Mrtvá zóna | StephenKing.cz\nMrtvá zóna je v pořadí pátým románem Stephena Kinga a podle všech dostupných statistik prodeje knihy patří mezi jeho nejúspěšnější. Jde o příběh, který se do určité míry – a skutečně do určité míry – odlišuje od ostatních autorových hrůzostrašných próz. Je to vzrušující a napínavý příběh, jehož děj se odvíjí na pozadí skutečných historických událostí ve Spojených státech v sedmdesátých letech. Nahlédněte do zázračné mysli Johnnyho Smithe...\nRok vydání v USA: 1979 Rok vydání v ČR: 1999\nAutor obálky: Václav Rytina Překlad: Tomáš Hrách\nHl. postava: Johnny Smith Počet stran: 424\nHodnocení čtenářů: 85% Zpracování: pevná/vázaná s přebalem\nDalší zpracování: film, TV série, Vydání: vydání\nMrtvá zóna je první knihou Stephen Kinga, která byla přeložena v tehdejším Československu a vydána za dob totality, a to v nakladatelství Smena roku 1987 v překladu Dariny Urbánkové (do slovenštiny). Svého času vůbec bylo Slovensko ve vydávání poněkud rychlejší a pružnější než Česko, co se týče Kingových knih. Z doslechu jsem se dozvěděla, že ale ty překlady nebyly moc kvalitní. Toto bohužel stále trvá.\nPostava Johnnyho Smithe vznikla na základě reálného člověka, Petera Hurkose, který údajně vládl jistými schopnostmi a pomohl odhalit sériového vraha, své schopnosti měl nabýt po pádu z žebříku. Skutečnosti na pozadí románu jsou rovněž z části pravdivé, doba voleb po prezidentovi Nixonovi byla velmi ožehavá. A jak všichni víme, Castle Rock neexistuje :-)\nMrtvá zóna byla v r. 1980 nominována na cenu Locus Awards v kat. Fantasy Novel (2. místo) a na cenu Balrog Awards v kat. Novel. a na českou cenu ASFFH v r. 1999 v kat. Nejlepší horor (2. místo).\nKniha byla zfilmována jako film, The Dead Zone (1983), ale i jako televizní série The Dead Zone, která ale použila pouze hlavní myšlenku z celého románu a následně si jela ve své linii.\nSlušně napínavý thriller s politickou zápletkou a nádechem nadpřirozena. První část, Kolo štěstí, celkem rychle odsýpá a baví. Jako na kole štěstí se otáčí osud Johnnyho a stejně tak rychle otáčíte stránky v napětí, co se s Johnnym ještě stane. Smějící se tygr vás trochu přibrzdí politikou. Zvláště pro ty, kteří ji zrovna nemusí (což asi bude velká většina), může být velká část druhé kapitoly trochu nudná a trochu zavádějící. Že je Greg Stillson parchant už víme z prvních stránek, tak proč o tom psát ještě víc. Naštěstí její závěr se už vrátí ke kořenům starého dobrého Kinga a opět se s vámi roztočí sled událostí. Shrnutí v mrtvé zóně pak zodpoví poslední otázky a jednu otevře. Že je konec knihy smutný, že to pro Johnnyho neskončí dobře, asi očekáváte (u Kinga šťastné konce prostě jaksi moc nejsou, až na pár výjimek), snad jen byste si přáli více pekla pro toho parchanta Stillsona.\nDala bych více procent, ale i mě ta politika nudila, i když ji jako vždy King napsal čtivě.\nTygr na kole na cestě do zóny (úryvek)\nV následujících letech míval Johnny takové zvláštní předtuchy - třeba věděl, jakou písničku budou hrát v rádiu, ještě než po ní diskžokej (fakt je to tam takhle napsané, pozn. redakce) sáhl, a takové věci -, ale nikdy to nespojoval se svou nehodou na kluzišti. Tou dobou už ostatně celou věc pustil z hlavy. Na těch předtuchách nebylo nic zvláštního, ani se neobjevovaly nijak často. A nic zvláštního se také nestalo, až do toho večera, kdy si nasadil tu masku a šel na okresní pouť. Až do toho večera, kdy měl druhou nehodu.\nNa chvíli zavřel oči; rychle oddechoval, po tvářích mu stékal pot jako slzy, leskl se mu jako diamanty v nakrátko ostříhaných vlasech a u nohou mu umíral dobitý pes. Tmou za víčky mu proplouvala barevná světélka a tepala v rytmu jeho srdce. Bolela ho hlava. Někdy přemítal o tom, jestli snad nepřichází o rozum. Jako třeba teď. Původně chtěl tomu psu jenom dát čichnout čpavku a zahnat ho zpátky do stodoly, aby mohl na zápraží nechat svou vizitku. Jindy by se mohl vrátit a něco prodat. A teď? Jenom se koukni, cos provedl. Teď tu dost dobře nemůžeš žádnou vizitku nechat, no ne?\nŠlo o tu ženu, co poslala šátek v naději, že zjistí, co se stalo s jejím bratrem. Byl to bílý pletený šátek, který se nijak nelišil od miliónů podobných. Sotva se ho však dotkl, skutečnost otcova domu se znenadání rozplynula, zvuk televize z vedlejšího pokoje střídavě sílil a slábl , sílil a slábl, až se změnil v uspávající bzukot letního hmyzu a vzdálené zurčení vody. Cítil vůni lesa. Teď uviděl svůj batoh opřený o jakýsi starý a mechem zarostlý polom, z nějž tu a tam vyčuhovaly bílé suché větve jako kosti, ano, viděl svůj batoh, jenže se k němu nemohl dostat, protože od něj odešel jen o pár metrů stranou, aby si ulevil a jako na potvoru si stoupl na pořádně rozmáčené místo, kde mu bláto sahalo až k vršku kanad, snažil se couvnout a najít si nějaké lepší místečko, jenže nemohl. Nemohl, protože to vlastně žádné bahno nebylo. Bylo to... něco jiného. ... Byl sám, měl tu umřít docela sám, otevřel tedy ústa, aby ještě jednou vykřikl, ovšem žádný výkřik z něj nevyšel, protože písek mu natekl do pusy, přelil se mu mezi zuby a přes jazyk, to už polykal písek a ten křik se už nikdy neozval - Johnny se probral s husí kůží po celém těle a zbrocený studeným potem; šátek svíral mezi prsty a přerývaně lapal po dechu. Odhodil šátek na podlahu, kde zůstal ležet jako stočený bílý had. Už se ho ani nedotkl.\nStillson byl přes svou hřmotnou postavu dost hbitý. Mladá bruneta, jíž si Johnny povšiml už dříve, stála asi v polovině prostřední uličky a držela svého plačícího synka v náručí, jak se ho pořád snažila krýt tělem. To, co nyní Stillson udělal, Johnnyho zaskočilo natolik, že málem upustil pušku. Vytrhl chlapce matce z rukou, otočil se k ochozu a držel hošíka před sebou. Na mušce už tedy neměl Stillsona, ale malou zmítající se postavičku (ta clona modrá clona žluté pruhy tygří pruhy) v tmavomodré kombinéze s jasně žlutými nášivkami. Johnnymu poklesla brada. Jistě, byl to Stillson. Tygr. Jenomže za clonou. Co to má znamenat? zařval Johnny, jenže z hrdla se mu nevydrala ani hláska. Matka tehdy zaječela, i když Johnny to už všechno slyšel někdy předtím. "Tommy! Vrať mi ho! TOMMY! VRAŤ MI HO, TY HAJZLE!" Johnnyho hlavu zaplavovala temnota, nadouvala ji jako měchýř. Všechno se v ní pozvolna rozplývalo. Jediné světlé místo zůstávalo kolem mušky namířené přímo na hruď té postavičky v modré kombinéze.\nJohnny Smith muž, který se probudí z kómatu s darem vidin z budoucnosti, bývalý učitel, přítel Sáy\nGreg Stillson prohnilý politik kandidující na prezidenta\nSára X přítelkyně Johnnyho v době, kdy se mu stala nehoda\nChuck bohatý student, pro kterého Johnny pracuje


Ve Venezuele dochází pivo, prezident vyzývá ke znárodnění továren - Euro.cz\nDaniel Deyl, 3. 5. 2016\nEkonomický pokles Venezuely dostal v posledních dnech nový rozměr. Zaprvé, prezident Nicolás Maduro a jeho strana vyzvaly dělníky, aby převzali továrny, které zastavily provoz. Zadruhé, v zemi dochází pivo.\nVláda v Caracasu minulý týden zavedla pro státní zaměstnance dvoudenní pracovní týden, aby ušetřila eletrickou energii. Kromě jiného totiž zemi sužuje sucho, které ubírá na výkonnosti vodní elektrárny na přehradě Guri.\nElektřina však není zdaleka to jediné, co Venezuelanům schází. Chybějí i dolary. Empresas Polar, největší soukromě vlastněná firma v zemi, minulý týden zavřela své pivovary, protože není schopná platit importované suroviny. Nemá přístup k devizám – vláda jej totiž pro veškeré podnikatelské sujekty omezila. Pivo se tak zařadilo do stále rostoucí řady produktů, které ve Venezuele chybějí. Za firmu se postavili její zaměstnanci, kteří žádají vládu, aby umožnila firmě devizy získat.\nPřečtěte si, jak Venezuela slouží čínským zájmům\nSituace se vyostřila v pondělí, kdy vedení venezuelské vládní socialistické strany vyzvalo obyvatele země k záboru továren, které musely zastavit provoz kvůli hluboké ekonomické krizi v zemi. Viceprezident strany Diosdado Cabello ve státní televizi VTV prohlásil, že Venezuelané na převzetí firem mají právo. K podobnému kroku vyzval o víkendu i prezident Nicolás Maduro. „Podnik, který zastavil provoz, by měli převzít zaměstnanci, aby se zabránilo jeho paralýze, ať už se firma jmenuje, jak chce,“ řekl Cabello v televizi.\nŠéf odborů: Může za to vláda\nPodle šéfa odborů firmy Polar Rogera Palaciose je za nedostatek potravin v obchodech zodpovědná vláda a její chybná politika. „Způsobili to, že jsme závislí na dovozech. Nemáme ale devizy na to, abychom nákup surovin zaplatili,“ prohlásil pro místní rozhlas Unión Radio Palacios. Podle něj jsou zaměstnanci teď zmatení a nejistí kvůli vládním prohlášení, že mohou podniky zabrat.


Nádherná Mazda RX-8 stojí necelých 20 000 Kč. Výkon ovšem není z největších - Automix.cz\nMazda a její rotační motory je téma, které nedává spát žádnému auta milujícímu člověku. Veškerá negativa jsou notoricky známá, až občas má člověk pocit, že se na neoddiskutovatelné výhody rotačního motoru zcela zapomíná.\nSoučasná situace na trhu je taková, že Mazdy RX-8 stojí méně, než zachovalý Favorit, což má pochopitelně svůj důvod. Na vině je v drtivé většině motor, který už zcela ztratil kompresní tlaky, případně je brzy ztratí.\nKluci z CarThrottle koupili červenou RX-8 za necelých 20 tisíc Kč a otestovali ji na motorové brzdě. A upřímně řečeno, vzhledem k ceně konkrétního kousku nejde o vůbec špatný výsledek. Konec konců, ani po vzhledové stránce testovaná RX-8 nevypadá vůbec zle. Navíc startuje a je plně pojízdná.\nSilnější verze 1,3litrového „rotaxu“ měla podle výrobce 238 koní, což ale většina majitelů neguje s tím, že výkon byl už z výroby většinou o něco nižší. Tak nebo tak, Mazda RX-8 je fenomenální sportovní auto, které v podobném provedení pravděpodobně nikdy nevznikne.\nJestli vás zajímá, jak nebohá RX-8 dopadla na motorové brzdě, pusťte si přiložené video.\nDobrá zpráva je, že kluci z CarThrottle mají zájem červenou sportovní RX-8 opravit. Vsadíme se, že na vině budou těsnící lišty rotačních pístů…


Dražby obchodních prostor Pňovice | TISCALI, s.r.o.\nAktuální nabídka dražby obchodních prostor Pňovice denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si dražby obchodních prostor Pňovice než Vás někdo předběhne.\nKategorie dražby obchodních prostor Pňovice se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele dražby obchodních prostor Pňovice neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je dražby obchodních prostor Pňovice právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné dražby obchodních prostor Pňovice\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii dražby obchodních prostor Pňovice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující obchodní prostory Pňovice, a to obchodní prostory na prodej Pňovice, pronájem obchodních prostor Pňovice, dražby obchodních prostor Pňovice.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii obchodní prostory k dražbě Pňovice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích obchodní prostory Pňovice, obchodní prostory na prodej Pňovice, pronájem obchodních prostor Pňovice, dražby obchodních prostor Pňovice.\nNehledáte dražby obchodních prostor Pňovice ?\nPokud jste v této kategorii dražby obchodních prostor Pňovice omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí dražby obchodních prostor Pňovice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii dražby obchodních prostor Pňovice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr dražby obchodních prostor Pňovice. Určitě lépe naleznete dražby obchodních prostor Pňovice, který hledáte.


Cyklostezka z Kroměříže do Postoupek má být hotová na podzim 2019 - Kroměřížský deník\nRadnice v Kroměříži pokročila v přípravách stavby cyklostezky do místní části Postoupky. Je už vydáno pravomocné územní rozhodnutí a dohodnut termín výluky na železnici, která je nutná kvůli stavbě podjezdu pod tratí.\n„Výluka bude trvat deset dní a je plánována na září příštího roku,“ upřesnil místostarosta města Pavel Motyčka.\nCyklostezka má být součástí takzvané arcibiskupské stezky vedoucí až do Olomouce, navržena je na komunikaci od vodní elektrárny na Strži a má být dlouhá 430 metrů. Odhad nákladů se pohybuje kolem devíti milionů korun.\n„O několik milionů korun ji ale prodraží zmíněná výluka na železnici, bez které bohužel stavba cyklostezky není možná,“ dodal cyklokoordinátor radnice Viliam Staněk.\nMěsto chce získat dotaci ze Státního fondu dopravní infrastruktury, mohla by činit až 85 procent stavebních nákladů.\nCyklostezka by měla být hotová do konce roku 2019, kroměřížská radnice chystá i stavbu cyklostezky do sousední obce Rataje, konkrétně do její části Sobělice.


eliss_ 5. 9. 2012 11:45\nAhojky, máte někdo zkušenosti s registrací u personálních agentur (např. Manpower) a jak to vlastně probíhá, když se chci registrovat přímo u nich na pobočce, dělají si nějaký úvodní pohovor atd.? Má to vůbec cenu u nich zkoušet?\nCiiicaaa 5. 9. 2012 12:27\nV rámci odpovědí na nějaký inzerát jsem byla nucena se u nich zaregistrovat, v jedné jsem dokonce musela zaplatit vstupní poplatek, což jsem udělala poprvé a naposled. Z mých zkušeností u cca 5ti agentur - poví ti něco o pozici na kterou odpovídáš + si s nima vyplníš jejich vstupní dotazník, kde vypíšeš o jaké pozice máš zájem, jaké jsou tvé jazykové a odborné znalosti (většinou formou nějakého testu) a oni ti řeknou, že jakmile bude nějaká pozice vhodná pro tebe, že se ozvou. NO, A PAK UŽ SE NIKDY NEOZVOU\npetula88 5. 9. 2012 12:33\nSouhlasím s Ciiicaaa - vyplníš, strávíš tím čas a pak se nikdy neozvou, takže čas strávený u nich na pobočce radši využij jinak\nMalacek 5. 9. 2012 12:43\nCituji Ciiicaaa: . NO, A PAK UŽ SE NIKDY NEOZVOU\njo, jo realita je tvrdá...\neliss_ 5. 9. 2012 12:56\naha, no mně právě kámoška říkala, že např. její manžel byl s manpowerem spokojený a dodnes mu chodí nabídky, tak jsem chtěla znát názor i ostatních\nCiiicaaa 5. 9. 2012 12:59\nReaguji na eliss_: Doporučuju se spíš zaregistrovat na prace.cz (jobs.cz, nabídky jsou stejné).\nJanis87 5. 9. 2012 13:25\nJá jsem se regitrovala u Manpower u nás ve škole, když byl veletrh pracovních příležitostí... už se neozvali. Teď jsem se kvůli nabídce práce byla u Adecca, ale tam jsem se přímo neregistrovala......... dělala jsem tam jen vstupní pohovor kvůli té brigádce, který předcházel pohovoru přímo na pracovišti... nic jsem neplatila, s přístupem úřednic jsem velmi spokojená.\njana81 5. 9. 2012 13:38\nU agentur asi záleží na tom, co mají zrovna za nabídky. Kdyby měli nabídky na pozice, jaké sháníš, tak se určitě ozývat budou. Je totiž v jejich zájmu pro nabízené pozice najít vhodné zaměstnance, jelikož z toho mají velké provize. Já si svoje poslední zaměstnání našla přes Grafton. S nimi jsem byla celkem spokojená. Sama jsem sledovala jejich nabídky, když mě něco zaujalo, napsala jsem jim a oni mi domluvili pohovor u firmy (nebyl to teda ale samozřejmě jediný způsob, jakým jsem si práci hledala; jen na to, že ti agentury něco budou dohazovat, se spoléhat nedá). Jednou mi sami poslali nabídku na jednu pozici a zrovna tu jsem získala. Můj přítel taky získal zaměstnání přes Grafton, i když ten byl s jejich přístupem spokojený trochu méně než já. Záleží asi i na tom, který konkrétní pracovník tě bude mít "na starosti". Můj přítel to zkoušel u více agentur a u některých měl taky zkušenost takovou, že slíbili, že se ozvou s nabídkami a neozvali se, kolikrát pak ani nereagovali na jeho dotazy. Jinak "vstupní pohovor" jsem u nich jeden absolvovala, pak už jsme komunikovali jen přes email, případně telefon.\neliss_ 5. 9. 2012 13:57\nReaguji na jana81: díky!\njana81 5. 9. 2012 14:04\nReaguji na eliss_: Není zač Každopádně si myslím, že cenu to určitě má, personální agentury vyzkoušet, nikdy nevíš, co zrovna pro Tebe budou mít za nabídky. Hodně velkých firem si nabídky práce samo ani neinzeruje, jdou rovnou přes agentury. Já osobně mám radši komunikaci přímo se zaměstnavatelem než přes agentury (je to někdy zdlouhavější a agentury jakéhokoli typu nemám ráda - něco jako realitky), ale někdy se nedá nic dělat.\nLotta 5. 9. 2012 16:32\nJá v jedné zde zmiňované personálce pracovala. Pokud chtějí někde poplatek, není to vůbec seriózní firma, od takových pryč! Personálce platí firma, která zaměstnance hledá, určitě ne zaměstnanci sami. Co obnáší registrace - vyplníš dotazník se základními údaji, nejlépe rovnou přinést i životopis. Personalistka s tebou udělá úvodní vstupní obecný pohovor. Buď hovoříte o tom, co vlastně hledáš a na co by ses hodila, nebo se bavíte rovnou o pozici, která je právě otevřená. To, zda se ozvou a opravdu tě pozvou na pohovor, záleží hodně na tom, jaké pozice se zrovna otevírají. Upřímně - chodili tam lidi, o kterých bylo už při pohovoru jasné, že se jim neozveme. Buď hledali pozice, které se téměř neotevírají (třeba servírky), nebo byli nepoužitelní - většinou vystupováním. Ovšem kandidáty, kteří byli slibní, si personalistka dává na stranu a pokud se pro ně otevře pozice, určitě jim zavolá - je pro ni jednodušší vzít na pohovor lidi, o kterých už něco ví, než zase naslepo vybírat z životopisů. Dobrým kandidátům se volalo i opakovaně. Hlavně na pohovor do firem se pošlou ale až kandidáti, kteří mají reálnou šanci uspět - firma totiž personálce platí většinou až v případě, že je kandidát opravdu zaměstnán, takže personalistka nebude ztrácet čas s někým, kdo to půjde "zkusit". Ty navíc nebudeš zbytečně chodit na pohovory, na kterých máš malou šanci uspět, je to tedy i úspora času pro tebe. Personálka tě také připraví na pohovory už přímo ve firmě, je v jejich zájmu, abys uspěla. Takže zaregistrovat se se určitě vyplatí, vhodné je ale stále vyvíjet vlastní aktivitu. Rozhodně za to nedáš víc, než pár minut svého času a třeba se na tebe usměje štěstí.\nfarahh 5. 9. 2012 20:47\nu nás v kraji královéhrad. a pardubickém je jedna jediná nabídka na konkrétní pozici. Inzeruje ji OSM personálních agentur\nCiiicaaa 4. 10. 2012 13:16\nChtěla bych se podělit o novou zkušenost s personální agenturou, konkrétně se jedná o agenturu CPL jobs v Praze. Ač jsem velký odpůrce agentur (viz mé příspěvky výše ) tak s touto agenturou jsem zažila absolutně snovou spolupráci. Pracovnice, která se mi věnovala, byla naprosto profesionální, na 1. kole pohovoru mi řekla mnoho důležitých rad a postřehů nejen co se týče "mé" pozice, kvůli které jsem tam byla, i po pohovorech už přímo ve firmě se mnou byla stále v kontaktu, ptala se mě jak se mi tam líbí, jaké mám pocity atd. Příští týden nastupuju do vysněného zaměstnání a tuto agenturu budu teď chválit všude kde budu moct


GPO Retro PCD 299 Black - Muziker CZ\nOsobní audio / Hudební přehrávače / Hudební přehrávače-Stolní / GPO Retro PCD 299 Black\nHudební přehrávač - Stolní / Kód produktu: GPO45 / ID: 282797\nHodnocení produktu:GPO Retro PCD 299 Black\nVlastníte GPO Retro PCD 299 Black, nebo jste měli možnost produkt používat?\nPodobné produkty jako:GPO Retro PCD 299 Black\nHudební přehrávač - Stolní Kód produktu: GPO46 Přenosné rádio, CD a kazetový přehrávač 3 v 1. Nabízí rozhlasové vysílání AM a FM s programováním oblíbených stanic. Možnost přehrávat CD/CDR-W. Rádio je vybaveno 2-ciferným červeným LED displejem a teleskopickou anténou. Vysokovýkonné reproduktory jsou kryty chromovanými mřížkami. Výkon 2x 1W. Napájení prostřednictvím elektrické sítě nebo baterií. Rozměr: 24x29x14 cm. Hmotnost: 1,85 kg. Barva: Metallic Red\nHudební přehrávač - Stolní Kód produktu: PR1980 Přenosný kazetový přehrávač Ricatech PR1980 Ghettoblaster Vás zavede zpět do osmdesátých let. Bezkonkurenční retro design skrývá dnešní technologii. Je ideální volbou pro ty, kteří oceňují nápaditý vzhled z minulosti, ale také využívají možnosti moderní technologie. Retro kazetový přehrávač s AM / FM / SW rádiem s funkcí automatického zastavení. Mp3 přehrávání prostřednictvím USB a SD karty. Přehrávač má zabudovaný mikrofon který umožňuje nahrávání na kazety. Zvuk můžete upravit 2-pásmovým ekvalizérem. Výkon 16W je přenášen do 2x8W reproduktorů. Pro použití sluchátek obsahuje 3,5mm jack sluchátkový výstup. Rádio používá klasickou teleskopickou anténu a pro přenos slouží rukojeť. Napájení síťovým kabelem nebo 4x UM-1 bateriemi. Rozměr: šířka: 35,5 x hloubka: 11 x výška: 14 cm. Hmotnost: 1,9 kg\nHudební přehrávač - Stolní Kód produktu: BOOMBERRY-BOOM-BOX-PINK Ultra kompaktní a přenosný multimediální boombox s integrovanými stereofonními reproduktory, který poskytuje klasické komponenty, jakými jsou kazetový přehrávač, manuálně laděné FM rádio a CD přehrávač kompatibilní s disky ve formátu CD, CD-R a CD-RW, a kombinuje je s pohodlně dostupným USB portem pro použití s USB paměťovými zařízeními a AUX vstupem pro připojení externích zvukových zdrojů. CD přehrávač je programovatelný a nabízí funkci opakování, zatímco kazetový přehrávač poskytuje funkce pozastavení, vysunutí/zastavení, přetáčení dopředu a dozadu a přehrávání. Zařízení také nabízí sluchátkový výstup pro diskrétní poslech hudby ve večerních hodinách, LCD displej s modrým podsvícením, velké ovládací tlačítka a otočné knoflíky a anténu. Boombox je díky své nízké hmotnosti (přibližně 1,5 kg), přenosné skládací rukojeti a možnosti bateriového napájení (vyžaduje šest baterií typu C) vhodný i pro mobilní použití Rozměry: 290 x 200 x 160 mm. Růžové barevné provedení.


Nejnovější články na Seznamu na téma Berenika Kohoutová\nBerenika Kohoutová má doma binec, ještě se tím chlubí\nNa sociálních sítích celebrit se to hemží nádhernými fotkami z dovolených, perfektně uklizených domovů a šťastných a spokojených dětí. Berenika se ale rozhodla ukázat, že takový život zkrátka není.\nBerenika Kohoutová ukázala realitu všedních dní. Jak to vypadá, když je chvilku bez dcery?\nVětšina slavných maminek ukazuje na sociálních sítích svůj dokonalý život, ale herečka Berenika Kohoutová se rozhodla, že půjde proti proudu. Ukazuje realitu všedních dnů, kdy to u nich doma vypadá tak trochu jako po výbuchu bomby.\nBerenika Kohoutová (30) vydala nový klip, ve kterém nechává své fanoušky nahlédnout do počátků vztahu s nynějším manželem Kryštofem. „Začátek naší love story je vlastně úplně přesně vidět v klipu,“ říká zpěvačka k písni Tři tečky.\nBerenika Kohotová je opět vdanou paní. Zpěvačka a herečka si řekla ano s tatínkem své dcery Loly Kryštofem Kubínem. Pro Blesk.cz prozradila detaily ohledně svatby i to, proč všechno zařizovala na poslední chvíli.\nS odvážnými fotkami odhalujícími její tělo Berenika Kohoutová (30) problém nemá. Nedávno se herečka a zpěvačka pochlubila snímkem u kuchyňské linky, kde si vychutnávala ranní kávu nahoře bez.\nZasnoubená už je od předloňských Vánoc, kdy ji přítel Kryštof Kubín požádal o ruku. Svatbu během pandemie ale Berenika Kohoutová (30) pořádat nechtěla. Ostatně jednou už vdaná byla, tak nebylo na co tlačit. "My na tom zase až tak nelpíme, dítě je dostatečně velký závazek," mínila maminka sedmnáctiměsíční dcery Loly.\nBerenika Kohoutová, je herečka, zpěvačka, blogerka a spisovatelka. Je dcerou spisovatelky Ireny Obermannové a hudebníka Daniela Kohouta. Už jako dítě projevila hudební nadání v Bambini Di Praga a Dismanově rozhlasovém dětském souboru. Na filmovém plátně debutovala ve snímku Muži v naději. Hraje v seriálu Modrý kód, v České televizi dostala šanci v sitcomu Trapný padesátky, k němuž napsala scénář její matka. Od roku 2014 píše blog Sedmilhářky se svou kamarádkou herečkou Marikou Šoposkou.


DOX – Dystopie jako didaktické téma\nVzdělávací workshop o vztahu umění a minulosti pro učitele ZŠ a SŠ k výstavě Skvělý nový svět.\nUtopie a dystopie vynikají zvláštním časovým režimem - některé z nich se odehrávají v neprostoru a nečase, za devatero horami a devatero řekami, jiné směřují náš zrak k zářným zítřkům, nebo se naopak inspirují v událostech minulosti. Právě vztah k minulosti nás bude zajímat nejvíce. Kurátoři do výstavy Skvělý nový svět zahrnuli několik uměleckých děl, jež citují nebo přímo reagují na důležité dějinné události (především diktatury 20. století).\nBěhem workshopu se budeme soustředit na to, jakým způsobem umělci s dějinnou tématikou pracují. Z jakých témat umělci těží a jakým způsobem pracují se sdílenými obrazy minulosti? Do workshopu zapojíme jak umělecká díla z výstavy, tak další média, která naši diskuzi o uměleckém jazyku a artikulaci minulostních témat obohatí (např. literární a filmové obrazy). Téma utopií a dystopií tak může být plochou, na níž budeme zkoumat přístupy různých oborů k minulosti (umění, věda, škola…).\nJedním z hlavních cílů workshopu je prozkoumat možnosti využití uměleckých děl ve výuce o minulosti (tedy v dějepisu, společenských vědách, občanské výuce, estetické výchově a dalších předmětech).\nProjekt Skvělý nový svět byl podpořen grantem z Islandu, Lichtenštejnska a Norska.


Václav Drchal, 6. 1. 2018\nCesta investora za Rakouska-Uherska ze všech stran lemována byla nespravedlností, sobectvím a tyranií lidské zloby.\nPrvní moderní hospodářskou krizi zažilo Rakousko-Uhersko v roce 1873. V květnu toho roku došlo ke krachu na vídeňské burze, bublina splaskla a rakouská ekonomika začala padat. Reakce politiků a veřejnosti byly – alespoň zpočátku – vlažné. „No a co se stane více, než že pár set bursiánů bude zase ctihodně večeřet ve vší počestnosti se svými ženami, namísto aby hodovali u svých metres,“ nechal se slyšet ministr zahraničí hrabě Andrássy. Stejně bezstarostně to viděly pražské Humoristické listy, které o měsíc později publikovaly rozpustilou „písničku“ vídeňských burziánů: „My se máme pěkně: akcie jsou v pekle! My se máme pěkně: akcie jsou fuč!“\nJenže ve skutečnosti to žádná legrace nebyla. Hospodářský rozvrat zasáhl celou monarchii, akcie průmyslových podniků spadly o 33 procent, akcie bank dokonce o 44 procent a v Českých zemích navíc 80 procent bankovních ústavů úplně zaniklo. S kým burziáni tenkrát večeřeli, netušíme, ale víme, že několik z nich spáchalo sebevraždu.\nRakousko-Uhersko bylo přesto pro investory obdobím jistoty. Jasně, přišly další – již mnohem slabší – hospodářské krize, občas zkrachovala nějaká ta banka či záložna, ale to, co je čekalo po roce 1914, bylo mnohem horší.\nPředstavte si, že žijete v roce 1800 v Praze, jste bohatý a máte volné peníze. Možností, jak s nimi naložit, tenkrát moc nebylo: pozemky, domy a tehdy zrovna ke dnu padající státní dluhopisy. O sto let později byla situace úplně jiná: k nemovitostem a státním papírům přibyly dluhopisy vydávané městy či soukromými podniky (oblíbené byly dluhopisy železničních společností), peníze šlo kromě toho investovat do akcií nebo uložit do celé řady bank, spousty spořitelen a nespočetného množství záložen. Investování a „neslamníkové“ spoření už nebylo výsadou bohatých; místo toho se z něj stala lidová kratochvíle.\nV té době už také nepochybně existovali spekulanti s uměním: lidé, kterým bylo jedno, jak kupovaný obraz vypadá, hlavně když „ponese“. Časopis Volné směry jim v roce 1918 spílal do „průmyslových mecenášů“ – lidí, kteří se vyptávají „v pravo v levo, větří po náladě a směru módy a pak uloží své peníze do umění, které během roků podrželo kurs a získalo všeobecné platnosti“- a nekompromisně dodával: „Že jest osud dnešního umění hlavně přenechán dobrému neb špatnému vkusu těchto sběratelů, to jest obzvlášť trapný stav věcí.“\nKe zrození moderního podnikatelského a finančního světa došlo u nás v éře Alexandera Bacha, muže, který má – nehledě na fakt, že odpůrce vcelku humanisticky posílal na nucenou dovolenou do Brixenu, a nikoli do mučírny – pověst rakouského Pinocheta. Právě v době Bachova absolutismu (1851 až 1859) se začaly v podnikání prosazovat akciové společnosti, moderní bankovní systém, spořitelny nového střihu a objevila se vůbec první záložna na našem území.\nŠpárkasy a kampeličky\nCelou druhou polovinu 19. století se říkávalo, že spořitelny jsou německé, kdežto záložny české. Vcelku to odpovídalo realitě. Roku 1870 měli obyvatelé Českých zemí ve spořitelnách uloženo 95 milionů zlatých, ovšem na Čechy připadala jen desetina.\nFinančním ústavem se suverénně nejvyššími vklady v monarchii se stala Poštovní spořitelna. Zaměřovala se sice na chudé lidi, ovšem díky tomu, že měla pobočku na každé z více než čtyř tisícovek pošt, konkurenci hravě přerostla. Roku 1910 v ní mělo peníze přes dva miliony lidí a celkový objem vkladů (649 milionů korun) byl skoro o pětinu vyšší než u druhé největší rakouské spořitelny (Osterreichische Sparkasse) a sedmkrát vyšší než u největší rakouské banky (Wiener Bankverein).\nV malých městech a na venkově dokázaly Poštovní spořitelně konkurovat jen všudypřítomné záložny. V časopise Posel z Prahy pro ně už od roku 1857 horoval František Šimáček, tvůrce fiktivního investičního „praporadce“ Rozůmka, který čtenáře poučoval v článcích s krkolomnými jmény typu „Záložní kasy. Ústavy k pomožení stavu pracovnímu, čili cesta k nabytí zámožnosti. Svým krajanům na pováženou podává chudý Šimon Tadeáš Rozůmek“.\nPrvní družstevní záložna – Záložná kasa ve Vlašimi – vznikla na jaře příštího roku, kdy každý z jejích 17 otců zakladatelů vložil do pokladny drobný obnos. „Sešlo se tudy 25 zlatých 24 krejcarů, a ty pěti údům po pěti zlatých se rozpůjčily. A to bylo zrno hořčičné, z něhož měl vyrůsti strom – strom veliký, jenž ovoce přinášeti měl,“ popsal událost jeden z přítomných František Cenkr. „Zrno hořčičné“ se mělo k světu. Na konci roku byl kapitál záložny stonásobný, příští rok vznikly dle vlašimského vzoru dvě nové (v Písku a Čáslavi) a poté vypukl hotový „záloženský“ boom – těsně před krizí z roku 1873 jich existovalo víc než 500 a vládly majetkem ve výši 80 milionů zlatých. Přesvědčit lidi, aby se stali členy záložen, nebylo vždy snadné. Například ve Veselí nad Moravou pomohlo roku 1864 až kázání, ve kterém farář vyprávěl o tom, jak Ježíš nasytil zástupy, jak lidem neustále a bez užitku odpadávají od úst drobečky a jak, kdyby se tyto „drobty sebraly v záložně v jediný celek, pak by z těch nepatrných přebytečků povstal veliký pecen“.\nNa konci 19. století začaly záložny -ve formě drobných zemědělských družstevních záložen, tedy „kampeliček“ a „raiffeisenek“ (nazvaných dle Františka Cyrila Kampelíka a Friedricha Wilhelma Raiffeisena) – masově pronikat na vesnici. Šlo až o jistou inflaci: v roce 1919 existovalo v Československu 366 spořitelen, do kterých lidé vložili 5,5 miliardy korun, záložen bylo 5400 a uloženo v nich bylo necelých pět miliard.\nJeště předtím si však záložny prošly svou vlastní velkou krizí. Roku 1901 psaly noviny o procesu s viníky zkrachovalé třeboňské záložny, poté padla mělnická záložna a nakonec se – na podzim 1902 – provalilo, že vedení největší Svatováclavské záložny zdefraudovalo osm milionů korun. „Pád záložny otřásl, jak všem dosud dobře v paměti, celou českou veřejností, způsobil ohromné vzrušení po Praze, zanesl pláč a nářek do tisíců rodin v Praze i na venkově, zavinil v pražském obchodním světě povážlivý otřes a dosud není pohroma jím způsobená zažehnána,“ psaly tenkrát Národní listy.\nKromě ožebračených lidí měl pád Svatováclavské záložny ještě jeden – předem těžko předvídatelný – dopad. Německé noviny se pustily do českých finančních ústavů a Češi na to zareagovali po svém: začali z německých spořitelen houfně vybírat peníze. Během pouhého jednoho měsíce přišla „německá“ Česká spořitelna (Bohmische Sparkasse) – o 28 600 vkladatelů a jejich 41 milionů korun. Nejvíc na tom vydělala „česká“ Městská spořitelna pražská, do které jen v březnu 1903 přiteklo 14 milionů korun. „Českými obnosy z České spořitelny vybranými zvlažen za letošního požehnaného jara hospodářské obrody české všechen kraj národního, českého úvěrnictví, tak že každý jednotlivý strom jeho skví se bohatě zelenou plnou košatou korunou,“ vlastenčily Národní listy.\nInvestování bylo tehdy vůbec národní záležitostí a v dobových novinách lze najít spoustu inzerátů, které Čechy pobízely, aby kupovali akcie „svých“ cukrovarů či pivovarů, případně různé „vlastenecké“ dluhopisy. „Záhuba hrozí českému živlu ve Vítkovicích na Moravě, nepodaří-li se zachrániti jeho baštu Český dům. Proto kupujte dluhopisy Matice Českého domu po K 20 – a pomozte chrániti, co se zachrániti dá,“ psala roku 1910 Národní politika.\nNátlak a agitace\nVálka tyto klidné časy ukončila. Stát potřeboval peníze a ty mu měly poskytnout válečné půjčky. Metody, jak přimět lidi, aby kupovali státní papíry, byly různé: od vlezlé agitace přes kázání v kostelech až po nátlak. Banky zveřejňovaly jména největších upisovatelů, český místodržící se hned na začátku války osobním dopisem obrátil na 300 osobností veřejného života a noviny stále dokola tiskly unifikované články, ve kterých vychvalovaly státní obligace do nebe. Tak třeba katolický východočeský deník Štít v listopadu 1915 tvrdil, že v bankách, spořitelnách a záložnách „peníze skoro nic nenesou“, akcie jsou nejisté, na nemovitosti mají jen lidé zámožní a navíc – „jen se optejte domácích pánů, jaké jsou s nájemníky potíže“, ukládejte proto „do státních papírů a z těch právě v době přítomné jest upisovati třetí válečnou půjčku“.\nMezi Čechy se nehledě na to válečné půjčky moc neujaly. Čísla jsou výmluvná: druhá válečná půjčka vynesla v Čechách „satanských“ 666 milionů korun, ovšem Češi upsali jen 117 milionů a zbytek nechali na Němcích. Neobešlo se to bez následků. Kvůli válečným půjčkám skončil za mřížemi například pozdější ředitel Živnobanky Jaroslav Preiss.\nO moc lépe se nežilo investorům ani poté, co válka skončila. Hospodářská mizerie trvala, ekonomika bylo v troskách a v březnu 1919 navíc ministr financí (a někdejší odsouzenec k smrti) Rašín spustil měnovou reformu. Jen o pár dní později publikovaly Humoristické listy vtip, ve kterém host kavárny žaluje číšníkovi, že pán „u třetího okna“ odchází bez placení, a číšník odpovídá: „Jó, to je pan Lyšavý. Ten nevěděl před tím okolkováním, jak uložit peníze, tak si tady zaplatil na tři roky kafe i s tuzéry.“


SocialWatch – Shoptet doporučuje\nAnalytika, Sociální média\nSocialWatch je nejpodrobnější český nástroj pro monitoring zmínek na sociálních sítích a v online diskuzích. Monitoruje širokou paletu českých a slovenských webů, Facebook, Twitter a Instagram. Poskytuje historická data i aktuální sledování všeho, co se šustne.\nMáte přehled o tom, jak se mluví o vaší značce nebo o vaší konkurenci. Můžete vyhodnocovat známost své značky, její oblíbenost, i reagovat na případné negativní vlny publicity.\nUž skoro deset let se snažím firmy upozorňovat na důležitost monitoringu sociálních sítí. Vyzkoušel jsem řadu řešení lokálních i mezinárodních, a SocialWatch považuju stále za špičku nejen proto, že jsem vlastně stál u jeho vzniku. Zmínky totiž nejen kvalitně vyhledá, ale umožní s nimi rychle a efektivně pracovat.\nAdam Zbiejczuk, social media specialista, influencer.com\nSběr dat, který Dataweps zajišťuje, je trvale nejspolehlivější v oblast český sociálních sítí a lokálních informačních zdrojů.\nMartin Kubelka, digital acquisition coordinator, nespresso.com\nGoogle Alerts slouží pro sledování a následné zasílání upozornění na výskyt nadefinovaných termínů napříč webem.


Rezervace Sportoviště - Oficiální stránky obce Kameničky\n1. Provozovatelem obecního sportoviště je Obec Kameničky.\n2. Měnit a doplňovat provozní řád obecního sportoviště Kameničky (dále jen sportoviště) je oprávněna Rada obce Kameničky.\n4. Sportoviště smí být používáno ke sportům, ke kterým bylo vybudováno a to tenisu, odbíjené, házené, nohejbalu, kopané, košíkové a florbalu.\n5. V době pobytu na sportovišti a v jeho bezprostřední blízkosti se musí každý chovat tak, aby nezpůsobil škodu na obecním i soukromém majetku.\n7. Sportoviště si může pronajmout občan (dále nájemce) starší 18. let! Na základě žádosti budou také jemu vydány klíče od sportoviště. Za sportující děti a mládež do 18. let zodpovídá osoba, která si sportoviště pronajala. Ta také musí být po celou dobu pronájmu přítomna na sportovišti!\n8. Dojde-li během provozu sportoviště k poruše či škodě, která by měla za následek další nebo větší rozsah poškození, je nájemce povinen provoz přerušit do doby odstranění a tuto skutečnost neprodleně oznámit provozovateli (nebo pověřeným osobám).\n9. Provozovatel (nebo pověřená osoba) je oprávněn uzavřít na určitou dobu sportoviště a v odůvodněných případech i přerušit právě probíhající provoz.\n10. Za ochranu obecního majetku zodpovídá konkrétní osoba, která si sportoviště na určitý termín zadala a zaplatila pronájem.\n11. Občan, či občané, kteří mají pronajaté sportoviště, nesmí být v daný termín jakkoliv omezováni jinými občany, kromě viz. bod 8.\n12. Do doby pronájmu se započítává i úklid sportovního nářadí a pomůcek, včetně úklidu sportoviště nájemcem.\n13. Zjistí- li nájemce při příchodu na sportoviště jakékoliv závady, nezačne sportoviště užívat a tyto skutečnosti ihned oznámí provozovateli (popřípadě pověřené osobě). V případě, že tak neučiní, nese odpovědnost za škody, které byly způsobeny před nástupem nájemce na sportoviště. Toto může sdělit i telefonicky provozovateli (popřípadě pověřené osobě).\n14. V případě nejasností či sporu nepřevezme nastupující nájemce sportoviště. Tím zůstává zodpovědnost na posledním zapsaném nájemci.\n15. Nájemce se smí buď sám nebo se svými společníky zdržovat na sportovišti pouze po dobu, na kterou má sjednaný nájem a za kterou zaplatil nájem.\n16. Na případné již existující poškození bude nájemce předem upozorněn provozovatelem (popřípadě pověřenou osobou).\n17. Klíče od sportoviště musí být po skončení provozu během dne posledním nájemcem uloženy u provozovatele (nebo pověřené osoby). To neplatí v případě, kdy na sportoviště nastupuje bez prodlení další nájemce. Původní nájemce při zaplacení nájmu oznámí provozovateli (nebo pověřené osobě) komu klíče předal - kdo dále sportoviště užívá. Poslední možný nájem je umožněn do 23,00 hodin.\n18. Osvětlení sportoviště musí být používáno v souladu s bezpečnostními předpisy a účelně. Nájemce zodpovídá za ekonomické využití a zamezí tomu, aby osvětlení bylo bezdůvodně rozsvěcováno a zhasínáno. Osvětlení musí být v případě využívání sportoviště do 23,00 hodiny zhasnuto nejpozději ve 23,05 hodin!!!\n19. Každý nájemce dostane při zaplacení nájmu za využití sportoviště doklad o zaplacení.\n20. Opakované či úmyslné poškození sportoviště, jakož i nedodržování tohoto provozního řádu, může mít za následek odepření dalšího pronájmu konkrétní osobě nebo skupině osob.\n21. Pronájem sportoviště pro organizované spolky Obce Kameničky a Základní školu Kameničky bude řešena individuálně.\n22. Každý vstup na pozemek sportoviště bez souhlasu provozovatele nebo pověřené osoby, bude řešit Přestupkový zákon č. 200 / 90.\nKontakt pro telefonní rezervaci sportoviště: 732 725 233, p. Myška\nTento Provozní řád obecního sportoviště Kameničky byl schválen Radou Obce Kameničky. Dotazy směřujte na OÚ Kameničky, tel. 469 318 122\nKliknutím na tlačítko REZERVACE souhlasím s provoznim řádem.


Mateřská škola Na Habru, Hořice - Nabídka kroužků\nJde o programy doplňující hlavní vzdělávací nabídku. Mají formu dopolední i odpolední zájmové činnosti, rozvíjejí dovednosti a schopnosti, plní preventivní funkci.\nKroužek Veselé pískání - PRO 2019/20 BUDE UPŘESNĚNO V ZÁŘÍ 2019\nPro koho: děti 5 – 6 leté\nKdy: v úterý -\nV kolik: lichý týden od 12:45 – 13:30 hod a sudý týden od 7:15 – 8:00 hod.\nZa kolik: zdarma, děti si nosí pouze své flétničky\nCíl: Cílem je ovlivnit rozvoj hudebních schopností dítěte a přitažlivou formou podněcovat jeho zájem o hudbu.\nCharakteristika a záměr:\nU dětí dochází především k utváření hudebních dovedností, které však nejsou jen motorickým aktem a automatizací pohybů, ale hra plní také prevenci respiračních potíží a vytváří u dětí radostný psychický zážitek z potěšení, že se naučí něco nového. Důležitou dovedností je koordinace rukou a očí. Dítě si musí zkontrolovat, zda má své prsty správně postavené. Hra na flétnu rovněž posiluje předčtenářskou dovednost – čtení zleva doprava (pohyby očí), děti si procvičují rytmizaci. Dalším přínosem je spolupráce školy a rodičů.\nSvoje umění pak děti mohou předvést na besídkách a vystoupeních.\nÚčast je dobrovolná. Uskutečňuje se formou zájmového kroužku a vede jej učitelka školy.\nKroužek Angličtinka - seznamování se základy cizího jazyka- PRO 2019/20 BUDE UPŘESNĚNO V ZÁŘÍ 2019\nPro koho: pro děti všech věkových skupin, děti jsou rozděleny na dvě skupiny – mladší a starší.\nV kolik: od 14:20 – 14:50 hod mladší děti\nod 14:55 - 15:35 hod starší děti\nZa kolik: placená aktivita, pro školní rok 2017 - 18 - 850 Kč/pololetí, včetně pracovního sešitu)\nCíl: Seznámit děti se základy angličtiny, a to nenásilnou formou hry, zábavných činností (písničky, říkanky, výtvarné, pohybové činnosti).\nDěti v předškolním věku by se měly s cizím jazykem seznamovat např. z těchto důvodů:\nTento program probíhá ve škole formou odpolední zájmové činnosti, pod vedením lektorky. Rodiče se mohou účastnit výuky i se svým dítětem a každé pololetí je ukázková lekce.\nKroužek Pastelka - 2019/2020\nPro koho: pro děti 4 - 6 leté, omezeno počtem - nejvíce 10 dětí\nKdy: sudé týdny ve středu, začínáme 2. 10. 2019\nV kolik: PO OBĚDĚ, 12: 45 - 13: 30\nCíl: Klade si za cíl u dětí rozvíjet fantazii, tvořivost, manuální zručnost, soustředění, talent a chuť tvořit, představivost a cit pro krásu a umění.\nPodpora výtvarného a tvořivého projevu dítěte. Vedle základních výtvarných technik a postupů, jsou zařazovány oblíbené i netradiční činnosti a techniky.\nPráce malých umělců zdobí nejen prostory školy, ale jsou zařazovány do různých soutěží pořádaných po celé ČR, vedou učitelkjy školy.\nKroužek Hýbáníčko 2019/2020\nPro koho: děti 4 - 6 let\nKdy: bude upřesněno v září\nV kolik: 15: 00 - 15: 45 hod\nZa kolik: zdarma, vede učitelka MŠ\nCíl: rozvoj pohybových schopností a dovedností dětí\nV tomto programu jde o procvičování a rozvoj hrubé a jemné motoriky, tanečně pohybových dovedností, získávání prvků jednoduché akrobacie, ale i učení se relaxaci. Děti při cvičení využívají TV pomůcky, náčiní, zařazeno je cvičení s písničkami, říkadly, pohyb na hudbu.\nPlavecká škola 2019/20 - ZAČÍNÁ 16. (první skupina) a 18. (druhá skupina) 9. 2020\nPro koho: pro děti 5 – 6 leté\nKdy: 1. skupina: září - 16., 23., 30; říjen - 7., 14., 21.; listopad - 4., 11., 18. 25. Vždy v pondělí od 8. 50 - 9: 35 hod.\n2. skupina: září - 18., 25; říjen - 2., 9., 16., 23; listopad - 6., 13., 20., 27. Vždy ve středu od 9: 45 - 10: 35 hod.\nS sebou: batůžek s plavkami, osuškou, pití\nZa kolik: hrazena rodiči - 10 lekcí/500 Kč, POTVRĎTE ZÁJEM - NEZÁJEM DO 11. 9. 2019 VE III. TŘÍDĚ BERUŠEK\nCíl: Cílem předplavecké výuky je osvojení tzv. „pocitu vody“, zvládnutí rytmických výdechů do vody, potápění, splývání v poloze prsa, znak a prvních plaveckých pohybů (kraulové a znakové nohy).\nCharakteristika a záměry:\nProgram zajišťuje Sportovní zařízení města Hořice – plavecká škola. Děti s učitelkami v dopoledním čase dochází do místního bazénu a v 10 lekcích se hravým způsobem seznamují s předplaveckými dovednostmi. Učební plán předplavecké výuky zohledňuje specifika, která jsou daná psychickými a fyziologickými předpoklady v tomto věkovém období.\nSportovní školička 2019/20 ZAČÍNÁ v LISTOPADU 2019, BUDE UPŘESNĚNO\nPro koho: pro děti od 4 let, nerozlišují se sportovní vlohy, OMEZENO POČTEM - DO 25 DĚTÍ\nV kolik: pondělky v dopoledních hodinách\nCíl: Všeobecný pohybový rozvoj dětí\nPřihlášené děti docházejí do tělocvičny (sokolovna, sportovní hala gymnázia), s sebou si nosí v batůžku sportovní oblečení, obuv a pití. Školička má 7 lekcí, které sestavuje a vede někdejší fotbalový trenér Josef Hloušek a jeho tým odborných trenérů. Děti získávají pohybové dovednosti v běhu, v koordinaci, obratnosti, seznamují se se základy míčových her, je rozvíjena a podporována jejich sebedůvěra a sebevědomí.\nMuzikohrátky neboli „bubnování“ - v roce 2019/20 ZAČNE až v II. pololetí\nPro koho: všechny věkové kategorie, děti nemusí umět noty, ani mít hudební vzdělání\nKdy: jedná se o 5- 8 lekcí v nepravidelný čas\nV kolik: v dopoledních hodinách\nZa kolik: hrazena rodiči +MŠ\nMuzikoterapeutické činnosti zajištěné muzikoterapeuty. Děti pod vedením lektorů pracují s hudbou, zvuky, tóny, rytmem, dechem a zpěvem. Cílem je ukázat, že každý se může hudebně projevit, radovat a zapojit se. Odměnou všem pak bývá společné improvizované hraní a zpívání, kde každý má svůj prostor k sebevyjádření.\nDALŠÍ MOŽNOSTI SPOLUPRÁCE S RODIČI V NAŠÍ ŠKOLE:\nRodiče vnímáme jako partnery, kteří jsou hlavními vychovateli svých dětí a mají na jejich výchovu největší vliv. Nabízíme individualizovaný přístup nejen dětem, ale i rodičům, což znamená, že si rodiče mohou vybrat takovou spolupráci s námi, která nejlépe vyhovuje jejich podmínkám, potřebám, možnostem, životnímu stylu a zázemí. Proto je naše nabídka forem spolupráce dostatečná.\nFormy a možnosti spolupráce:\ndenní krátké informační pohovory s rodiči při předávání dětí nebo při sjednané konzultaci\nplánované konzultační dny s učitelkami v průběhu školního roku\ninformace na webových stránkách MŠ, nástěnkách, elektronická pošta\nseznámení rodičů s koncepcí výchovně vzdělávací práce, se školním vzdělávacím programem pro předškolní vzdělávání pro MŠ – možnost rodičů vyjádřit se, nabídnout prostor pro připomínkování\npobyt s dětmi v MŠ v době adaptace a kdykoli po dohodě s učitelkami\nzačleňování takových témat do vzdělávání, která umožňují získávat od rodin materiální i odbornou podporu – exkurze, návštěvy ve třídách\nbesídky, slavnostní rozloučení s předškoláky\ntvořivé dílny, dny otevřených dveří,\nspolečná setkávání, společná odpoledne, neformální akce (činnosti, soutěže dle náplně TVP, halloween, indiáni, čarodějnice, apod.)\nnabídka přednášek, besed, seminářů odborníků (odborní lékaři, pracovníci PPP, aj.)\núčast rodičů na výletech\nmožnost vypůjčení literatury - dětské i odborné\nposkytování fotodokumentace z akcí\npomoc rodičů škole (dary, sponzoring, opravy, úklid školní zahrady).


ŽENA-IN - Otestujte vibrátor!\nChcete obohatit svůj výběr erotických hraček o nový kousek? Chcete se na chvilku proměnit v reportérku a podílet se na obsahu jednoho vydání Ženy-in? Máte skvělou příležitost zabít dvě mouchy jednou ranou. Vyhrajte vibrátor za 1590 korun!\nNedávno jsme zveřejnili dvojici článků o erotických hračkách (ZDE a ZDE), která vás zaujala, a proto jsme se rozhodli v této sérii pokračovat. Zapojit se můžete i vy!\nChcete obohatit svůj výběr erotických hraček o nový kousek? Chcete se na chvilku proměnit v reportérku a podílet se na obsahu jednoho vydání Ženy-in? Máte skvělou příležitost zabít dvě mouchy jednou ranou.\nJak? Internetová prodejna hyperbobr.cz nám věnovala k otestování žádanou hračku Patchy Paul III v ceně 1590 korun! A my jsme se rozhodli, že test výrobku necháme na vás. Více si o něm můžete přečíst TADY.\nChcete ho otestovat?\nPodmínka pro udělení výhry je (kromě trochy štěstí při losování) jediná. Musíte být ochotná svou výhru otestovat a napsat na tuhle hračku alespoň krátkou recenzi: Co se vám na ní líbí, nebo naopak nelíbí. Zda se něčím liší od ostatních, případně čím. Jestli jste s ní spokojená a zda byste ji doporučila i ostatním.\nInspirovat se můžete v nedávno publikované recenzi s názvem Erotické hračky v praxi - mnohonásobný orgasmus existuje!\nA protože chápeme, že obsah této recenze je poněkud intimní, budete-li chtít, vše proběhne zcela anonymně.\nPokud vás tato nabídka zaujala, napište své kontaktní údaje a přezdívku, kterou používáte na Ženě-in, na e-mail:\nPro pořádek uveďte do předmětu zprávy heslo: Testování. Hlásit se můžete do čtvrteční půlnoci.\nJaké bylo testování?\nřinka — #9 Ti tady kolují na ženě. V Baru je znala každá\nátéčko — #7 Jsou ale pěkní kluci\n...a ten červený se liší zásadně. BARVOU!\n Tihle tady kolují už pár let,,,\nvibrátory znecitlivují clitoris\nEva Soukupová — #2\nMickey Mouse — #3\nEva Soukupová — #2 Už tam asi vědí, kdo se k nim dobývá.\nEva_Fl — #1 Mně to včera fungovalo a teď to funguje taky. A Eva se zrovna jako na potvoru trefí do chvíle, kdy to nefachá\nPROBÍHÁ SERVISNÍ ÚDRŽBA - Internetový obchod je nedostupný.\nVážený zákazníku, internetový obchod je v tuto chvíli nedostupný z důvodu probíhající reinstalace databázového serveru.\nObchod by měl být dostupný nejpozději v 8:00 hodin dne 3.11.2009\nÚdržba se provádí z důvodu zkvalitnění služeb.\nZoner Software a.s. - oddělení e-komerce


Toxoplazmóza - onemocnění, které roznáší naši kočičí miláčci - Vyrovnaná žena\nby Jaroslava Novotná 14. 12. 2016, 15:09\nVěřte, nebo ne, chlupy a zničené vybavení domácnosti nejsou tím nejhorším, co vás může s domácím mazlíčkem potkat. Kočky jsou oblíbené pro svůj temperament, ale v posledních letech se stále více lidí zajímá o to, jaký mají vliv na naše zdraví.\nToxoplazmóza, to je parazitní onemocnění, které je způsobené prvokem. I když se u většiny lidí nejedná o závažné onemocnění, děsí nás fakt, že v nás může v latentní formě přežívat celý život. Podle odborníků navíc má vliv např. na psychiku, ale i sexuální chování!\nPovědomí o tomto onemocnění, které ve velkém přenáší právě kočky, rozšiřuje profesor Jaroslav Flegr. Nyní navíc byla světově publikována jeho česká studie, která zkoumala vliv nemoci na naší psychiku.\nZávěry šokují celý svět. Mít kočku jako domácího mazlíčka může znamenat vliv na naše sexuální chování. S největší pravděpodobností budete mít sklony k masochismu. Nemoc způsobuje, že vás bude vzrušovat strach, násilí a nebezpečí.\nCo myslíte, máte také toxoplazmózu? Nebo vás tyto věci lákají i přesto, že nemáte kočku?\n50 odstínů temnotyBDSMKočkySexuální fantazieSexuální hrátkySvazováníVýzkumy\nPředchozí článek Bojíte se, kolik o Vánocích přiberete? 5 tipů, jak se kilům vyhnout\nDalší článek Jednoduché kroky, díky nimž se vyvarujete kocovině z každého vánoční večírku


Duben 2016 – Základní škola Řeporyje\n29.4.2016 Pavel Jelínek Nezařazené\nMilí budoucí prvňáčkové, vážení rodiče,\nvšechny děti, které v letošním roce přišly do naší školy k zápisu, byly do budoucí první třídy přijaty. Rodiče zveme na první informační schůzku, která se uskuteční v úterý 10. 5. 2016 od 17.00 hod v pavilonu školy.\nMgr. Eva Hájková, ředitelka školy\n29.4.2016 Michaela Šimánková 3.A, 3.B\nV pátek 29.4. přišli do prvních tříd místo dětí a paní učitelek čarodějové a čarodějnice. Celé dopoledne jsme všichni společně vyráběli lexikon kouzel, do kterého jsme vyplňovali pracovní listy s úkoly z matematiky, čtení a psaní. Zazpívali jsme si písničku „Čarodějnice“. O přestávce jsme se všichni posilnili, abychom mohli splnit úkoly, které nás čekaly na školní zahradě. Museli jsme hodit otráveným jablkem na cíl, projít slalom s žabím okem na lžíci a létali jsme slalom na košťatech. Čarodějnické dopoledne jsme ukončili společným hledáním pokladu.\nVyčarovali jsme si i pěkné počasí.\nVýtvarné soutěže 1.A a 1.B\n28.4.2016 Michaela Šimánková 3.A, 3.B\nÚčastníme se výtvarných soutěží.\nV letošním roce jsme se s dětmi zúčastnili několika výtvarných soutěží. Malí malíři malovali výkresy na soutěž Karel IV. očima dětí, Jak jsem potkal netopýry, Kniha a já, Památky v mém okolí, Jak trávím svůj volný čas, Můj domácí mazlíček. Všechna výtvarná díla si zaslouží uznání.\nVýlet na Karlštejn – 2.třídy\n27.4.2016 Michaela Šimánková 4.A, 4.B\n21. dubna se 2. A a B vypravili na hrad Karlštejn. Uvnitř jsme viděli sochy, obrazy, nábytek, kuš, erby a královskou korunu. Také jsme potkali kováře, který nám předvedl, jak se razí mince. Nakonec jsme si prohlédli Muzeum voskových figurín, kde nás překvapil kat. V muzeu bylo nevídané kaleidoskopické kino. Také jsme si mohli nakoupit nějaké upomínkové předměty a to nás moc bavilo!\nMatouš, Ester, Kuba a Oliver\nLATINSKO – AMERICKÉ A STANDARDNÍ TANCE\n26.4.2016 Pavel Jelínek Nezařazené\npondělí 15:30 – 16:30 hod. začátečníci + mírně pokročilí\n2.pololetí: 1.2.2016 – 6.6.2016\nCena: 2.000,- pololetí / 3.600,- celý školní rok\nKontakt: http://www.ivalangerova.cz/praha-5/zs-reporyje ,\n725 725 073, [email protected]\nLatinsko-americké a standardní tance tančené v solo formě tak,\nabychom každý vnímali svou vlastní rovnováhu.\nTance, které se učíme: brazilská samba, kubánská cha cha, americký jive,\nkubánská rumba (pokročilí), španělské paso doble, anglický\nwaltz, argentinské tango, vídeňský valčík, anglický quickstep,\namerický slowfox (pokročilí) i český národní tanec polka.\nVýlet na Karlštejn – 1.třídy\n26.4.2016 Michaela Šimánková 3.A, 3.B, Nezařazené\nDnes jsme byli na výletě na Karlštejn. Prohlídli jsme si hrad a muzeum voskových figurín. Přestože nám počasí nepřálo, výlet jsme si užili.\n25.4.2016 Petra Slancova 3.B\nZapojili jsme se do výtvarné soutěže Karel IV. očima dětí. Kombinovanou technikou jsme vytvořili dvojportrét Karla IV. a jeho manželky Anny Svídnické z kaple sv. Kateřiny na Karlštejně. Dětem se obrázky moc povedly. Všechny si zaslouží velkou jedničku s hvězdičkou.\n24.4.2016 Pavel Jelínek Nezařazené\nDnešní svátek Den Země naše škola oslavila ukázkou dravců a sov ze záchranné stanice Ikaros, která se nachází v obci Chrástov na Vysočině. Pan Hořák zajímavě pohovořil o jejich životě a chovu. Děti si mohly ptáky prohlédnout zblízka i je vzít na ruku. Pan Hořák svými besedami umožňuje žákům bezprostřední kontakt s přírodou. Jeho záchranná stanice pomáhá nalezeným ptákům i jiným zvířatům zejména ošetřením, léčbou a vypouštěním zpět do volné přírody.\nDen Země – ukázka dravců\n22.4.2016 Michaela Šimánková 3.A, 3.B, 4.A, 4.B, 5.A, 6.A


Gynekologie Dana 5.12.2007\nDobrý den, je mi téměř 44 let, mám 3,5letou dceru. Právě jsem prodělala kyretáž a odstranění rodícího se myomu. V průběhu zákroku byla konstatována mj.myomatózní děloha. Nyní mi lékař doporučuje hysteroskopii. Můžete mi prosím říci: 1) Zda je dobré hystereskopii provést, když už další problémy nemám - tj. před zákrokem cyklus pravidelný, krvácení ustálené 2) Jaké jsou další možné vyhlídky, 3) Co mohu udělat, aby myomy nerostly ev. nejlépe samy zmizely:) Velmi děkuji za odpověď.\nDobrý den, myomy jsou nezhoubné nádory svaloviny dělohy a jejich léčba vždy záleží na klinických potížích pacientky a dalších okolnostech, např. plánování rodičovství. Po menopauze se většinou myomy spontánně zmenšují a mizí. Nejčastější potíže, které myomy způsobují, je nepravidelnost krvácení a bolestivost. Mohou také způsobovat neplodnost. Pokud již neplánujete děti, nemáte prozatím žádné klinické obtíže, můžete zvolit vyčkávací metodu, pravidelně myomy sledovat. Pokud se budou zvětšovat nebo působit obtíže, je hysteroskopie a případné následné odstranění dělohy vhodné.


Aprilia RSV4 RR | BARTH GO\nO modelu Aprilia RSV4 RR\nRSV4 RR Nová éra\nAprilia RSV4 RR představuje nejdůležitější a nejrozsáhlejší modernizaci tohoto výjimečného modelu, a to včetně designu. Vytříbený styl je výsledkem dokonalé kombinace tvarů a funkčnosti. Z pečlivého přístupu designérů se zrodil nejkompaktnější plnokrevný sportovní motocykl na trhu. Jeho závodní poslání zdůrazňují také technické prvky, jako je dokonalý dvojitý rám z hliníku.\nV4 65° jedinečný motor\nBezkonkurenční motor Aprilia V4 prošel radikální modernizací, která zásadně zvýšila výkonové parametry a zlepšila provozní vlastnosti. Jakékoli pochyby rychle rozptýlí zvýšení výkonu o více než 16 k a snížení hmotnosti o 1,5 kg v porovnání s předchůdcem. Motor modelu Aprilia RSV4 RR patří mezi komponenty, které jsou nejvíce spjaty se světem závodních motocyklů a na nichž se při vývoji sériově vyráběné verze nejintenzivněji podílelo závodní oddělení Aprilia.\nZnačka Aprilia proslula jako výrobce motocyklů, jejichž podvozky patří mezi nejlepší na světě, a RSV4 RR reprezentuje syntézu technického know-how, které Aprilia získala úspěšnou účastí v globálním motoristickém sportu nejvyšší úrovně. Zvláštností, která přispívá k exkluzivitě modelu RSV4 RR (a která byla vždy charakteristickou vlastností modelů RSV4 předchozích generací), je výjimečná možnost měnit nastavení standardního podvozku.\nZdvihový objem 999,6 cm³\nMaximální výkon 148 kW při 13 000 min-1\nSystém předního odpružení Vidlice s rameny ∅ 43 mm a povrchovou úpravou TIN\nPřední brzda Dva plovoucí brzdové kotouče ∅ 320 mm s lehkými třecími plochami z ušlechtilé oceli a hliníkovým středem s šestibodovým uchycením


Zahradil odmítá kritiku vládního klipu k evropskému předsednictví – Novinky.cz\nZahradil odmítá kritiku vládního klipu k evropskému předsednictví\nPoslance Evropského parlamentu Jana Zahradila zaráží negativní reakce KDU-ČSL na videoklip propagující české předsednictví EU. Považuje ji za nepatřičnou a svým způsobem i tradiční. Spot nazvaný "Evropě to osladíme" je podle něj vydařenou sarkastickou glosou, kterou není třeba brát negativně.\nčtvrtek 11. září 2008, 9:05\nTady je ústavní činitel, to znamená místopředseda vlády pro Evropu (Vondra), který má tyto věci na starosti. Reakci lidovců absolutně nechápu a jsem tím docela rozhořčen. Pan Čunek se stará o všechno možné, jenom ne o to, o co má. Stará se o to, jestli někde bude stát knihovna a teď se stará o videoklip. Myslím, že by bylo lépe, kdyby se staral o věci, ke kterým je ústavně příslušný. Pokud jde o ten samotný videoklip, tak trvám na tom, že je to věc podařená, vtipná, ten slogan je nápaditý, a pokud se to někomu nelíbí nebo to nedokázal pochopit, tak tím jenom vystavil vysvědčení své vlastní představivosti.\nNejsem člen vlády, takže v tomto mám možná trochu volnější ruce, ale kdybych byl na místě pana Vondry, tak bych si do toho rozhodně mluvit nenechal. Představa, že se to znovu otevře a ten videoklip se bude předělávat, aby to náhodou někoho z KDU-ČSL neuráželo, to považuji za naprosto nemožné.\nNechci být špatným prorokem, ale myslím si, že kdyby nedošlo ke kauze kolem poslanců Tlustého a Moravy a tudíž k nějaké vnitřní turbulenci v ODS, tak by s tím lidovci ani nevyrukovali. Prostě mají pocit, že tady je určitá slabina a že mohou zase rozehrát nějaké téma. Na internetu jsem si otevřel EUobserver, což je nejkvalitnější a nejznámější internetový server informující o dění v EU. A ten o videoklipu píše, takže je vidět, že se to chytlo, že to zaujalo, což je také účelem. Takové okopávání kotníků patří spíše k horší tradici lidovecké politiky a myslím, že by se neměli pokoušet tyto špatné tradice oživovat.\nVrátím se k článku na EUobserveru, kde to celkem vtipně opsali. Ne že by to doslova přeložili, ale vysvětlili, že v češtině to má dvojí význam, že něco osladit neznamená jenom osladit doopravdy, ale třeba také něco ztížit – prostě tak, jak mi to chápeme. V tomhle tom nevidím problém.


Diskuse K-report: Archiv diskuse Železniční uzel Brno (ŽUB) do 22. 7. 2021\nDiskuse » Železnice » Železniční uzel Brno (ŽUB) » Archiv diskuse Železniční uzel Brno (ŽUB) do 22. 7. 2021 « předcházející | další »\nArchiv diskuse Železniční uzel Brno (ŽUB) do 22. 7. 2021\nSobota, 06. března 2021 - 15:32:21\nX-Host -Pěkná pohádka, vždyť SŽ ještě nedokázala dát dohromady ani 3. koridor v úseku Praha - Beroun, natož potřebný tunel Praha - Beroun a už vymýšlí další sci-fi kravinu, kterou do konce tohoto 21. století v reálu ani nepostaví. Jediné co tak SŽ stihne postavit bude výkres na papíře.\nSobota, 06. března 2021 - 16:12:45\nLuboš_3.21: Ale zase považte kolik peněz se dá spálit na všech těch studiích, projektech, analýzách... (a to ani neuvažuje posléze zásahy EPS/FrankBold, Dětí Země, Vody z Tetčic apod.)\nNeděle, 07. března 2021 - 08:52:07\nZde je ten článek odemčený: https://www.idnes.cz/ekonomika/doprava/zeleznice-doprava-praha-br no.A210305_195952_eko-doprava_mato&h=4D05F3E0F5D4771C4FE20C9D80F9 60AD\nNeděle, 07. března 2021 - 21:45:51\nDavid jaša: Řekl bych, že to prohození nivelet Přerovky a nákladního průtahu je ze dvou důvodů: odpojení VRT směr podzemní skupina hl.n. a zároveň křížení nákladního průtahu s VMO, který v těch místech už asi bude stoupat nad řeku...\nStředa, 10. března 2021 - 13:16:43\nDavid_jaša&Schmitz V původním návrhu Petrova se "odpojení VRT směr podzemní skupina hl.n." konalo až za řekou (žádné prohození nivelet nebylo). Pak se ale narychlo (účelově?) prohlásila Malá Amerika památkou, zanořila tuto část napojení přerovské tratě do tunelu (pod Svratku) a razantně toto prodražila (včetně úprav v podzemí Malé Ameriky).\nStředa, 10. března 2021 - 13:49:34\nPetr31: Západní posun podzemní skupiny pod malou ameriku byl vyvolán objektivně - geologií. Ten kus skály, co je vidět u křižovatky Nádražní/Husova bohužel nepokračuje dost daleko na východ. Kvůli tomu pak už mohla nevycházet délka rampy mezi koncem peronů a VMO.\nSchmitz: opožděně díky.\nPondělí, 15. března 2021 - 09:04:16\nČíslo příspěvku: 12171\nPřesunuto ze ŽUP.\nTomáš záruba:Určitá část VRT ještě tolik nové dopravy nevygeneruje (třeba u Praha - Brno bude větší nárůst intenzity provozu až po dodělání poslední části "skrz Vysočinu")\nSpíš se dá předpokládat, že pokud se nějak během dvaceti let podaří postavit VRT z Prahy až do Světlé nad Sázavou, tak dojde k další rekonstrukci tratě Světlá nad Sázavou - Havlíčkův Brod a k odstranění propadů rychlosti, aby se tam dalo jezdit cca 120 km/h. A tím se stavba VRT na Vysočině zastaví a časem se maximálně bude řešit úsek u Brna, aby nedocházelo ke kolizi s příměstskou dopravou. A to ještě vše za z dnešního pohledu ideální situace, kdy to bude z čeho financovat...\nPondělí, 15. března 2021 - 09:28:35\nSpíš se dá předpokládat, že pokud se nějak během dvaceti let podaří postavit VRT z Prahy až do Světlé nad Sázavou, tak dojde k další rekonstrukci tratě Světlá nad Sázavou - Havlíčkův Brod a k odstranění propadů rychlosti, aby se tam dalo jezdit cca 120 km/h.\nTakže za velké peníze se cestovní doba z 2,5 hodin zkrátí na dvě? V tom případě by mi tedy přišlo efektivnější tunit spojení přes Hradubice.\nPondělí, 15. března 2021 - 09:46:25\nDavid jaša:Takže za velké peníze se cestovní doba z 2,5 hodin zkrátí na dvě?\nSpíš tak někam k hodině a tři čtvrtě, možná ještě i o něco méně po výstavbě kusu VRT u Brna.\nVěřím že tohoto stavu se máme ještě šanci dožít .\nV tom případě by mi tedy přišlo efektivnější tunit spojení přes Hradubice.\nAle netuní se а tunit se z mnoha důvodů nebude.\nPondělí, 15. března 2021 - 10:05:26\nBram: Vzbudíte rozruch, ortodoxní VRTisti nemají tuhle salámovou metodu rádi. Nicméně zcela souhlasím, že je asi jediná možná.\nPondělí, 15. března 2021 - 10:22:03\nPikehead:Vzbudíte rozruch, ortodoxní VRTisti nemají tuhle salámovou metodu rádi.\nKdyž oni se realizace svých představ chtějí dožít, ale taknějak zapomínají, že od malůvek je k jejich realizaci hodně daleko, může uběhnout (v závislosti na ekonomické situaci) i třicet až čtyřicet let, přičemž se má šanci zrealizovat jen malá část malůvek.\nProti ortodoxním VRTistům jsem já, coby prorok budoucí objednávky linek R jedoucích od Kolína přes Prahu Smíchov do Kladna, naprostý břídil . Vždyť v tomto případě jde jen o nikým neuvažovanou objednávku na infrastruktuře, která se přitom již připravuje k výstavbě .\nPondělí, 15. března 2021 - 10:24:38\n"Proti ortodoxním VRTistům jsem já, coby prorok budoucí objednávky linek R jedoucích od Kolína přes Prahu Smíchov do Kladna, naprostý břídil ."\nTak to každopádně. Kladenskou diskusi jsem bral jen jako provozní kalibraci v rámci zdravě uvažující skupiny.\nPondělí, 15. března 2021 - 10:38:01\nCož je poměrně podstatný detail, vyhrabat se z Brna k D1 přes Tišnov je dost nadlouho nejen kvůli příměstu. Oproti tomu už je 5 minut ztracených zaústěním už Světlé a následnými propady mezi SnS A HB až k 70 km/h detail.\nEdit: kdyby stávající trasa za něco stála, tak u Kozlova stojí P+R a do Brna se od západu jezdí R + zahušťujícími Sp. Nic takovýho není, radši se jezdí auty až do Štatlu.\nPondělí, 15. března 2021 - 10:45:23\nJak moc reálná je výstavba kusu VRT u Brna? Vzhledem k tomu, že by způsobila buď nutnost úvrati na trase Praha-Břeclav, kterou uzel ve stávajícím stavu nepobere, nebo zastavování v terminálu na Vídeňské, u kterého po fiasku se Starým Lískovcem nevěřím tomu, že by k němu město už v tomto století dokázalo postavit aspoň chodník. A jezdit Praha-Vídeň/Bratislava bez cestujících z/do Brna by byl ekonomicky dost propadák.\nPondělí, 15. března 2021 - 11:54:38\nČíslo příspěvku: 12178\nRacek:Jak moc reálná je výstavba kusu VRT u Brna?\nA jezdit Praha-Vídeň/Bratislava bez cestujících z/do Brna by byl ekonomicky dost propadák.\nA co tu VRTku v Brně vyřešit takto?\nJe to zcela bezkolizně s nákladní dopravou, která si pojede po svých dvou kolejích přes Dolní nádraží i nadále, jen je cestující z centra Brna budou muset podejít. VRT vlaky by zastavily v Heršpicích, kde by byl přestup na regionální železniční dopravu a klidně i na ostatní zbylou neVRT dálkovou dopravu. Dále zastávka v blízkosti ÚAN Zvonařka, aby byl možný přestup na autobusové nádraží a dalo se přesdnout na MHD či dojít do centra Brna pěšky a pak další stanice by byla Brno Letiště, kde by krom (reálně spíše teoretického) přestupního terminálu na leteckou dopravu byl přestupní terminál na vlaky regionální dopravy a zbylé neVRT dálkové dopravy směr Olomouc, Přerov, Kyjov. A v neposlední řadě by zastávky Brno Letiště bylo velké hlídané parkoviště pro IAD, kde by bylo možné zanechat auto a přestoupit na železniční dopravu.\nJistě, někomu by vadily tři zastávky VRT vlaků v Brně. Ovšem to se jinak nejspíš řešit nedá, protože železniční tratě prostě nejsou nafukovací a na Dolní nádraží, které by se pro zarputilé odsunovače stalo jediným nádražím v Brně, se prostě veškerá výhledová osobní (včetně vlaků VRT) a nákladní doprava nevejde. A aby mne někdo nechtěl vycukat, tak na současné hlavní nádraží také ne .\nPondělí, 15. března 2021 - 12:38:55\nJá si opravdu nemyslím, že je zcela nezbytné tahat VRT vlaky do centra Brna, když to nejde...\nZastávka na Vídeňské a mazej na jih nebo na východ.\nNa obsazenost vlaků to bude mít zcela minimální vliv, pokud tam bude velké P+R, tak spíše i pozitivní...\nPondělí, 15. března 2021 - 13:03:11\nPŠ:Já si opravdu nemyslím, že je zcela nezbytné tahat VRT vlaky do centra Brna, když to nejde...\nMám obavy, že toto bude Brnu dost vadit a nesmíří se s tím .\nNa východ se ale patrně bude jezdit přes prostor Dolního nádraží neustále a hodně bych se divil, kdyby tu zastávku VRT vlaků směr východ nakonec někdo neprotlačil.\nMám silnou obavu, že u Vídeňské ani v Lískovci (dle toho, kde by zastávka VRT vznikla, už žádné velké P+R nebude mít v budoucnu šanci vyrůst. Je to už příliš blízko obytné zástavby. Říkám si, že bude úspěch, když tam VRT půjde vůbec postavit.\nPondělí, 15. března 2021 - 14:40:24\nBram: VR dopravu z Brna na Bratislavu a Vídeň tím za krkem přes letiště zabiješ. Nemám jasný názor na polohu zastávky VRV v Brně, ale jsem spíš pro jedinou a trasu v celé délce co nejrychlejší. A když už přesun hlaváku, tak proč ne rovnou na Vídeňskou? Se vší výbavou a návazností? U vídeňské jsou jen chaty, sady pole a firmy. Obytné zástavby málo. Tramvaj vy se dala zatáhnout že smyčky do ulice Traťové. Když podzemní diametr, udělal bych z něj krásnou osmičku (od jihu k severu), na jihu VR stanice Vídeňská, uprostřed by byl dnešní hlavák v křížení osmičky dál přes Majlont po stávající trati do Krpole a pak k západu a jihu stočit podzemím na hlavák, Heršpice a Vídeňskou.\nKlidně mi to rozbořte.\nPondělí, 15. března 2021 - 15:01:43\nQěcy:VR dopravu z Brna na Bratislavu a Vídeň tím za krkem přes letiště zabiješ.\nZabiju závlekem, který přihodí maximálně patnáct minut jízdní doby?!? A to jen v případě jízdy z Prahy do Bratislavy/Vídně (nikoliv směrem dále na východ), vůbec ale ne při jízdě z Brna do Bratislavy/Vídně. Tam to bude při nástupu do vlaku v místě Dolního nádraží naopak výhodnější - tramvají se z centra Brna jede k uvažované VRT zastávce na Vídeňské sedmnáct minut .\nJinak k prodloužení jízdní doby o 15 minut mezi Prahou a Vídní/Bratislavou lze ještě dodat, že to bude nejspíš už pod rozlišovací schopnost cestujících.\nFakt se na to nehodlám koukat jen optikou, kdy se dojede autem někam do Lískovce či na Vídeňskou, ale rád bych, aby Brno mělo VRT napojenou i na regionální dopravu a ostatní neVRT dálkovou dopravu .\nPondělí, 15. března 2021 - 15:06:41\nTak s tou osmičkou by to mohlo mít i efekt ten, že kromě nového metra-esbánu by pravděpodobně po té osmičce šlo jezdit i VRV od Ostravy přes hlavák a vídeňskou do Břeclavska a od Prahy přes vídeňskou a Hlaváč do Ostravy. Čili smyčka jak ve VOseku.\nPondělí, 15. března 2021 - 15:09:53\nvlasak: něco hodně starého z Malé Chuchle je tady nebo tady\nPondělí, 15. března 2021 - 15:15:36\nNechcete se s tou VR diskusí posunout do příslušnýho vlákna?\nJinak ono už těch reálných plus 10-15 minut cesty na nádraží v kopřivách oproti dnešnímu ukousne z potenciálního množství cestujících, pokud by byla jen Vídeňská, kam to reálně přidá 20-30 minut, pak bude úbytek ještě větší. Cestující z aut to nenaženou, když už v tom autě sedí, tak z půlky „spádové oblasti“ nádraží budou mít půl Prahy časově blíž tím autem (uzavírky jednou skončí a D35 ne-přímětský provoz zredukuje).\nPondělí, 15. března 2021 - 15:16:56\nQěcy:Čili smyčka jak ve VOseku\nDovolil bych si tvrdit, že mezi Brnem a Velkým Osekem je drobný rozdíl .\nTak s tou osmičkou by to mohlo mít i efekt ten, že kromě nového metra-esbánu by pravděpodobně po té osmičce šlo jezdit i VRV od Ostravy přes hlavák a vídeňskou do Břeclavska a od Prahy přes vídeňskou a Hlaváč do Ostravy.\nVR vlaky by mohly jet od Ostravy přes letiště, nádraží VRT na Dolním a přes Heršpice jak do Prahy, tak do Vídně.\nÚterý, 16. března 2021 - 11:20:10\nDavid jaša:Jinak ono už těch reálných plus 10-15 minut cesty na nádraží v kopřivách oproti dnešnímu ukousne z potenciálního množství cestujících, pokud by byla jen Vídeňská, kam to reálně přidá 20-30 minut, pak bude úbytek ještě větší. Cestující z aut to nenaženou, když už v tom autě sedí, tak z půlky „spádové oblasti“ nádraží budou mít půl Prahy časově blíž tím autem (uzavírky jednou skončí a D35 ne-přímětský provoz zredukuje).\nNejvětších omylů se u VRT dosahuje při snaze dělat z VR vlaků letadla a tedy rezignovat na možnost obsloužit město samotné jinak, než stanicí kdesi za městem.\nÚterý, 16. března 2021 - 11:33:03\nZ jiné diskuse na téma Terminál Vídeňská:\nTerminál Vídeňská: neřeším tu drážní část, tu si možná SŽDC dokáže prosadit a vyvlastnit jako veřejně prospěšnou. Ale navazující městská infrastruktura (chodník, silnice, parkoviště, prodloužení tramvaje od centrálky) je navržená na plochách, které stávající i připravovaný ÚP určuje jako výrobu nebo výrobu a služby, a městu tam nepatří ani metr. To je v brněnských poměrech vize na vyšší desítky let. Studie proveditelnosti VRT uvažuje otevření terminálu Vídeňská v roce 2032, ale i kdybychom použili Cimrmanovu konstantu ("krát dvě to mělo bejt") a počítali jako realistický rok 2044, jeví se jako naprostá sci-fi, že by město do té doby dokázalo k terminálu přivést ulici, neřkuli tramvaj. Kdo bude chtít jet do Prahy, Vídně nebo Ostravy, nastoupí si na šestém nástupišti do osobáku směr Střelice, a na Vídeňské si přestoupí :D\nÚterý, 16. března 2021 - 12:04:18\nBohužel. Ale jet MHD na odsunuté nádraží nebo "S-bahnem" k Vídeńské vyjde skoro na stejno. Třeba já bych mohl z Oblé jet na zastávku Starý Lískovec (a všichni z této oblasti až po Kohoutovice), což bude časově náročné stejně, jako dnes cesta na hlavní nádraží.\nÚterý, 16. března 2021 - 12:08:28\nBram: jenže já se tohoto omylu nedopouštím. Jen se ti snažím říct, že podle mě ten závlek pomalou tratí až přes Tuřany podle mě je přehnaný. Čili když se budeš snažit zastavovat všude, může to být stejně nežádoucí jako snažit se vše projet a mít co nejkratší jízdní doby. A pak je varianta mít část spojů užívajících po celé trase VRT jako projížďáky (Ex Praha - Vídeň) a část jako zastavkáče (např. rychlík Praha - Vídeň a stávající rychlíky). Tvoje řešení totiž nedovoluje tu úplně rychlou projíždějící vrstvu. Moje, i když je to třeba kravina, umožňuje oboje.\nObjíždět Brno jako celek je blbost, ale zastavovat všemi spoji v trase Praha-Breclavsko na třech místech v Brně je podle mě taky blbost.\nÚterý, 16. března 2021 - 13:34:30\nČíslo příspěvku: 12191\nQěcy:Tvoje řešení totiž nedovoluje tu úplně rychlou projíždějící vrstvu. Moje, i když je to třeba kravina, umožňuje oboje.\nDovolil bych si namítnout, že ČR, Rakousko, Slovensko a Maďarsko, které dohromady svojí rozlohou odpovídají cca Francii, jsou ale jednotlivé státy. Vskutku nepředpokládám, že je vůbec možné, aby se naplnil vlak Praha - Vídeň bez zastávky v Brně, nebo jen se zastávkou na Vídeňské, odkud se sice bude dát dojet do centra Brna tramvají, ale bude to nejspíš zcela bez vazby na regionální dopravu železniční a zbylou neVRT železniční, dále zcela bez vazby na autobusovou regionální dopravu a s velmi omezenými možnostmi vybudovat patřičně velké parkoviště P+R. Ve Francii si dokonce mohou dovolit s některými vlaky jet bez zastávky z Paříže až do Marseille, tady budou všichni rádi, když se pojede bez zastávky mezi Prahou a Brnem a nebude se obsazenost vlaků snižovat zastavením pouze v Brně na Vídeňské, či dokonce jejím projetím. Prostě jiné výchozí podmínky...\nTMB:Ale jet MHD na odsunuté nádraží nebo "S-bahnem" k Vídeńské vyjde skoro na stejno.\nVíš, proč jsem to takto navrhl? Proto, aby mohlo dále fungovat současné hlavní nádraží, na které už téměř stoprocentně nikdo nesáhne jak ve smyslu jeho zrušení, tak ale i ve smyslu jeho rozšíření, čili bude dále fungovat pro regionální dopravu a ostatní neVRT železniční dopravu, pro kterou jeho náhrada odsunutým nádražím je nežádoucí. Dále aby byl přestup mezi VR vlaky a ostatní železniční dopravou v Brně (proto zastávky pro VR vlaky Letiště a Heršpice) a aby se na VR vlaky dalo dojít i pěšky z centra a byl zde přestup i na regionální autobusy, tj. zastávka na Dolním nádraží.\nÚterý, 16. března 2021 - 16:14:52\nBram: Největších omylů se u VRT dosahuje při snaze dělat z VR vlaků letadla a tedy rezignovat na možnost obsloužit město samotné jinak, než stanicí kdesi za městem.\nhehe, tak tom se shodneme.\nNicméně pokud má VRT měřitelně odlehčit nákladce od vlakodromu okolo Moravské Sázavy a Tiché Orlice, pak to letadlo v hladině nula - expres bez zastávek a okolo Brna vedený bypassem okolo D1 - je potřeba nabídnout pro Ostravu a Olomouc. Díky tomu se bude dát dostat na konkurenceschopné časy a ceny i s dnešními vlaky na 160-200 km/h a drahé jednotky na 300+ km/h se budou moct pořizovat později.\nÚterý, 16. března 2021 - 19:53:47\nPokud Bram píše o Brnu s odsunutým hlavákem a já s neodsunutým, navíc s osmičkou nějakého toho esbánu, tak je celá debata o voze a koze.\nSobota, 20. března 2021 - 15:52:13\nPondělí, 22. března 2021 - 23:39:33\nRacek: ten nápad jezdit k VRT a do Střelic ze stejnýho perónu mi připomíná moji drahou máti s její sestrou, které na začátku devadesátých let při cestě z Brna do Adamova nastoupily do tehdy prestižního EC Antonín Dvořák a byly potěšeny, že dráha konečně i do Adamova nasadila pořádný vagóny\nAsi musely být dobře zmatený, protože pan průvodčí je nejen nezkásnul, ale vysadil v HavlBrodě, kde to tehdy mimořádně stavělo a ještě jim s úsměvem vyhledal spoj zpět a zamával\nÚterý, 23. března 2021 - 22:38:24\nZdravím. Snáď to tu už nebolo, ale neviem to nikde nájsť a celkom dlho si nad tým ako laik lámem hlavu: ako je ošetrená jazda vlakov s cestujúcimi z hl.n. smerom na Slavkov u Brna (S6) úvraťou v Židenicích v prípade, ak súprava musí do Židenic "cúvať" (t.j. nemá na druhej strane stanovište)? Asi tam stojí niekto s vysielačkou, to jo... Ale je to jazda vlaku? PMD?\nStředa, 24. března 2021 - 00:44:43\nJedná se o sunutý vlak. V čele vlaku je vlakvedoucí.\nPři reko hlaváku tento nesmysl mohl z velké části zmizet ale nestalo se tak...\nČtvrtek, 25. března 2021 - 10:42:08\nZdenek102:Při reko hlaváku tento nesmysl mohl z velké části zmizet ale nestalo se tak...[ko]\nA mohu se zeptat jak?\nČtvrtek, 25. března 2021 - 11:34:59\nBram: jediné co mě napadá by bylo udělat ze souběhu tratí směr Slatina a Chrlice dvojkolejku. To by zvýšilo kapacitu.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 11:44:33\nTakhle; pár výhybek, pár návěstidel a mohla být regulérní dvojkolejka od mostu až po rozdělení vláry a chrlické cca 1,9 km. Omezující jednokolejný úsek mohl být místo dnešních 5,3 km pouze 3,3 km.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 12:18:52\nNa zřízení této dvoukolejky je nutné mít samostatnou stavební akci, není to pouhá oprava jako v případě hlavního nádraží. V první řadě je nutné posoudit, jestli by to mělo pro dopravní technologii nějaký význam, z toho by vycházely další projekční práce.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 12:39:30\n"Na zřízení této dvoukolejky je nutné mít samostatnou stavební akci, není to pouhá oprava jako v případě hlavního nádraží."\nKluci měli dost času na to aby to připravili a udělali to spolu s hlavákem, zvlášť, když se dělalo nové zab. zař. a jak vlára do Slatiny tak chrlická do Chrlic byly mimo provoz.\n"jestli by to mělo pro dopravní technologii nějaký význam, "\n1) Odstranění nutnosti většiny sunutých vlaků (kolik že máme v ČR pravidelně sunutých rychlíků?)\n2) uvolnění kapacity z hlaváku do Židenic ve špičce a taky z Židenic na dolní. Vždycky mě v Židenicích překvapí, když v čase odjezdu Os do Slavkova 1x za hodinu musí pustit náklad na/z dolního.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 13:41:29\nZdenek102:Kluci měli dost času na to aby to připravili a udělali to spolu s hlavákem, zvlášť, když se dělalo nové zab. zař. a jak vlára do Slatiny tak chrlická do Chrlic byly mimo provoz.\nJakákoliv inovace nad rámec opravy hlavního nádraží, vyjma některých drobností typu zdopravnění některých kolejí a spojek v rámci výměny zabezpečovacího zařízení, byla nežádoucí. Tyto spojky bych do této skupiny nežádoucích inovací rovnou zařadil, protože by po vybudování odsunutého nádraží byly zcela k ničemu. To, že odsunuté nádraží nebude, bych teď neřešil.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 14:02:34\nZdenek102: Máte zpracovány grafikony, že již nyní víte závěry? Ono to není tak jednoduché, jak si myslíte, protože může taky vyjít výsledek, že tento krátký dvoukolejný úsek problémy neodstraní a investice bude zbytečná. Mně by se samozřejmě líbilo tu odbočku tam udělat, protože by za málo peněz bylo hodně muziky, ale musí se prověřit smysl té investice. A je nutno nezapomínat, že tudy jezdí i vlaky na Chrlice.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 14:06:53\nJakákoliv inovace nad rámec opravy hlavního nádraží, vyjma některých drobností typu zdopravnění některých kolejí a spojek v rámci výměny zabezpečovacího zařízení, byla nežádoucí. "\nJo, autoblok z hlavního do Slatiny to ano, oddílové návěstidlo mezi Chrlicemi a přednádražím ano, ale udělat něco pořádného a vylepšit tak zásadně možnosti infrastruktury okolo zacpaného hlaváku nejen v běžném provozu ale i pro případné mimořádnosti to ne. To označíme jako nežádoucí, protože je to věc typu za málo peněz hodně muziky a to se u nás nedělá. Zvykl sem si. Že nové nádraží nebude dřív než za 15 let víme všichni, těch pár výhybek a návěstidel i s projektem by se několikrát vrátilo v podobě stabilizovaného provozu a operativnějšího řešení mimořádností. Od SŽDC mě toto ale nepřekvapuje, tam dnes znamená včera nebo ještě líp předevčírem.\nPro svoji potřebu mám. Zpracujte si je také a uvidíte to.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 14:38:59\nZdenek102:To označíme jako nežádoucí, protože je to věc typu za málo peněz hodně muziky a to se u nás nedělá.\nOznačení nežádoucí jsem nedal já, ale ti, co tlačí na odsun hlavního nádraží. Pokud by ti, co na odsun nádraží tak tlačí, zjistili, že dochází nikoliv k nutné opravě, ale investici, tak by si už dokázali zajistit, aby taková investice nevznikla a obhájili by si to tím, že by po odsunu nádraží šlo o zmařenou investici. Tak chci vidět toho, kdo proti odsunovačům půjde tímto způsobem, protože dotyčnému úředníkovi na ministerstvu či Správě železnici, který by tuto investici prosazoval, by se mohla pod zadnicí pěkně zahoupat židle. Stačí to vysvětlit nějak takto?\nČtvrtek, 25. března 2021 - 14:53:53\nTo taky nebylo mířeno na Vás ikdyž to tak mohlo vypadat. Tady kromě jiného chyběl tlak ze strany Kordisu na to, aby ty sunuté vlaky byly minulostí, protože Kordis jako objednatel do toho má taky co mluvit.\nČtvrtek, 25. března 2021 - 23:16:32\n"že tento krátký dvoukolejný úsek problémy neodstraní a investice bude zbytečná. Mně by se samozřejmě líbilo tu odbočku tam udělat, protože by za málo peněz bylo hodně muziky, ale musí se prověřit smysl té investice. A je nutno nezapomínat, že tudy jezdí i vlaky na Chrlice."\nJá jsem si k tomu zkusil cvičně spočítat nějaká konkrétnější čísla - vycházel jsem tedy z toho, že by se stávající jednokolejný mezistaniční úsek Brno hl. n. – odbočka Brno-Černovice zkrátil o ty 2 km a vychází to nějako takto:\nTrať 318 - výhledový stav, dnešní traťové schéma - viz ale (*):\nT = 1 440 min (= časový výpočetní řez), Tvýl = 50 minut (= záloha na pravidelné výluky), N = 88 (počet vlaků dle GVD), t = 6,97 min (= průměrná doba obsazení úseku jedním vlakem)\nNopt = 79 vlaků, Nkrit = 119 (= maximální počet vlaků optimálních/kritických)\nZopt = 0, Zkrit = 31 vlaků (= počet volných tras)\nKopt = 111 %, Kkrit = 74 % (= využití praktické propustnosti)\nÚKD = riziková (= úroveň kvality dopravy - dle SM SŽDC 124)\nTrať 318 - výhledový stav, stávající jednokolejný úsek zkrácen o 2 km, zřízena odbočka:\nVše stejné, jen aktualizována t = 4,96 min (= průměrná doba obsazení úseku jedním vlakem)\nNopt = 112 vlaků, Nkrit = 168\nZopt = 24, Zkrit = 80 vlaků\nKopt = 79 %, Kkrit = 52 %\nÚKD = vyhovující\nTrať 318 - výhledový stav, dnešní traťové schéma:\nT = 120 min, N = 11, t = 6,91 min\nNopt = 10 vlaků, Nkrit = 13\nZopt = 0, Zkrit = 2 vlaky\nKopt = 110 %, Kkrit = 85 %\nÚKD = riziková\nVše stejné, jen aktualizována hodnota t = 4,90 min (= průměrná doba obsazení úseku jedním vlakem)\nNopt = 15 vlaků, Nkrit = 18\nZopt = 4, Zkrit = 8 vlaků\nKopt = 73 %, Kkrit = 61 %\nZ pohledu stability výhledového GVD by zde (= minimálně číselně) byl jednoznačně přínos, nicméně nic to bohužel neříká o využitelnosti dvoukolejky mezi Brnem, hl.n. - potenciální odbočkou, neboť:\na) dostupná (maximální) kapacita vlaků na zaústěných tratích je dána kapacitou žst. Brno hl.n.,\nb) je nezbytné zohlednit výhledový GVD,\nbb) není vůbec jisté, zda by bylo v praxi možné novou dvoukolejku - s ohledem na výhledový GVD směrem na Chrlice - smysluplně využít.\n(*) - již ale po dnešní provedené rekonstrukci zab.zař. Brno hl.n\nPátek, 26. března 2021 - 09:25:09\nNo ono by to asi nebylo tak úplně za pusu, protože nevím, jestli by se ty spojky dokázaly "nacpat" před most přes Hněvkovského, to jsou dvě samostatná tělěsa, čili pokud ne, tak by to znamenalo nový most...\nA navíc u těch mostů jsou to pěkné houpáky, jak je samotná trať níž jak uvedené mosty. Tam si mašina hezky zapruží\nPátek, 26. března 2021 - 10:45:22\nČíslo příspěvku: 8272\nPaul_red_adair: Díky za příspěvek\nZ pohledu GPK: Jedna spojka by vyšla před most směrem na Chrlice/odb. Černovice, druhá by s odřenýma ušima možná vyšla mezi mosty. To znamená, že se dvoukolejka o pár set metrů pokrátí. Každopádně chtělo by to rozšířit zemní těleso, protože současná osovka určitě vyhovovat nebude a to jde ruku v ruce s přestavbou obou mostů. Navíc most přes Hněvkovského nemá průběžné kolejové lože, tak by se musel přestavět tak jak tak. Ale pořád by to bylo levnější než úplná novostavba dvoukolejky.\nTakže Zdeněčku, opravdu to není tak jednoduché.\nPátek, 26. března 2021 - 18:32:09\nPetříku, času na to měli dost.\nČtvrtek, 01. dubna 2021 - 10:57:05\nOn to vůbec nechápe, nemá smysl v tom pokračovat.\nČtvrtek, 20. května 2021 - 15:34:24\nProč jenom 120? Na té trati je pár míst kde by relativně malé přeložky (jednotky km) mohly umožnit 140-160km/h.\nPondělí, 24. května 2021 - 16:25:51\nK.S.:Proč jenom 120? Na té trati je pár míst kde by relativně malé přeložky (jednotky km) mohly umožnit 140-160km/h.\nProtože nákladní doprava a celkové provedení rekonstrukce trati Brno - Havlíčkův Brod. A už se tu také něco dělalo.\nPátek, 18. června 2021 - 15:30:26\nChlapci, kamarád se shání po nějakém hezkém fotomiste mezi hlavakem a Kr. Polem. Neměli byste nějaký tip? Moc to tam neznám a napadl mě jedině ten tunel..\nPátek, 18. června 2021 - 15:46:23\n"Chlapci, kamarád se shání po nějakém hezkém fotomiste mezi hlavakem a Kr. Polem. Neměli byste nějaký tip? Moc to tam neznám a napadl mě jedině ten tunel.."\nNevím, který tunel přesně máte na mysli - v tomto úseku jsou totiž čtyři Ale myslím, že na mapě fotek si určitě nějaký pěkný fotoflek vybere.\nPátek, 18. června 2021 - 17:16:02\nrsx: děkuji, přepošlu. Kolega nemluví řečí našeho kmene, navíc měl pocit, že je to tam dost verwachsen,, chtěl jsem říct zarostlé .\nPátek, 18. června 2021 - 17:57:52\nTak já doporučuji okolí obřanského kostelíku. Jako dítě jsem se tam nafotil.\nPátek, 18. června 2021 - 18:06:51\nKolem tratě bylo letos hodně káceno.\nPátek, 18. června 2021 - 19:31:41\nmezi seřazovacím nádražím a Lesnou není škaredé místo, naopak, působení tam je vyloženě to nehezčí z Brna\nnejlepší je to za mostem přes Svitavu, mezi prvním tunelem a právě tímto místem kde fotil pan TMB\njak to tam ale vypadá dnes si neodvažuju domyslet, ale tehdy ještě deset let zpět to tam mělo neskutečnou atmosféru ....\nStředa, 21. července 2021 - 19:23:05\nNádraží bude stát u řeky\nBrněnský železniční uzel už dnes kapacitně ani technicky nevyhovuje a jeho modernizace je nutná. Bez ní by Brno podle vedení města ustrnulo na konci minulého století, kdy se spolu s vybudováním nákladního průtahu uskutečnila poslední velká změna.\nNové nádraží bude stát u řeky na místě dnešního dolního nádraží. Nyní je hlavní brněnské nádraží v centru města. O poloze nádraží rozhodli v roce 2018 zastupitelé města i kraje. Stavba dopravního uzlu má stát odhadem 45 až 48 miliard korun, což z něj učiní nejdražší nádraží v historii Česka.\nStředa, 21. července 2021 - 19:43:15\nJasně, a náklady pojedou přes Přerov.\nČtvrtek, 22. července 2021 - 14:49:59


V Lounech proběhne taneční soutěž Elitery - Žatecký a lounský deník\nV Lounech proběhne taneční soutěž Elitery\nLouny - Tanečníci se utkají na poháru v lounské sportovní hale.\nPohárová přehlídka tanečních formací s názvem Elitery, která se koná v neděli 30. března ve Sportovní hale v Lounech, je tradiční kulturní akcí ve městě.\nLetos se koná již 19. ročník. Soutěžící budou tančit ve třech věkových kategoriích a pěti soutěžních disciplínách – plesové choreografie, parketové kompozice, show formace, disko formace, street dance formace.\nV loňském roce do Loun zavítalo kolem 600 účastníků. V dopoledních hodinách proběhnou prostorové zkoušky. Samotná soutěž začne ve 13 hodin.


Jak instalovat a používat více verzí PROMOTIC na 1 počítači\nNásledující návod popisuje jak mít na jednom počítači více verzí PROMOTIC tak, aby jen přepnutím mezi nimi (pomocí souboru PmReg.bat) se zvolená stala aktivní. Záměrem je, aby projektant, který má více PROMOTIC projektů ve více verzích, mohl lehce přepínat mezi PROMOTIC verzemi a upravovat tak tyto různé projekty.\nInstalace PROMOTIC 8 a PROMOTIC 7 jsou dvě různé instalace. Ty mohou existovat vedle sebe, ale nesmí být nainstalovány do stejné složky (např. C:\_Pm). Každá z vyšších verzí těchto instalací provede upgrade své příslušné instalace.\nNapříklad mohou nastat tyto situace:\n1. Verze např. Promotic7.3.11 je nainstalována ve složce C:\_Pm. Tuto verzi je nutno zachovat a současně nově nainstalovat verzi, např. Promotic8.0.0.:\nSpustí se instalace verze Promotic8.0.0 a verzi nainstalujeme do jiné složky (např. C:\_Pm8).\n2. Verze Promotic8.3.5 je nainstalována ve složce C:\_Pm. Tuto verzi je nutno zachovat a současně nově nainstalovat verzi Promotic8.3.11.:\nSložku, kde byl instalován předchozí systém PROMOTIC (C:/Pm) zkopírujte na jiné místo na disku (nebo na jiný disk), např. na D:/Pm80305. Tato zkopírovaná složka pak bude určena pro tuto starší verzi PROMOTIC. Instalaci verze Promotic8.3.11 pak proveďte do původní složky (C:/Pm).\n3. Verze Promotic7.3.11 je nainstalována ve složce C:\_Pm a ve složce C:\_Pm8 je verze Promotic8.0.0. Obě tyto verze je nutno zachovat a současně nově nainstalovat verzi Promotic7.5.1.:\nPostup bude totožný s postupem v příkladu 2\n4. Verze Promotic7.3.11 je nainstalována ve složce C:\_Pm a ve složce C:\_Pm8 je verze Promotic8.0.0. Obě tyto verze je nutno zachovat a současně nově nainstalovat verzi Promotic8.1.2.:\nPostup je podobný jako v příkladu 2. Rozdíl je v tom, že zkopírovaná složka bude Pm8 a instalace nové verze Promotic8.1.2 bude provedena do složky C:\_Pm8\nPřepínání mezi jednotlivými verzemi se dosáhne tak, že ve složce, kde se nachází požadovaná verze (C:/Pm, C:/Pm8, D:/Pm70311 nebo D:/Pm80000), se spustí soubor PmReg.bat.\nTímto způsobem lze dosáhnout toho, že na jednom počítači lze provozovat několik verzí v systému PROMOTIC 7 a současně i PROMOTIC 8. Dávejte si však velký pozor na to aby aplikace byly editovány v té správné verzi, protože jinak může dojít k nevratnému poškození aplikačního projektu!


O majetek se nikdo bát nemusí, uklidňují církve | Týden.cz\nO majetek se nikdo bát nemusí, uklidňují církve\n19.12.2015 07:05 Původní zpráva\nCírkev je připravena domáhat se svého spravedlivého nároku na ukradený majetek. Tam, kde je podezření na nezákonný převod třetím osobám, podle generálního sekretáře České biskupské konference (ČBK) Tomáše Holuba musejí rozhodnout soudy.\n"Zodpovědně zde chci prohlásit, že legálně nabytý majetek obcí či soukromníků ohrožen není a nemůže se stát předmětem "restitučních žalob". Po přečtení článku jsem nabyl dojmu, že se tu chystá loupež století, kdy se před římskokatolickou církví musejí třást obce, firmy, organizace či jednotlivci vlastnící nějaký majetek," reagoval Holub na článek Církve chtějí víc, žalují i soukromníky, který vyšel v časopisu TÝDEN.\nPodle jeho slov dostanou církve a náboženské společnosti za nevydatelné věci finanční kompenzaci. "To ovšem neznamená, že zde neexistuje pro 'restituce' zákonně blokovaný majetek, u něhož se objevuje vážné podezření na nezákonný převod jiným osobám, tedy nerespektování práva ČR. V těchto případech je církev připravena domáhat se svého spravedlivého nároku," říká Holubec s tím, že církve si uložily dobrovolnou seberegulaci.\nZřejmě ne stoprocentní. TÝDEN upozornil například na žalobu benediktinského řádu na Rybářství Chlumec, po kterém mniši chtějí dva rybníky. Ředitel firmy Ladislav Vacek nic proti církevním restitucím nemá, ale nechápe, proč je má odnést jeho soukromá společnost. Když rybářství chtělo na počátku devadesátých let odkoupit vodní díla od státu, předcházelo tomu rozsáhlé bádání v archivech. Odprodejem se zabývala tři různá pracoviště ministerstva zemědělství, vyjadřovalo se k němu tehdejší ministerstvo pro správu národního majetku. Všichni úředníci konstatovali, že stát oba rybníky vlastní od pozemkové reformy z roku 1920, proto nic nebrání jejich prodeji. Transakci nakonec odsouhlasila vláda Václava Klause. Více razítek už rybáři ani získat nemohli, přesto dnes nemají jistotu, že jim rybníky zůstanou.\n"Jestli stát dovolí, abychom o ně přišli, napraví jedno bezpráví spácháním další křivdy," zlobí se Vacek. "Víte, jak by to vyznělo pro lidi, kteří se o rybníky starají? Šlo by o vzkaz, že se poctivá práce nevyplácí." Za 22 let, co jim rybníky patří, do nich opakovaně "nalévali" další peníze na běžnou údržbu i na opravy škod po povodních. Po prohraném soudu by na nich mohli hospodařit maximálně jako nájemníci, pokud by jim "nový" majitel rybníky pronajal.\nAdvokátka benediktinů Alena Štumpfová považovala otázky TÝDNE úskočné, klamavé a předstírající nepravdivé skutečnosti. "Veškeré vámi nastolené otázky bude soud zkoumat. Slyšel jste někdy o způsobech 'divoké privatizace'?" dodala s tím, že řád rybníky vlastnil od 29. dubna 1672 až do 25. února 1948.\nPodle Holuba jde o jeden ze sporných případů, kterých nebude mnoho ve srovnání s tisíci bezproblémovými. "Z celkového množství bezmála devadesáti tisíc pozemků se tedy jedná o méně než 0,4 procenta podaných žádostí o navrácení jednotlivých územních jednotek," srovnává generální sekretář a přidává jiný příklad: "Na pozemek v obci Homole u Panny byla podána restituční výzva; byl vydán dohodou se Státním pozemkovým úřadem (SPÚ). Dříve však, než SPÚ dohodu ve správním řízení schválil, obec Homole u Panny uzavřela taktéž s SPÚ smlouvu o bezplatném převodu tohoto zákonem blokovaného pozemku. Ačkoli SPÚ kontaktoval obec s návrhy na řešení situace, zastupitelstvo obce se však usneslo, že trvá na svém vlastnictví pozemku. Řád dominikánů v tomto případě bude žádat soud, aby rozhodl podle práva."\nSoudy jsou zřízeny pro rozplétání podobných kauz, ale podle Holuba je to pro církve až ta poslední možnost k nápravě, pokud nedojde k dohodě. "O tu budeme usilovat vždy na prvním místě," dodává.\n3 hlasyflanďákům neveřím ani pozdrav , pro mamon jsou schopný všeho\n1 hlasPřijde doba,, kdy potrestáme ty, kteŕí zvedli ruku pro církevní...\n1 hlaspri volbach si vzpomenme kdp organizoval hlasovani o CR--TOP a ODS\n1 hlasChamtivost katolické církve je bezmezná a je nebetyčně vzdálená tomu...