičská, Praha 2 - Vyšehrad\nProdej bytu 3+kk, 81 m², Botičská, Praha - Vyšehrad\nNabízím k prodeji velmi hezký byt 3+kk ve druhém nadzemním podlaží historického domu o podlahové ploše 81 m2 na krásném místě v katastrálním území Vyšehrad. Byt se nachází v oblasti oblíbených míst pro spokojené žití a pro příjemné strávení volného času jako je Vyšehrad, vltavská náplavka, botanická zahrada a Albertov. Jedná se o byt připravený pro rodinné bydlení anebo jako investiční......\nLokalita: Botičská, Praha - Vyšehrad\nByty na prodej v lokalitě Praha 2 - Praha - Vyšehrad, Vratislavova.


Roční poplatek za obojek TRACKER ARTEMIS - dobrylov.cz\nHome KYNOLOGICKÉ POTŘEBY GPS TRACKER TRACKER příslušenství Roční poplatek za obojek TRACKER ARTEMIS\nRoční poplatek za obojek TRACKER ARTEMIS\nCode: ROC POP ARTEMIS\nRoční poplatek / doba prodloužení pro psí obojek Tracker ARTEMIS.\nUpozornění pro vytvoření objednávky:\nPokud nebude současně objednávat jiné zboží, zvolte druh dopravy „OSOBNÍ ODBĚR“, kód pro aktivaci vám pošleme do emailu do 24 hod po zaplacení !\nRoční poplatek za obojek TRACKER ARTEMIS množství\nZakoupením tohoto produktu obdržíte na svůj e -mail aktivační kód, který vám prodlouží aktivaci obojku Tracker Artemis o jeden rok v aplikaci Tracker Hunter 6 a vyšší.\nAktivační kód Artemis který obdržíte, musíte zadat v Tracker Hunter 6 v nastavení obojku pod Telia IoT.\nZde najdete video pokyny pro prodloužení doby používání\nDodržujte rozsah použití:\nInstalace a použití pouze k dalšímu obojku Tracker Artemis\nInstalace SIM karty Tracker Artemis do telefonu nebo jiného mobilního zařízení je zakázána a je považována za porušení podmínek použití. V takovém případě bude SIM karta Tracker Artemis trvale deaktivována a není ji možné opětovně aktivovat a zaplacená částka nebude vrácena!\nTracker Oy má právo na náhradu vzniklých nákladů.\nPokud je předplatné používáno v rozporu s podmínkami použití, má Tracker Oy právo předplatné okamžitě ukončit.\nDOGTRACE DOG GPS X20+ sada, GPS sledovací zařízení. Dárek a doprava ZDARMA!!


Hodinky, které se dobijí teplotou lidského těla. Co dalšího nabízí veletrh IFA? - Světchytře.cz\nHodinky, které se dobijí teplotou lidského těla. Co dalšího nabízí veletrh IFA?\nBerlínský technologický veletrh spotřební elektroniky IFA, který je jednou z největších akcí svého druhu na světě, už tradičně začíná akcí ShowStoppers. Setkávají se na ní dva světy – novinky tu představují obří světové firmy i začínající startupy z garáže. Každý má pro sebe pár čtverečních metrů, všichni jsou si tudíž rovni, a kdo je opravdu dobrý, má šanci vyniknout…\nVždycky jsem chtěl umět hrát na piano. Pár jiných nástrojů zvládám celkem slušně, ale s klavírem jsem si nikdy úplně nerozuměl. Proto mě samozřejmě na první pohled zaujala blikající klávesnice Lumi Roli – ta údajně naučí základy klavírního hraní i naprostého začátečníka. „Stačí sledovat, jaké klávesy se vám rozsvěcují, a snažit se držet rytmus,“ směje se Rolf Hansen z firmy Lumi. Zkouším naprostý základ, dětskou písničku Twinkle Twinkle Little Star, a během pár taktů mi to jde tak dobře, že v klidu zvládám improvizovat a sólovat. Nadšen vlastním výkonem žádám něco těžšího, načež mi Rolf s potutelným výrazem pouští The Final Countdown od Europe – a já shořím jako papír. Inu, ne nadarmo se říká, že žádný učený z nebe nespadl.\n„The Final Countdown ve skutečnosti patří až na nejvyšší úroveň, během online kurzu byste mezitím prošel několika patry,“ ujišťuje mě Rolf. „V naší mobilní aplikaci máte na výběr různé způsoby hraní i stupně obtížnosti – od naprostých začátečníků po zkušené pianisty, kteří potřebují cvičit. Veškeré nahrávky je možné ukládat a sdílet.“ Současná verze klávesnice má malý rozsah (pouhé dvě oktávy), ale údajně se pracuje na vylepšení. A oproti různým softwarovým aplikacím má Roli nespornou výhodu v tom, že funguje jako skutečná klaviatura s dynamikou a odezvou.\nHrát na piano je prima, ale když má člověk hlad, jde hudba a koneckonců i veškeré jiné umění stranou. Zato oceníte různé chytré přístroje a aplikace v kuchyni. Třeba inteligentní senzory Safera, které hlídají, jestli to na sporáku nepřeháníte s teplotou. Stačí čidlo připevnit nad sporák a ono začne měřit teplotu. Když překročíte bezpečnou hranici, bude vás na to upozorňovat všemi možnými způsoby. Kromě toho Safera také pomáhá udržovat správnou teplotu při vaření a hlídá čistotu vzduchu.\nDo kuchyně patří i další chytrý přístroj, elektrický teploměr Meater. Jak název naznačuje, prostě ho zapíchnete do masa a na displeji telefonu si přečtete jeho aktuální teplotu. Normálně Meater (za 100 USD, tedy cca 2 300 Kč) funguje přes Wi-Fi, když si ale zakoupíte dražší model, můžete teploměr použít třeba i na chalupě, kde připojení nemáte – součástí je šikovný vysílač.\nStále populárnější jsou v poslední době i nejrůznější zdravotní pomůcky a aplikace. Izraelská firma Vayyar na ShowStoppers představila nejnovější verzi svého detektoru Walabot – na první pohled nenápadnou krabičku, která ovšem hlídá veškerý pohyb v místnosti a okamžitě rozpozná, když někdo upadne. V takovém případě začne na člověka mluvit, a pokud dotyčný nereaguje, Walabot automaticky zavolá na číslo uložené v paměti. Pokud tedy máte starší příbuzné a bojíte se, aby se jim něco nestalo, Walabot je pohlídá. Přitom celkem spolehlivě rozpozná pád od situace, kdy se jen tak dobrovolně natáhnete na zemi nebo třeba cvičíte.\nDalší chytrou zdravotní pomůckou je detektor DFree, jenž u seniorů řeší nepříjemné problémy s inkontinencí. Na břicho si připnete drobné čidlo, které pomocí ultrazvuku hlídá stav vašeho močového měchýře. Když je čas dojít si na WC, diskrétně vás na to upozorní v mobilní aplikaci. Podle Johanny Weberové, která systém na ShowStoppers představila, se riziko nepříjemných nehod díky DFree snižuje zhruba o osmdesát procent. A do zdravotní kategorie patří i elegantní chytré hodinky Withings s vestavěným měřením EKG.\nHodinky, které dobíjí lidské teplo\nKdyž jsme u chytrých hodinek, hodně mě zaujal model PowerWatch. Robustní hodinky pro sportovce se od konkurence liší v jednom velmi podstatném ohledu – vůbec je nemusíte dobíjet. Využívají totiž termoelektrickou energii, jinými slovy je pohání vaše tělesné teplo. Kromě toho jsou vybaveny i malým solárním panelem, ale lidská energie je dokáže dobíjet v běžném provozu sama, takže se s nimi můžete klidně pustit i do polární noci. Zájemci o tento efektní přístroj si musí připravit 500 dolarů, tedy nějakých jedenáct tisíc korun.\nZ úplně jiné kategorie pocházejí sluchátka Jabra Elite 85H, podle výrobců jeden z prvních modelů své kategorie s umělou inteligencí. Elegantní a mimo jiné i výborně hrající sluchátka jsou vybavena aktivním tlumením hluku, což samozřejmě není nic mimořádného, ovšem v tomto případě lze inteligentní systém nastavit tak, aby tlumil jen běžný hluk a důležité zvuky naopak do sluchátek propouštěl. Oceníte to třeba na letišti nebo na nádraží, kde uslyšíte hlášení z reproduktorů, ale i doma nebo v práci, kde Jabra údajně dokáže mezi spoustou hlasů rozpoznat ten, který v žádné situaci nechcete ignorovat, třeba manželku nebo šéfa.\nNa ShowStoppers toho bylo k vidění samozřejmě mnohem víc, patrně nejsilnější zastoupenou kategorií bylo chytré bydlení. To ovšem platí pro celý veletrh – nejrůznější produkty a systémy pro inteligentní domácnost jsou letos v Berlíně natolik všudypřítomné, že jim budeme věnovat samostatný článek.


Akční kamera Kehan C60 Pro s vánoční slevou - GizChina.cz\nAkční kamera Kehan C60 Pro s vánoční slevou\nHana Kučerová — 7.12.2016\nSpolečnost Kehan si připravila speciální vánoční slevu na svou akční kameru Kehan C60 Pro, která by mohla zaujmout outdoorové filmaře. Kamera je schopna snímání až v 4K rozlišení (30fps) a lze ji použít i pro extrémně rychlý záznam.\nV rámci režimů zde najdeme normální záznam, time-lapse, slow-motion nebo záznam ve smyčce (loop recording). Kehan C60 Pro je vodotěsná, takže není problém natáčet i videa pod vodní hladinou až v 30 metrové hloubce.\nDisplej kamery je 2 palcový, procesorem je Allwinner V3 a jako obrazový snímač byl použit Sony IMX179 s 170° úhlem záběru. Baterie má kapacitu 400 mAh a měla by vydržet až 90 minut natáčení videa v rozlišení 1080px.\nBližší informace o akční kameře Kehan C60 Pro naleznete zde a tamtéž ji také můžete zakoupit za 129,99 dolarů. My vám však přidáme ještě slevový kupón ve tvaru KHC60PRO, který cenu kamery poníží na 97,99 dolarů. Platnost kupónu je do 9. prosince/decembra.\nŠtítky: Akční kameraKehanKehan C60 Prosleva\nDalší článek Recenze rádoby chytrých hodinek No.1 G6\nPředchozí článek Doogee Shoot 1 - společnost Doogee připravuje telefon s duální kamerou


Kde koupit Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62\nVel. 62, Nicol 14605, Kolekce: Koloušek - PZ 2018/19 Bavlněné dupačky NICOL.

Dupačky jsou vyrobené z kvalitního přírodního materiálu, příjemné a… Zobrazit celý detail produktu >>>\nZboží Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62 které hledáte kde nakoupit je k dispozici k zakoupení za 172 Kč v online e-shopu. Neváhejte a mrkněte do tohoto obchodu na podrobnější informace o zboží a zjistěte si podrobnosti o produktu.\nVel. 62, Nicol 14605, Kolekce: Koloušek - PZ 2018/19 Bavlněné dupačky NICOL.

Dupačky jsou vyrobené z kvalitního přírodního materiálu, příjemné a měkké na omak.
Praktické zapínání na patentky usnadňuje převlékání a přebalování miminka - praktické.

NOVÁ KOLEKCE NICOL.

Dupačky jsou vyrobené z atestované kvalitní česané 100% bavlny.
1.Jakost.

Rozměry:
Vel.52 délka - 43 cm, hrudník - 20 cm.
Vel.56 délka - 46 cm, hrudník - 22 cm.
Vel.62 délka - 49 cm, hrudník - 22 cm.
Vel.68 délka - 53 cm, hrudník - 24 cm.
Vel.74 délka - 56 cm, hrudník - 25 cm.
Rozměry se mohou minimálně lišit +- 0,5 cm-1,5 cm.

Proč oblečení NICOL?
Protože, milujete své děti!
Oblečení NICOL patří mezi oblíbené oblečení maminek.
Vše vyrobeno v nejlepší kvalitě s láskou.\nZ toho e-shopu Mamitati.cz můžete pohodlně a bezpečně zakoupit Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62 z Praha, Brno, ostrava, Plzeň, České Budějovice, Liberec, Olomouc, Hradec Králové, Zlín a dalších měst po celé ČR což je velká výhoda nákupů přes internet s doručením až domů.\n- identifikátor EAN 5902444564665 a ID 95701\nVýdejní místa jsou již téměř ve všech větších i menších městech po celé republice. Jednoduše si zvolte kde koupit Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62. Při nákupu si vyberte podle PSČ či polohy nejvhodnější výdejní místo, co vám vyhovuje.\nVdejní místa Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62 na Heuréce\nPokud si nejste stále jisti, zda e-shop Mamitati.cz doručuje přímo k vám zboží se sekce Vybavení a doplňky Nicol, nebo se vám nechce platit za poštovné, ale chcete si zboží vyzvednout a překontrolovat osobně, podívejte se na výdejní místa obchodů na heuréce. Kde si vyfiltrujete podle polohy nejbližší výdejní místa (např. uloženka, zásilkovna, balíkobot atd.) kde si můžete Kojenecké bavlněné dupačky Koloušek, vel. 62 vyzvednout.\nTop/tílko nejen pro těhotné - červená


Pro profesionály, nováčky i studenty\nJsou pracovní místa inzerovaná online aktuální?\nAno. Všechna pracovní místa inzerovaná na našich kariérních stránkách jsou aktuální. Zveřejněné nabídky práce budou vymazány až tehdy, když se daná pozice obsadí.\nKde najdu informace o nejnovějších nabídkách práce?\nExistují dva způsoby, jak získat informace o nových pracovních místech. První možností je vytvořit si vyhledávacího agenta prostřednictvím Společenství talentů společnosti BASF. Pokud o to máte zájem, zaregistrujte se do našeho Společenství talentů a uveďte kritéria vyhledávání v podobě klíčových slov a lokality přímo pod vašimi osobními údaji. Pak si zvolte frekvenci, s jakou chcete být informováni, a kliknutím vyhledávacího agenta uložte. Pokud ho chcete smazat, můžete se přihlásit do Společenství talentů a svého vyhledávacího agenta vymazat označením příslušné značky. Svého vyhledávacího agenta můžete kdykoliv upravit nebo smazat. Nebo si můžete vytvořit vyhledávacího agenta v našem evropském online systému podávání žádostí. Přihlaste se do svého profilu uchazeče, zvolte položku „Vyhledávací agent“ a klikněte na možnost „Přidat“. Po dokončení výběru kritérií vyhledávání je uložte jako „vyhledávacího agenta“. Pak už jen zadejte název agenta a zvolte frekvenci, s jakou chcete být informováni, a klikněte na možnost „Uložit“. Tímto je váš vyhledávací agent aktivní. Své vyhledávací agenty můžete kdykoliv upravit nebo smazat.\nJaká je vaše politika ochrany osobních údajů v souvislosti s online systémem podávání žádostí?\nVeškeré údaje poskytnuté společnosti BASF se zpracovávají v přísném souladu legislativou o ochraně údajů. Veškeré informace o uchazeči získané prostřednictvím našeho online systému podávání žádostí jsou považovány za absolutně důvěrné a používají se výhradně pro personální účely, náborový marketing nebo úkony související s hledáním talentů.\nJaké příležitosti rozvoje jsou v nabídce pro absolventy vysokých škol?\nBASF je společnost zaměřená na technologie. Naši řídící pracovníci vyžadují nejen manažerské schopnosti, ale i širší rozhled v oblasti technologického pokroku a instinktivní chápání světových trhů. Když začnete pracovat v naší společnosti, můžete se bez ohledu na to, jaký máte titul nebo jakou pracovní pozici obsadíte, pohybovat mezi různými oblastmi činnosti a vyzkoušet různé funkce, dokud se nerozhodnete, zda se budete věnovat kariéře odborníka nebo řídícího pracovníka. Pracovní rotace a obohacování práce jsou nedílnou součástí vašeho rozvoje ve společnosti BASF.\nJak si mohu podat žádost?\nŽádost si můžete podat buď prostřednictvím našeho online systému podávání žádostí, nebo nám můžete poslat vyplněnou žádost e-mailem nebo poštou. Kontaktní pole vpravo obsahuje všechny informace, které potřebujete k podání žádosti. Prosíme vás, abyste do žádosti uváděli pouze jednu e-mailovou adresu. Pokud jste uchazečem o program vzdělávání nebo o společný pracovní/studijní program, přejděte na tento odkaz.