Hodslavice - Český svaz chovatelů ZO Hodslavice\nČeský svaz chovatelů ZO Hodslavice\nČeský svaz chovatelů je občanským sdružením. Je organizací členskou a vede evidenci členů. V rámci Českého svazu chovatelů jsou ustavovány organizace, jejichž členy jsou chovatelé zvířat, zejména drůbeže, králíků, okrasných a užitkových holubů, poštovních holubů, okrasného a exotického ptactva, kanárů, koček, kožešinových zvířat, akvarijních rybek, terarijních živočichů, drobných hlodavců, koz, ovcí, psů a jiných domácích a v zájmových chovech chovaných zvířat nebo právnické osoby jimi založené.\nChovatelství je zájmová činnost lidí, kteří mají zálibu chovat domácí zvířata pro krásu, radost i užitek. Chovatelé jsou nadšenci, dokážou věnovat tomuto krásnému koníčku spoustu času a také se dokážou podělit o nové poznatky, úspěchy i neúspěchy s ostatními.\nI v naší krásné vesnici v Hodslavicích byli okolo roku 1960 takoví chovatelé.\nPočátky organizovaného chovatelství v Hodslavicích spadají někdy do roku 1955-1960. Písemné podklady nejsou k dispozici, nebo se nezachovaly. V té době bylo v Hodslavicích několik chovatelů, kteří byli ochotni dát chovatelství něco navíc. Byli to tito chovatelé: Rýdl Josef (268), Rýdl Ondřej (372), David Jan (404), Rýdl Vladimír (110), Kudělka Josef (73), Macek Miroslav, Býma Dušan (134) a další, kteří měli zájem se chovatelství věnovat. Někteří byli již členy ČSCH v Novém Jičíně. Proto se rozhodli založit místní chovatelský spolek také v Hodslavicích. Vzhledem k tomu, že nesplňovali podmínku minimálního počtu členů pro vznik nové organizace, byli vedeni jako pobočka chovatelské organizace v Novém Jičíně. Předsedou této odbočky byl Rýdl Josef (268). Počet chovatelů v Hodslavicích každoročně narůstal. Na členské schůzi 29. 12. 1960 bylo rozhodnuto o založení samostatného chovatelského spolku v Hodslavicích. V té době bylo v Hodslavicích 16. členů. Předsedou byl zvolen Horečka František (231).\n. Informací o činnosti hodslavských chovatelů v prvních letech po založení je málo. Některé podklady o činnosti byly získány z Městského archivu v Novém Jičíně, ale také z vyprávění starších bývalých členů. Asi od roku 1970 se z každé schůze odevzdávaly na okresní výbor ČSCH zápisy, takže velká část se dochovala.\nK hlavním činnostem chovatelů patřil především chov a registrace čistokrevných zvířat a vystavování na výstavách. Chovatelské spolky měly také povinnost odevzdávat různé produkty ze svých chovů. Nejčastěji to bylo králičí a jehněčí maso, králičí kožky, ovčí vlna a vajíčka. Dále to byly brigády při polních pracích v družstvech, především při žních. Později to byly brigády v akci“Z“. Za odevzdané produkty a odpracované hodiny v družstvech dostávali chovatelé krmivo ve formě naturálií nebo za sníženou cenu. Všechny tyto dodávky a brigádnické hodiny byly hlavní náplní socialistických závazků, které všechny spolky každoročně uzavíraly.\nHodslavští chovatelé chovali především králíky a poštovní holuby, Později přibyl chov drůbeže, nutrií a ovcí. V Hodslavicích byli také chovatelé z Hostašovic, Straníka a Bludovic. Mezi nejvíce chovaná plemena králíků patřily:Vídeňský bílý (Vb), Holandský (Ho), Havana (Ha), Rex modrý, Český strakáč (Čs), Castorex (Ca), Činčila malá (Čm), Angora, Moravský modrý (Mm), Tříslový černý (Tč). Holubáři byli zpočátku dva. Po odborné stránce se vyžívali v Novém Jičíně, kde se také zúčastňovali závodů. Hodslavští chovatelé byli velmi aktivní. Na výstavách v okolí získávali celou řadu ocenění. Pořádali také různé společenské a kulturní akce i s manželkami. Každá členská schůze byla velká událost. Výroční schůze se konaly i s manželkami a mívaly slavnostní ráz i s hudbou. V létech 1961 – 1970 se uskutečnily pouze dvě výstavy. Poslední v roce 1969. Politické dění po roce 1968 u nás mělo vliv také na činnost zájmových složek, chovatelský spolek nevyjímaje. K různým politickým událostem a výročím byly směrovány plány a socialistické závazky,ty byly součásti náplně činnosti spolků. V roce 1970 byl zvolen nový výbor ZO Hodslavice. Předsedou byl zvolen Kramoliš Josef (357) a jednatelem Křižan Jaroslav (101).\nČlenové ZO ČSCHDZ Hodslavice v roce 1969.\nBartoň Jan (195)\nBartoň Ladislav (195)\nBýma Jan (310)\nBýma Dušan (134)\nBouchal Karel (252)\nBýma Ondřej (393)\nDavid Jan (404)\nDemel Emil Hostašovice (166)\nHorečka František (231)\nHorečka Josef (231)\nKramoliš Antonín (340)\nKramoliš Josef (357)\nKřižan Jaroslav (101)\nKliment Otto Hostašovice (172)\nKudělka Josef (73)\nLacina Gabriel Hostašovice (58)\nLitavský Karel (398)\nMatalík Bohumil (365)\nMacek František (314)\nMacíček František (138)\nMerenda Ladislav (278)\nPalacký Jaroslav Bludovice (30)\nRýdl Miloš (183)\nRýdl Ondřej (372)\nRýdl Josef (268)\nRýdl Ladislav (178)\nTrefil františek (233)\nTurek Dušan (363)\nŠnajdr Josef (380)\nZábranský František (287)\nVýroční schůze i s manželkami.\nO dobrou náladu bylo vždy postaráno.\nChovatelský spolek i další zájmová sdružení jsou součásti Národní fronty (NF). V činnosti spolků je stále více kladen důraz na politické dění u nás i ve světě. Zdůrazňuje se význam různých událostí, jako jsou sjezdy KSČ, pětileté plány, osvobození republiky, Vítězný únor 1948 aj. V plánech činnosti jsou uzavírány socialistické závazky, uskutečňují se brigády v akci „Z“ (zdarma).\nV roce 1973 byl zvolen nový výbor ZO ČSCH Hodslavice.\nPředseda: Kramoliš Josef Hodslavice (357)\nJednatel: Ing.Kramoliš Antonín Hodslavice (416)\nPokladník: Bartoň Jan (195)\nČlenové: Horečka František Hodslavice (231)\nKřižan Jaroslav Hodslavice (101)\nRýdl Ondřej Hodslavice (372)\nRýdl Vladimír Hodslavice (110)\nDavid Jan Hodslavice (404)\nI v období let 1971-1980 byl kladen důraz hlavně na plnění dodávek vajec, králičích kožek, Angorské a ovčí vlny, králičího a jehněčího masa. Každoročně byly odpracovány stovky hodin na brigádách v zemědělském družstvě nebo v akci „Z“. V roce 1977 byl založen při ZDŠ chovatelský kroužek. Pod vedením přítele Sekery Viliama (438) žáci chovali především papoušky. V tomto období počet chovatelů kolísal mezi 26-30-ti členy.\nSeznam členů ZO ČSCH Hodslavice v roce 1979.\nBartoň Jan Hodslavice (195)\nBílek Jindřich Hodslavice (80)\nHoláň František Hodslavice (151)\nHorečka Josef Hodslavice (424)\nKocián Miroslav Hodslavice (342)\nKolařík Alois Hodslavice (207)\nKladiva Antonín Hodslavice (87)\nKliment Oto Hostašovice (144)\nIng. Kramoliš Antonín Hodslavice (416)\nKramoliš Josef Hodslavice (357)\nKrutilek František Straník\nKrutilek Ladislav Hodslavice (58)\nKrutilek Václav Straník\nMerenda Jan Hodslavice (228)\nMerenda Ladislav Hodslavice (278)\nPalacký Jaroslav Bludovice (26)\nRýdl Josef Hodslavice (210)\nToman Bohuslav Hodslavice (3\nToman Ladislav Hodslavice (83)\nTurek Josef Hodslavice (422)\nSekera Viliam Hodslavice (438)\nŠnajdr Josef Hodslavice\nNa výročních schůzích nechybělo občerstvení.\nzleva – Matalík Bohumil (365), Merenda Ladislav (278), Kramoliš Josef (357), Horečka Josef (231)\nV období : 1981 – 1990 byla činnost chovatelského spolku zaměřena nejenom na chov čistokrevných zvířat, ale také na dodávky chovatelských produktů. Jednalo se především o: angorskou a ovčí vlnu, jehněčí a králičí maso, kožky z nutrií , králíků a vajíčka. Na odevzdané produkty bylo přidělováno dle rozdělovníků krmivo pro chovatele. Dále bylo každoročně zdarma prováděno našimi členy očkování králíků proti myxomatóze, které se provádělo vždy plošně v celé vesnici. Často byly počty vakcinovaných zvířat i přes 1000 kusů. Prováděly se brigádnické akce „Z“. Všechny tyto dodávky a brigádnické hodiny byly hlavní náplní tehdejších socialistických závazků. Ty se uzavíraly k různým politickým výročím, sjezdům KSČ, pětiletým plánům apod. Nezapomínalo se také na společenské vyžití. V letech 1981 – 1983 měla místní ZO 33 členů, ale v roce 1989 již 45.\nČlenové ZO v roce 1989:\nBartončík František (330)\nBartoň Jiří (286)\nBartoň Ladislav (354)\nBartoň Radoslav 387)\nBýma Jan st. (310)\nBýma Jan ML. (245)\nBílek Jindřich (70)\nCyrus Oldřich 360)\nGeryk Jan (Straník 17)\nHoláň František (151)\nHarbula Štefan (467)\nHromádka Jiří (141)\nHruška Tomáš (Straník 135)\nKeller Josef (33)\nKocián Miroslav ml. (N. Jičín)\nKocián Miroslav (342)\nIng. Kocián Jan (Ostrava)\nKolařík Alois (207)\nKladiva Petr (87)\nKramoliš Miroslav (420)\nKliment Otto (Hostašovice 144)\nKrutilek Ladislav (58)\nKudělka Ladislav (119)\nKřižan R afael (394)\nKratochvíl Josef (487)\nMerenda Jan (228)\nMerenda Petr (468)\nMička Pavel (Straník 138)\nKřižan Jaroslav (298)\nPalacký Jaroslav (Bludovice 26)\nPalacký Ladislav (402)\nPavlík Petr (480)\nIng. Rýdl Josef (39)\nRýdl Josef (210)\nRýdl Vladimír (110)\nRepta Martin (345)\nToman Ladislav (83)\nTurek Josef (26)\nSekera Viliam (438)\nGolda Albert (Hostašovice 166)\nAž do roku 1988 byl předsedou Kramoliš Josef (357)\nV roce 1988 byl zvolen nový výbor ZO ČSCH Hodslavice.\npředseda: Pavlík Petr (480)\nmístopředseda: Kramoliš Josef (357)\njednatel: Bartoň Ladislav 354)\npokladník: Krutilek Ladislav\nhospodář: Rýdl Ondřej (372)\nkrálíků: David Jan (404)\ndrůbeže: Křižan Rafael (394)\novcí: Keller Josef 33)\nnutrie: Bartoň Jiří (286)\nregistrátor: Křižan jaroslav (298)\nPo dlouholeté přestávce byly v roce 1988 a 1989 pořádány dvě místní výstavy u požární zbrojnice. Bylo obtížné, po tak dlouhé době získat dostatečný počet cizích vystavovatelů. V roce 1990 chovatelé pořádali i s rodinnými příslušníky zájezd do vinného sklepa v Blatnici. Akce byla velmi zdařilá. V tomto roce se uskutečnil také zájezd na celostátní chovatelskou výstavu do Brna, spojenou opět s návštěvou vinného sklepa. Těchto akcí se zúčastnila většina členů i s manželkami.\nPo roce 1990 se hodslavští chovatelé zaměřili na zkvalitnění vlastních chovů. Naši chovatelé vystavovali zpočátku svoje zvířata na výstavách v okolí pouze sporadicky. Později se kvalita zvířat v našich chovech začala zlepšovat, což se projevilo také na hodnocení našich zvířat. Protože pro pořádání místních zvířat jsme museli veškeré výstavní zařízení půjčovat, tak jsme na výroční schůzi v roce 1990 rozhodli, že si toto zařízení budeme pořizovat vlastní. Uskutečnili jsme několik brigád na výrobu vlastních výstavních klecí. Byly vyrobeny šablony pro ohýbání a svařování klecí. U Petra Pavlíka pracovaly dvě skupiny. Na výrobě klecí mají zásluhy především: Bartončík František, Bartoň Jiří, Bílek Jindřich, Býma Jan ml. Cyrus Oldřich, Geryk Jan, Hruška Tomáš, Harbula Štefan, Mička Pavel, Keller Josef, Ing. Kocián Jan, Krutilek Ladislav, Kudělka Ladislav, Křižan Rafael, Kratochvíl Josef, Pavlík Petr, Rýdl Ondřej, Repta Martin, Bartoň Radoslav, Kramoliš Josef. Potom dostal každý člen několik rámků na vypletení pletivem. I když se při výrobě vyskytly určité problémy, výrobu jsme zdárně dokončili. Nadále bylo hlavní činnosti našich chovatelů chov čistokrevných zvířat, jejich registrace, prezentace na výstavách. Naši členové prováděli očkování králíků proti moru králíků nejenom u členů, ale i ostatních občanů v obci. Mnohdy bylo naočkováno i více než 1000 zvířat. Dále jsme odevzdávali chovatelské produkty jako vajíčka, kožky, jatečné králíky, kožky a ovčí vlnu . Počet členů nadále klesal. Na velký úbytek členů mělo vliv také zrušení přídělů krmiva na odevzdané produkty, snížení výkupních cen ovčí vlny a jehňat, králičího masa a kožek.\nV roce 1996 bylo v Hodslavicích 14 chovatelů. Později se členská základna pohybovala mezi 14-ti až 18 členy. Právě rok 1996 byl pro náš chovatelský spolek počátkem té lepší historie. Od tohoto roku pravidelně pořádáme místní výstavy drobného zvířectva. První dvě se uskutečnily u kulturního domu. Potom nám Obecní Úřad v Hodslavicích nabídl pozemek za Obecním domem, kde se výstavy konají dodnes. Nějakou dobu trvalo, než se výstavy v Hodslavicích dostaly do podvědomí chovatelské veřejnosti. Zpočátku jsme vystavovali pouze králíky, později i drůbež. I členská základna se obměňovala. Pořád ale zůstávalo „ zdravé jádro“ několika málo starších členů. V roce 1998 se konaly nové volby. Předsedou byl zvolen Pavlík Petr.\nVýbor ZO Hodslavice:\npředseda Pavlík Petr (480)\nmístopředseda Horečka Josef (424)\njednatel Bartoň Radoslav (387)\npokladník Krutilek Ladislav (58)\nKRK Býma Jan (245)\nčlen Frydrych Jaromír (427)\nčlen Kramoliš Josef\nDalší členové: Kramoliš Jan (508), Bartoň Jiří (286), Bartoň Ladislav (354), Keller Josef (33), Ing. Kocián Jan (Ostrava Poruba), Rýdl Ondřej (372), Turek Alois (411), Turek Pavel (Police 145). Po roce 1996 začínají naši chovatelé ve větší míře obesílat výstavy v okolí a začínáme vozit z těchto výstav také čestné ceny. Pomalu se výstavy v Hodslavicích dostávají do podvědomí chovatelské veřejnosti, a počty zvířat se na našich výstavách zvyšují.\nVýstava v roce 1999 za Obecním domem.\nZleva Býma Jan, Frydrych Jaromír, Pavlík Petr, ing.Kocián Jan, Turek Pavel, Kramoliš Josef,\nv předu Turek Alois, Kramoliš Jan, Sekera Viliam, Krutilek ladislav.\nV tomto období se aktivita našich členů značně zlepšila. Nejenom že jsme registrovali více čistokrevných zvířat, ale začali jsme ve větší míře vystavovat svoje zvířata na výstavách v okolí. Na oplátku k nám zase cizí vystavovatelé vozili svá zvířata. I proto se úroveň našich výstav zlepšovala. Naši chovatelé začali vozit častěji také poháry a čestné ceny. Protože nám OÚ kromě pozemku pro výstavy poskytl také část dřevěné boudy, započali jsme postupně pořizovat vlastní materiální vybavení pro výstavy. Každoročně z peněz, které jsme vydělali na výstavě bylo zhotoveno nebo zakoupeno něco pro potřebu výstavy. Také OÚ v Hodslavicích nám dle možností obce začal přispívat na činnost nebo na zakoupení pohárů na čestné ceny. Byly pořízeny výstavní klece pro králíky, holuby i drůbež, podlážky, kozičky pod klece, plachty na zakrytí, stánky, misky, krmítka apod. Postupně jsme se stali soběstační s veškerým výstavním vybavením. Nezapomínali jsme ani na společenské vyžití našich členů. Každoročně mezi velmi zdařilé akce patřila přátelská posezení s večeří a s manželkami v kuželně. Pamatováno bylo také na členy při jejich životním jubileu. Rok 2003 byl rokem volebním. Konaly volby nového výboru. Byli zvoleni: předseda Pavlík Petr, jednatel Hrubý Zdeněk, pokladník Krutilek Ladislav, členové Horečka Josef, Kramoliš Josef, Bartoň Radoslav, Frydrych Jaromír. V roce 2004 se uskutečnila v restauraci u Býmů 1. Josefofska zábava. O tuto akci se nejvíce zasloužili V Žižková Věra a Hrubý Zdeněk. Josefofská zábava se opakovala ještě v roce 2006. V roce 2005 obdrželi někteří naši členové svazové vyznamenání za zásluhy o chovatelství. II. stupeň Kramoliš Josef, III. stupeň Horečka Josef, Bartoň Radoslav, Pavlík Petr, Sekera Viliam, Krutilek Ladislav, Turek Pavel. Vyznamenání předal předseda OO Nový Jičín, přítel Vajda Drahomír. Výstavní aktivita našich členů rostla. Začali se prosazovat i na výstavách celostátních, později i evropských. Prvního většího úspěchu dosáhl Sekera Viliam v roce 2007 na celostátní výstavě v Hustopečích u Brna, kde získal pohár ministra zemědělství. Další volby se konaly v roce 2008. Byli zvoleni: předseda Pavlík Petr, jednatel Hrubý Zdeněk, pokladník Krutilek Ladislav, členové Horečka Josef, Kramoliš Josef, Bartoň Radoslav, Frydrych Jaromír. V době místní výstavy se konal den obce, na který byl pozván také hejtman Moravskoslezského kraje pan Tošenovský Evžen. Pan Tošenovský pak v doprovodu pana starosty Vyhlídala Miroslava navštívil také naši výstavu, která se mu velmi líbila. Samostatně se musím zmínit o roku 2009. Na výroční chůzi byli vyznamenání naši členové. Vyznamenání II. stupně obdrželi Horečka Josef, Bartoň Radoslav, Sekera Viliam, Pavlík Petr, Turek Pavel. III. stupeň Frydrych Jaromír, Bartoň Ladislav. Místní velmi zdařilá výstava se uskutečnila 20.-21. června 2009. Na to, co přišlo o pár dnů později 24.června asi nikdo nezapomene. Po přívalovém dešti došlo k rozvodnění místního potoka Zrzávky. Z celkem poklidného potoka se stala drává řeka, která brala všechno, co ji stálo v cestě. Mosty, auta, ploty ale také čerstvě vyasfaltované uličky. Byla zaplavena především dolní část obce. Lidé bojovali o holý život. Následující dny občané pomáhali těm postiženým. I naši členové pomáhali při odstraňování škod. Naše ZO přispěla finančně na OÚ částkou 3000.-kč. postiženým. Pro naši členku Žižkovou Věru, kterou povodeň také zasáhlya bylo mezi členy vybráno téměř 10 000.-kč. V listopadu 2009 se v Nitře na Slovensku konala a Evropská výstava, kterou někteří naši členové navštívili. V Nitře vystavoval Sekera Viliam který na Německé obrovité strakáče získal titul Evropského šampiona.\nZleva: Frydrychová Šárka, Trávníček Antonín -posuzovatel, Sekera Viliam, Horečka Josef, Pavlík Petr, Krutilek Ladislav, Frydrych Jaromír, Bartoň Jan, Kramoliš Josef, Turek Pavel, ing. Kocián Jan, Bartoň Radoslav.\nPříprava výstavy 2004\nzleva: Sekera Viliam, Horečka Josef, Krutilek Ladislav\nZleva: Horečka Josef, Žižková Věra, Bartoň Radoslav, Frydrych Jaromír, Sekera Viliam, Kramoliš Josef, Pavlík Petr, Turek Pavel, Turková Pavla,v předu Krutilek Ladislav.\nvýroční schůze 2005.\nVzadu: Turek Alois, Bartoň Radoslav, Sekera Viliam, Vajda Drahomír předseda OO N.J.,Hrubý Zdeněk, Pavlík Petr, Frydrych Jaromír, Kudělka Radek, Turek Pavel, v předu Kramoliš Josef, (Číp Josef, Orlitová Petra –ZO Loučka),Žižková Věra, ?, Horečka Josef, Krutilek Ladislav.\nJosefofská zábava 2006 v pohostinství u Býmů.\nEvropská výstava v Nitře 2009.\nVlevo: Mistr Evropy Sekera Viliam, Pavlík Petr.\nPovodeň – Zrzávka 24.6.2009. Pohled od mostu u nákupního střediska ke křižovatce.\nČlenové ZO ČSCH Hodslavice v roce 2010\nBartoň Ladislav Hodslavice 354\nBartoň Radoslav Hodslavice 387\nBartoň Richard Hodslavice 503\nFrydych Jaromír Hodslavice 427\nFrydrych Tomáš Hodslavice 427\nHorečka Josef Hodslavice 424\nKramoliš Josef Hodslavice 357\nKramoliš Rostislav Hodslavice 416\nKramolišová Věra Hodslavice 416\nKrutilek Ladislav Hodslavice 58\nKudělka Radek Hodslavice 436\nPavlík Petr Hodslavice 480\nSekera Viliam Hodslavice 438\nTurek Alois Hodslavice 411\nVýroční zpráva ZO ČSCH Hodslavice za rok 2011\nTak jako každý rok tak i letos na počátku nového chovatelského roku hodnotíme ten rok uplynulý, zdali byl úspěšný či nikoli.Stanovíme si cíle na rok nový.Uvedu výčet toho co se dělo vnaší ZO od počátku roku.V lednu to byla výstava v Bílovci kterou obeslal Pavlík Petr 5ks. Rok 2012 jsme žačali netradičně společenským plesem se členy klubu důchodců.Vy kteří jste se přišli pobavit tak jste museli být spokojeni. Návštěva největší ze všech plesů (asi 165).. V únoru Pavlík Petr vstoupil do klubu chovatelů masných plemen. Naše chovatelská organizace měla v roce 2011 17. členů. Z toho jsou dva mladí chovatelé.Počátkem roku došlo v naší členské zakladně ke změnám. Činnost v naší ZO ukončili přátelé Horečka Josef a Kramolišová Věra. Ikdyž nejsou dnes přítomni za jejich práci jim děkuji.Místo Kramolišové Věry která byla předsedkyní KRK byla zvolena Žižková Věra. Tímto ji přeji hodně zdaru.Na druhé straně ale přistoupili dva noví členové z Frenštátu p.R. Jsou to přátelé Bartoň Marcel a Oleják Tomáš. Oba chovají především králíky, ale také drůbež. Jsme přesvědčeni ,že budou pro náš spolek přínosem. V prvé polovině roku jsme měli dva jubilanty. Přítel Sekera Viliam oslavil v květnu 65 let a přítel Turek Pavel v červnu 60.V naší ZO chováme především králíky, někteří i drůbež. Místní výstava se uskutečnila 2.-3.7.2011.Tak pozdní termín vychází zcela vyjímečně. Navíc v tomto termínu bývá vždy výstava v Zašové. Tento termín mohl orozit i počet vystavovatelů a počet přihlášených zvířat.Jak se později ukázalo na počtu zvířat se to nijak neprojevilo. Bylo vystaveno 182 králíků 30-ti plemen, 70 holubů a 48 kusů drůbeže. Z toho domácí vystavili 43 králíků což není mnoho vzhledem k tomu že jsme doma nemusíme nikam jezdit.. Celken vystavovalo u nás 45.chovatelů. Čestné ceny získali: Sekera Viliam za kolekci Německý obrovitý strakáč havanovitý, Pavlík Petr za kolekci Kuní velký hnědý, Kramoliš Josef za samce Burgundský a Turek Pavel za samici Novozélandský červený. Ostatní čestné ceny dostali cizí chovatelé.. Zpestřením na výstavě byla opět jízda na koni pro děti, kterou zajišťovala tak jako vždy Žižková Věra. Za zdárný průběh loňské výstavy děkuji všem, kteří se o to zasloužili včetně jejich rodinných příslušníků a známých. Počasí se v loňském roce příliš nevyvedlo.Vsobotu to ještě ušlo,ale v neděli začalo pršet a pršelo čím dál více. Nakonec jsme byli nuceni naši výstavu předčasně po poledni ukončit. I tak se na výstavu přišlo podívat hodně návštěvníků. Potěšila nás nejenom pěkná návštěva předvším v sobotu ale i výborné speciality z udírny a dobrá slivovice. Vystavovali jsme i na dalších výstavách:V lednu v Bílovci Pavlík Petr 5ks. V Kelči Pavlík Petr 3 ks. a Turek Pavel 6 ks. v Malhoticích : Pavlík Petr 5ks. Bartoň Richard ( mladý chovatel.)4ks.1.čc. Frydrych Tomáš (ml.chov.) 3ks.Turek Pavel 6.ks.v Jistebníku Pavlík Petr 3ks. Bartoň Richard 4ks.1.čc.a Frydrych Tomáš 3ks.Dále v Loučce: Sekera Viliam 7 ks.(1čc) Pavlík Petr 4, Bartoň Richard 6ks (1 čc) Frydrych Tomáš (ml.chov.) 4ks..v Příboře: Sekera Viliam 7 ks.(1čc) Frydrych Tomáš (ml.chov.) 3ks, Bartoň Richard (ml.chov.) 4ks.Oleják Tomáš 4ks. a Bartoň Marcel 2.ks..Vystavovali jsme take na okresní býstavě ve Studénce Kudělka Radek 5ks. získal čestnou cenu na castorexe dále Pavlík Petr 4ks, Na celostátní výstavě v Lysé n.Labem jsme vystavili12.králíků .Přítel Sekera 8ks.(1čc.) a Pavlík Petr 4ks.králíků .Přítel Sekera vystavoval 8 králíků také na Slovensku v Nitře kde získal 3 ceny. Dvakrát mistr Slovenska a jednou šampión.Na výstavách mimo obec jsme vystavili celkem 124 králíkú a přivezli jsme 13. čestných cen nebo pohárů. Je to opravdu vysoké číslo ale je zapotřebí také říci, že na těchto počtech se podílí pouze menší skupina našich chovatelů. Přitom chovatelů v naší ZO kteří chovají zvířata je 14!! Registrováno bylo 35 králíků v okrese a 94 v klubech z toho S-chovy. Sekera 34ks. a Pavlík 60ks. Musím vyzvednout i činnost mladých chovatelů, kteří jsou ve spolku teprve krátce a již mají první úspěchy. Byli bychom rádi, kdyby je následovali další žáci naší ZŠ. Dále jsme se zúčastnili dvou brigád na výsadbu stromkú v obci. Těchto brigád se zúčastnili Kudělka Radek, Kudělková Dana, Krutilek Ladislav, Krutilková Anna, Pavlík Petr, Turek Alois, Trčka Petr, Bartoň Richard Frydrych Tomáš. Kromě těchto akcí se uskutečnila v roce 2011 1. výroční členská schůze a 5.členských schůzí. Budeme muset ještě ve výboru dojednat některé věci týkající se výstavy. Dále chceme zlepšit posezení u vstupného ,hlavně za špatného počasí.Bude zapotřebí vyrobit stánek s plachtou. Chtěli bychom pro naše členy a rodinné příslušníky uspořádat nějakou akci někdy koncem prázdnin. Mohlo by to být třeba sele nebo pečená kolena na našem posezení na “výstavišti” ap. To bude záležet na Vás pro co se rozhodnete. Dále se počítá s naší pomocí v rámci projektu při obnově zeleně u OÚ.Podepisoval jsem smlouvu o partnerství s OÚ.\nZávěrem chci všem našim chovatelům, rodinným příslušníkům a příznivcům našich chovatelů poděkovat za činnost v uplynulém roce. Děkuji za dobrou reprezentaci naší ZO ČSCH Hodslavice nejenom v rámci dění v obci ,ale i při účasti na výstavách místních nebo i celostátních. Děkuji také OÚ v Hodslavicích za podporu chovatelské činnosti v Hodslavicích , všem sponzorům a také všem, kteří se přišli podívat na Místní výstavu. Výstava v roce 2012 se uskuteční 16.-17.6. Uděláme opět vše pro její zdárný průběh.\nZa ZO ČSCH Pavlík Petr\nVýbor ČSCH ZO Hodslavice\nPředseda Pavlik Petr Hodslavice 480\nJednatel Bartoň Radoslav Hodslavice 387\nPokladník Kudělka Radek Hodslavice 436\nHospodář Kramoliš Rostislav Hodslavice 416\nČlen (odbor králíků) Sekera Viliam Hodslavice 438\nČlen (registrátor) Frydrych Jaromír Hodslavice 427\nČlen Turek Pavel Police 145\nPředseda KRK Žižková Věra Hodslavice 137\nčlen Krutilek Ladislav Hodslavice 58\nNa členské schůzi byl v doplňujících volbách zvolen jednatelem Bartoň Radoslav.\nNahradil Hrubého Zdeňka. Místo Kramolišové Věry (výstup ze ZO) byla zvolena Žižková Věra za předsedu KRK


Unikátní projekt sekvence ve společnosti Robert Bosch | eLogistika.info\nDomů Zprávy Technologie a technika Unikátní projekt sekvence ve společnosti Robert Bosch\nDatum: 28. ledna 2013 Rubrika: Technologie a technikaŽádné komentáře\nSpolečnost Robert Bosch, spol. s r.o. zlepšuje sekvenční zásobování výrobní linky na speciální nádrže. Díky řešení DCIx JIT od firmy Aimtec půjdou velkoobjemové komponenty na linku přímo z nákladních vozů dodavatele.\nObjednávání bude probíhat na základě aktuálního plánu výroby (heijunky) v DCIx JIT. Přínosem řešení je zvýšení průchodnosti výroby, minimalizace zásob materiálu a snížení nákladů na případnou manipulaci a lidské zdroje.\nSekvenční dodávky mezi Tier 2 a montážní linkou Tier 1\nRobert Bosch doplňoval výrobní linku na speciální produkty v sekvenci z externího skladu. Jedná se o nádrže na kapalinu Ad-Blue, která se u dieslových motorů vstřikuje do výfukových plynů. V důsledku dalšího zlepšování se společnost Robert Bosch rozhodla sklad na některé rozměrově náročnější komponenty výrobku nevyužívat a nechat si je dodávat od společnosti Kautex přímo na výrobní linku z nákladního vozidla. Je proto nutné zajistit, aby již v kamiónu byly komponenty správně poskládané v JIT módu a odebíraly se rovnou na výrobní linku. S tímto úkolem pomůže v projektu plzeňská firma Aimtec, která se specializuje na včasné a spolehlivé dodávky mezi Tier 1 automobilovými dodavateli a finálními výrobci automobilů v režimu JIT. Řešení u zákazníka Robert Bosch je obdobné s tím rozdílem, že dochází v nastavení sekvenčních dodávek mezi Tier 2 automobilovým dodavatelem a montážní linkou Tier 1 dodavatele. V České republice se tak z tohoto pohledu jedná o ojedinělý koncept.\nPřínosy nového JIT řešení\nNové řešení dodávek ve společnosti Robert Bosch bude mít za následek větší průchodnost výroby, minimální zásoby materiálu, nižší náklady na manipulaci s materiálem a práci s lidskými zdroji. Zásadní přínosem je, že společnost Robert Bosch ušetří výrazné náklady na pronájem nebo koupi nových skladových prostor, kde by musela velké díly uchovávat. Projekt ve společnosti Robert Bosch v Českých Budějovicích byl zahájen na začátku října 2012. Jeho ukončení je plánováno na začátek února 2013.


Gsi | MALL.CZ\nHrnky 20 Sady nádobí 19 Lahve na vodu 4 Palivové lahve a náplně 3 Vodotěsná pouzdra 2\nMALL 40 Karel Kadečka 10 DOMEO KOUPELNY 3\nLehká kompaktní sada nádobí pro jednu osobu s unikátní úpravou povrchu Pinnacle. Unikátní hrnek/miska s nízkým těžištěm zabraňuje vylití. Tento hrnek/miska je po obvodu opatřen neoprénovým obalem.\nSada nádobí Bugaboo Base Caper Large vhodná pro dva cestovatele na letní dovolenou do kempu, turistiku nebo vodáctví. Sada je složena ze dvou kastrolů, pokliček, pánve a plastového prkénka. Povrch je chráněn úpravou Bugaboo.\nGsi Microlite 720 Twist, 720 ml\nMicrolite 720 Twist od značky Gsi je dvouplášťový lehoučký termohrnek se šroubovacím víkem. Díky tenké 2 mm stěně je tenčí než většina jednoplášťových plastových láhví a tak dokáže udržet nápoj teplý po dobu 9 hodin a studený po dobu 22 hodin.\nVše začalo před mnoha a mnoha lety u francouzsko-kanadských lovců a slušného množství podomácku vyrobeného alkoholu. Abychom tento příběh zkrátili, ráno po nich zůstalo jen pár žhavých uhlíků z táboráku, kus rozbahněné trávy polité kafem, několik rozedraných matrací a velmi, velmi nepohodlné tábořiště, silně zapáchající bourbonem. Brzy poté, více a více lidí opouštělo své jinak pohodlné domovy ve starém světě a vyráželi podél východní hranice oceánu za novými zážitky do divočiny. V průběhu dalších dvou století byl odkaz bláznivých lovců a dobrodruhů naplněn i na západě, ale je to právě trvalé dědictví krásy života mimo město a civilizaci, co nás v dnešní době nutí vyrazit ven. Roku 1985, kdy v podobném duchu jako kdysi lovce hnala touha po dobrodružství, vyrazila skupinka sourozenců dolů podél západního pobřeží do San Diega, kde založili GSI Outdoors. Začínali s několika kousky smaltovaného nádobí povrchní znalostí táborového vybavení. Brzy však začala firma růst a věnovat se designu, výrobě, obchodu a marketingu, stále většího množství outdoorového nádobí, jídelních pomůcek a příslušenství. Po nějaké době se Don, Ian a Kathy Scott rozhodli přesunout sídlo do Spokane, stát Washington, kde vyrůstali. Dnes jsou výrobky GSI Outdoors dostupné po celém světě a značka GSI proslula skvělou kvalitou, technickými parametry a moderním designem svých výrobků, především ale humorným a zábavných přístupem majitelů k outdoor


Ruský regionální soud zakázal YouTube | 29. 7. 2010 | Britské listy\nRuský regionální soud zakázal YouTube\nSoud v Chabarovském regionu nařídil poskytovateli internetových služeb Rosnet, aby zablokoval YouTube, protože je na tomto serveru k dispozici jedno ultranacionalistické ruské video. Ruská blogosféra reagovala ve čtvrtek hněvivě na rozhodnutí regionálního soudu zakázat YouTube, protože na serveru bylo zveřejněno jediné video s "extremistickým" obsahem.\nSoud v Komsomolsku na Amuru v Chabarovském regionu na ruském Dálném východě nařídil Rosnetu, místnímu poskytovateli internetových služeb, aby zablokoval YouTube, tři onlinové knihovny a server, který archivuje vymazané stránky.\nRegionální zákaz byl na YouTube uvalen proto, protože tam bylo zveřejněno ultranacionalistické video "Rusko pro Rusy". Na čtyřech dalších zakázaných serverech Web.archives.org, Lib.rus.ec, Thelib.ru and Zhurnal.ru byl text Hitlerovy knihy Mein Kampf.\nAnton Nosik, čelný ruský internetový guru, rozhodnutí odsoudil. "Míra primitivismu obsažená v tomto soudním rozhodnutí je typická pro ruská soudní rozhodnutí týkající se internetu," zdůraznil. Google, vlastník serveru YouTube, konstatoval, že soudní rozhodnutí porušuje ústavní právo Rusů na svobodu informací.\nRozhodnutí odsoudilo také mnoho bloggerů, kteří varovali, že by to mohla být šikmá plocha k utužování cenzury v Rusku. Ruští bloggeři srovnávají Rusko s Pákistánem a Severní Koreou.\nV Rusku jen pod přísnou vládní politickou kontrolou televize, avšak internet byl zatím zcela svobodný. Sociální servery a blogosféra jsou populární a internet je důležitou platformou pro opoziční a občanská hnutí.\nAvšak v říjnu má ruský parlament revidovat balík zákonů, který by mohl umožnit bezpečnostním službám s okamžitou účinností zakazovat "nevhodné" servery.\nRozhodnutí zakázat YouTube se považuje za ztrapnění prezidenta Medveděva, který nedávno na YouTube založil svůj vlastní videokanál.\nYouTube je zakázaný v Číně, v Pákistánu, v Turecku a v Íránu.


Absinthepoint - podnikatelský plán - Rodeo\nAutor: Tibor Koch\nVedoucí práce: ing. Blanka Habrmanová\nNázev ZBP v češtině Návrh podnikatelského záměru\nNázev ZBP v angličtině Draft of a business plan\nStudijní obor Ekonimika a management\nVedoucí závěrečné práce Ing. Blanka Habrmanová\nOponent závěrečné práce\nTermín odevzdání Zadání ZBP 16. 10. 2009\nTermín odevzdání práce ZBP 13. 08. 2010\nCíl závěrečné bakalářské práce\npodnikatelského plánu projektu „absinthepoint“ skýtajícího několik oblastí působnosti. V\nprvní řadě se jedná o distribuci alkoholického nápoje absint pod vlastní značkou do\npražských barů a klubů. Prodej bude podpořen důmyslným marketingem, se kterým\nsouvisí další oblast, kterou je internetový portál poskytující informace turistům o místech,\nkde si lze dát kvalitní absint. V poslední oblasti se bude jednat o internetový obchod\nzaměřený výhradně na absinth. Účelem je budování značky a příprava silné pozice pro\nzahájení nadnárodního působení.\nBakalářská práce je rozdělena do dvou částí. První část představuje teoretický úvod\nk projektu a teoretický pohled na podnikatelský plán. Druhá, hlavní praktická část obsahuje\nsamotný podnikatelský plán.\nVojtěch Koráb, Marek Mihalisko - Založení a řízení společnosti - ISBN 80-251-0592-X\nVojtěch Koráb, Jiří Peterka, Mária Režňáková - Podnikatelský plán - ISBN 978-80-2511605-0\nProhlašuji, že svou bakalářskou práci na téma ABSINTHEPOINT jsem vypracoval\nsamostatně pod vedením vedoucího bakalářské práce a s použitím odborné literatury a\ndalších informačních zdrojů, které jsou v práci citovány a jsou též uvedeny v seznamu\nliteratury a použitých zdrojů.\nJako autor uvedené bakalářské práce dále prohlašuji, že v souvislosti s vytvořením\ntéto bakalářské práce jsem neporušil autorská práva třetích osob, zejména jsem nezasáhl\nnedovoleným způsobem do cizích autorských práv osobnostních a jsem si plně vědom\nnásledků porušení ustanovení § 11 a následujících autorského zákona č. 121/2000 Sb.\nDěkuji vedoucí bakalářské práce ing. Blance Habrmanové za účinnou metodickou,\nTato bakalářská práce se zabývá podnikatelským záměrem distribuce alkoholického\nnápoje absint do barů. Podnikatelský plán je zpracován pro vlastní řízení podniku. Důraz je\nkladen na oblasti právní formy podnikání, potřebného kapitálu, definice produktu, analýzy\ntrhu a finančního plánu. Cílem práce je odhalit slabá místa původní myšlenky, vhodným\nzpůsobem eliminovat rizika a efektivně naplánovat rozjezd a růst podnikání.\nKlíčová slova: podnikatelský záměr, podnikatelský plán, zahájení podnikání, rozpočet,\nobchodní model, produkt, trh a konkurence, finanční plán.\nThis bachelor thesis deals with the business plan of distribution of alcoholic\nbeverage absinthe in bars. The business plan is prepared for own management. Emphasis is\nplaced on the legal form of business, necessary capital, product definition, market analysis\nand financial plan. The aim is to detect weaknesses in the original idea, find an appropriate\nway to eliminate risks and effectively plan the launch and growth of business.\nKeywords: business idea, business plan, launch of business, budget, business model,\nproduct, market and competition, financial plan.\nStruktura podnikatelského záměru ....................................................................... 10\nAnalýza odvětví .................................................................................................10\nPopis podniku .................................................................................................... 10\nObchodní plán ...................................................................................................11\nMarketingový plán ............................................................................................. 11\nHodnocení rizik ................................................................................................. 12\nFinanční plán ..................................................................................................... 12\nCash flow ................................................................................................... 12\nHodnocení investice – NPV ........................................................................12\nHodnocení investice – IRR .........................................................................13\nBod zvratu ..................................................................................................13\nExekutivní souhrn ..................................................................................................15\nAnalýza odvětví ...................................................................................................... 17\nSoučasný stav ............................................................................................. 17\nPředpokládaný vývoj .................................................................................. 18\nKonkurenční prostředí........................................................................................ 18\nKusový prodej ............................................................................................19\nRozlévaný prodej ........................................................................................19\nPopis podniku ......................................................................................................... 20\nPrávní forma ...................................................................................................... 20\nZaměření podniku .............................................................................................. 20\nFáze 1 - rozlévaný prodej ............................................................................ 21\nFáze 2 - absinthepoint.com.......................................................................... 21\nFáze 3 - online prodej ................................................................................. 21\nTrend odvětví..................................................................................................... 17\nOrganizační struktura ......................................................................................... 21\nObchodní plán ........................................................................................................23\nObchodní model ................................................................................................ 23\nDodavatelé ......................................................................................................... 24\nObalový materiál ........................................................................................24\nAbsint ......................................................................................................... 24\nReklamní materiály, samolepící etikety....................................................... 25\nOdběratelé ......................................................................................................... 25\nMarketingový plán .................................................................................................26\nProdukt .............................................................................................................. 26\nPřehled ....................................................................................................... 26\nZákaznická hodnota .................................................................................... 28\nHodnocení rizik ...................................................................................................... 29\nSWOT analýza ...................................................................................................29\nZabezpečení chodu ............................................................................................30\nFinanční plán .......................................................................................................... 31\nZakladatelský rozpočet ...................................................................................... 31\nPřípravná fáze – náklady ............................................................................. 31\nPotřebný kapitál .......................................................................................... 32\nSouhrnný přehled ...............................................................................................33\nVývoj CF ...........................................................................................................33\nVývoj nákladů a výnosů ..................................................................................... 35\nHodnocení investice ........................................................................................... 36\nBod zvratu ......................................................................................................... 36\nMaximalizace prodeje ........................................................................................ 38\nSeznam použité literatury ...................................................................................... 41\nSeznam použitých symbolů a zkratek.................................................................... 42\nSeznam grafů .......................................................................................................... 43\nSeznam obrázků ..................................................................................................... 44\nSeznam tabulek ...................................................................................................... 45\nSeznam příloh ......................................................................................................... 46\nMyšlenka rozjet a udržet podnik bez řádně promyšleného záměru je směšná, nikoliv\nvšak nemožná. Podnikatelský plán není záruka úspěchu, ale jeho předpoklad. Čím lépe je\npodnikatelský plán propracován, tím jistější by mělo být dosažení stanovených cílů.\nCílem této bakalářské práce je vytvoření podnikatelského plánu, který má být\nzhmotněním mé podnikatelské vize. Zejména chci zformulovat představu o firmě (právní\nformu, zakladatelský rozpočet, organizační strukturu apod.), jejím následném fungování a\nhlavně finanční stránku celého projektu.\nV podnikatelském plánu se zabývám prodejem specifického alkoholického nápoje\nkoncovým zákazníkům prostřednictvím rozlévaného prodeje v barech. Některé skutečnosti\nv podnikatelském plánu jsou záměrně pozměněny z důvodu obchodního tajemství.\nVzhledem k dostatečnému množství vlastních finančních prostředků na rozjezd a\nbezproblémový chod zejména v prvních měsících podnikání, kdy všeobecně bývá\ncash flow záporné, slouží tento podnikatelský plán pouze pro interní potřeby, tedy\nk vlastnímu řízení podniku. V první řadě mi podnikatelský plán slouží k formulování cílů\nneboli k tomu, abych si uvědomil, čeho chci skutečně dosáhnout. Kvalitní podnikatelský\nplán považuji za základní pilíř celkově úspěšného podnikání, pod čímž si lze představit:\nobjektivně zhodnocená rizika při rozjezdu,\ndůkladně promyšlené veškeré situace a možnosti, které mohou nastat,\nvýhled do budoucna, který obnáší především plánování růstu.\nPodnikatelská plán představuje základní dokument, který vám pomůže definovat\ncíle podnikatelské činnosti a způsoby jejich dosažení. Podnikatelský plán je písemný\nmateriál popisující všechny podstatné vnější i vnitřní faktory, které souvisejí se založením\na rozběhem vašeho nového podniku. Poslouží vám též jako vhodný nástroj při řízení\npodniku v období růstu, jako podklad při žádosti o získání zdrojů pro financování\nO podnikatelských plánech existuje spousta literatury, v žádné ovšem nenajdete\nosnovu přesně pro váš záměr. Konkrétní struktura se bude vždy lišit na základě dané\noblasti, kterou podnikatelský záměr pokrývá. Základní celky jsou obvykle shodné, ale\nsamotný obsah bývá vždy velmi sofistikovaný a nelze při sestavování podnikatelských\nplánů postupovat striktně podle všeobecných doporučení.\nDostupné materiály o podnikatelských plánech, jak teorie, tak praktické ukázky,\numožňují pochopit problematiku na takové úrovni, aby čtenář byl schopen smysluplně\nsestavit svůj vlastní podnikatelský plán. I přes to může absence znalosti příslušného oboru\npodnikání znamenat problém. V literatuře zaměřené obecně na podnikatelské plány totiž\nnenajdete zmínky o možných problematických bodech právě vašeho podnikání, které bez\npraxe jen stěží objevíte. Sestavování podnikatelského plánu by do jisté míry mělo\nznamenat kreativní činnost, nikoliv jen doplnění obsahu do univerzální kostry.\nKORÁB, V., MIHALISKO, M. Založení a řízení společnosti. Brno : Computer Press, 2005. 260 s. ISBN\n80-251-0592-X, str. 23.\n2 Struktura podnikatelského záměru\nObsah podnikatelského plánu je pro každý podnik individuální záležitostí, některé\natributy by však měl obsahovat každý podnikatelský plán, ať již je vypracován pro\njakýkoliv podnik a jakoukoliv skupinu uživatelů.2 Obvyklá struktura a členění\n2.1 Analýza odvětví\nTato část pohlíží na konkurenci, jak současnou, tak na její reagování po našem\nvstupu na trh. V této části je dobré zohlednit všechny zainteresované subjekty. Analýza\nodvětví je dále zaměřena na vývojové trendy, které lze usuzovat na základě historických\nvýsledků, současného stavu a předpovědí vydávaných v rámci odvětví nebo vládními\norgány.3 Rovněž je vhodné zahrnout do této kapitoly přírodní faktory, politickou situaci,\nlegislativní podmínky aj.4\n2.2 Popis podniku\nZ této kapitoly by měla být patrná představa o velikosti podniku, jeho zaměření a\npůsobnosti. Popisuje se portfolio výrobků či služeb, lokalita umístění podniku a jeho\nvelikost, přehled personálu, organizační schéma, veškeré kancelářské a technické\nvybavení, znalosti a schopnosti podnikatele.\nKORÁB, V., PETERKA, J., REŽŇÁKOVÁ M. Podnikatelský plán. Brno : Computer Press, 2007. 216 s.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 36-38.\n80-251-0592-X, str. 29.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 36-37.\n2.3 Obchodní plán\nZákladem je obchodní model, který obsahuje informace o nákupu zboží a služeb,\npotřebných skladovacích prostorech atd.5 Je vhodné zvolit adekvátní řízení zásob z důvodu\nzajištění bezproblémového fungování firmy. Rizika mohou nastat např. při úpadku jednoho\nz dodavatelů apod. Zásoby tak přispívají k řešení časového, místního, kapacitního a\nsortimentního nesouladu mezi výrobou a spotřebou. Efektivní řízení je důležité proto, že\nzásoby váží kapitál, spotřebovávají další práci a prostředky a nesou s sebou i riziko\nznehodnocení, nepoužitelnosti či neprodejnosti.6 Pro účely této práce používám tři druhy\nzásob: běžnou zásobu, pojistnou zásobu (viz kapitola 8.2 Zajištění chodu) a zásobu pro\npředzásobení (má vyrovnávat předvídané větší výkyvy na vstupu nebo na výstupu)7.\nNěkdy je účelné rozlišovat i tzv. objednací zásobu (označovanou též jako bod objednávky),\nkterá představuje takovou výši zásoby, při níž je nezbytné zajistit novou dodávku tak, aby\ndošla nejpozději v okamžiku, kdy skutečná zásoba dosáhne úrovně minimální (pojistné)\n2.4 Marketingový plán\nTato část objasňuje, jakým způsobem budou výrobky nebo služby distribuovány,\noceňovány a propagovány. Jsou zde uvedeny rovněž odhady objemu produkce nebo\nslužeb, ze kterých lze následně odvodit odhad rentability podniku.9 Marketingové plány\ndávají odpověď na následující otázky: Jak mohu získat zákazníky? Za jakou cenu? Jakým\ndruhem reklamy?10 Marketingový plán mnohdy bývá považován za nejdůležitější část\nzajištění úspěchu nového podniku. Měl by obsahovat strategii, kterou se chce podnik\nprosadit na trhu proti konkurenci. K jejímu definování, zvláště pak u malých podniků,\nslouží marketingový mix.\nHORÁKOVÁ, H., KUBÁT, J. Řízení zásob. Praha : Profess Consulting, 1998. 240 s. ISBN 80-85235-55-2,\nLÍBAL, V., KUBÁT, J. ABC logistiky v podnikání. Praha : Nakladatelství dopravy a turistiky, 1994. 284 s.\nISBN 80-85884-11-9, str. 69-73.\nTOMEK, G., TOMEK, J. Nákupní marketing. Praha : Grada Publishing, 1996. 176 s. ISBN 80-85623-96-X\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 38.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 13.\n2.5 Hodnocení rizik\nJe důležité rozpoznat všechny faktory, vnitřní i vnější, které budou na podnik\npůsobit. Největší rizika mohou plynout z reakce konkurence, ze slabých stránek\nmarketingu, výroby či manažerského týmu nebo technologického vývoje.11 Nejčastěji\nk práci se zmíněnými faktory slouží SWOT analýza. Jde o obecný analytický rámec a\npostup, který identifikuje a posuzuje významnost faktorů z pohledu silných (Strenghts) a\nslabých (Weaknesses) stránek, příležitostí (Opportunities) a hrozeb (Threats).12 Samotná\nforma SWOT analýzy, kterou zvolíme, není podstatná.\n2.6 Finanční plán\nFinanční plán představuje důležitou část podnikatelského plánu. Jeho sestavení\nukáže potřebnou výši investice a celkovou reálnost projektu. Finanční plán závisí zejména\nna předpokládaných příjmech a výdajích a hotovostních tocích.\n2.6.1 Cash flow\nČastá chyba při sestavování finančních plánů začínajících podnikatelů je kalkulace\npouze s náklady. Zapomínají při tom na cash flow, které u rozjíždějícího projektu bývá\ntéměř vždy záporné. Vypočítají tak výši investice na zahájení provozu plus např. první\nvárku, na další výrobu už jim ovšem nezbudou žádné finanční prostředky. Pohyb\nfinančních prostředků je tedy nutné sledovat.\nJedním z cílů prognózy cash flow je mít přehled o tom, kdy peníze odtékají a\npřitékají, a tím zajistit likviditu. Sestavování prognózy cash flow, je-li náležitě využito, je\nnesmírně užitečným nástrojem pro plánování. A to nejen pro účely likvidity, ale také pro\nrozhodnutí o tom, kdy má nějaká událost nastat a jaké akce je pro to potřeba podniknout.13\n2.6.2 Hodnocení investice – NPV\nČistou současnou hodnotou (Net Present Value) se rozumí rozdíl mezi\ndiskontovanými peněžními příjmy z investičního projektu a kapitálovými výdaji, nutnými\npro realizaci projektu.14\n80-251-0592-X, str. 30.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 48.\nBENNETT, M. Řízení růstu. Praha : Profess Consulting, 2005. 219 s. ISBN 80-7259-027-8, str. 166.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 175.\n2.6.3 Hodnocení investice – IRR\nVnitřní výnosové procento (Internal Rate of Return), označované i jako vnitřní míra\nvýnosnosti investičního projektu, představuje skutečnou míru výnosnosti projektu, která se\ndosáhne z plánovaných příjmů a kapitálových výdajů. Vychází z výpočtů čisté současné\nhodnoty projektu a představuje jeho výnosovou míru, při níž se diskontované příjmy\nrovnají kapitálovým výdajům. Je to tedy taková výnosová míra projektu, při níž se čistá\nsoučasná hodnota rovná nule.15\n2.6.4 Bod zvratu\nKvantifikace bodu zvratu je důležitou informací pro management podniku, resp.\nvlastníky, protože stanovuje minimální objem výroby (a prodeje), který je nutný v podniku\ndosáhnout, aby nebyl ve ztrátě.16\nBod zvratu nastává v momentě, kdy se celkové výnosy rovnají celkovým\nnákladům. V tomto bodě nejsme ani v zisku, ani ve ztrátě.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 176.\nISBN 978-80-251-1605-0, str. 133.\nZ mého pohledu představuje podnikání způsob života, který je důležité si předem\ndobře rozmyslet. Setkal jsem se již se spoustou podnikajících lidí, kteří sami nevěděli, proč\nvlastně podnikají. Ve většině situací reagovali se slovy, že rodiče měli obchod, tak oni\ntaké. Mnohdy si na svůj způsob života stěžovali, jako by byli k podnikání donuceni.\nČlověk by měl mít svůj pádný důvod, proč chce podnikat. Proto zde uvádím vlastní názor,\nponěvadž ho pokládám za důležitý. Nikoliv v souvislosti s podnikatelským plánem, ale\nv souvislosti s rozjezdem vlastního podnikání.\nOsobně již mám s podnikáním nějaké zkušenosti. Proto si troufám tvrdit, že pokud\nmá člověk promyšlený každičký detail, podnikání mu přinese požadované výsledky.\nMotivací mi je finanční stránka. Nikoliv vágní formulace „mít peníze“, ale důkladně\nzpracovaný finanční plán, jehož naplnění představuje cíl. Vypočtený předpokládaný zisk je\nbezpochyby hlavním stimulantem, nikoliv však jediný. Pomyslný motor ženoucí mě\nkupředu pohání touha po vytvoření něčeho skutečně hodnotného, co bude mít přínos pro\nmě i ostatní lidi a chuť pohybovat se v oblasti svých zájmů.\n3 Exekutivní souhrn\nPosláním tohoto podnikání je poskytovat zákazníkům v barech čistě přírodní absint\nnejvyšší kvality při zachování ceny současné nabídky nekvalitního absintu vyráběného\nV roce 2001 jsem se začal zajímat o absint. Od té doby jsem ochutnal nespočet\nabsintů z celého světa, což mi přineslo široký přehled v této oblasti.\nOd roku 2005 obchoduji s absinty nejrůznějšího původu, dostávám zpětnou vazbu\nna produkty od zákazníků, a proto dokážu určit, jaký absint dokáže oslovit nejširší\nspektrum zákazníků v barech.\nOd roku 2007 zajišťuji prodej absintu jednoho výrobce v pražských barech. Mám\nzkušenosti s umístěním absintu do baru i podporou jeho prodeje.\nV roce 2011 chci zahájit prodej absintu vlastní značky prostřednictvím rozlévaného\nprodeje v barech. Díky bohatým zkušenostem a poznatkům v oboru vzhledem k\nplánovanému tempu růstu a finančnímu obnosu, který hodlám do podnikání vložit, lze\nočekávat následující vývoj tržeb:\nGraf 1 – Cíl tržeb, marže a zisku v prvních 5 letech (vlastní zpracování)\nCíle podnikání jsem stanovil jasné a měřitelné. Všechny cíle se týkají finanční\nstránky věci. Cílem podnikání by také mohl být určitý podíl na daném trhu, ovšem v tomto\npřípadě, kdy potřebná data nejsou vedena a je potřeba získat je vlastním průzkumem, nemá\ntakovýto cíl v tomto okamžiku své opodstatnění. Cíle podnikání jsem stanovil následující:\nnaplnění plánovaných objemů prodeje, a tedy i s tím souvisejícího zisku viz graf 1;\ndosáhnout návratnosti investice do konce prvního roku viz graf 2 na straně 32;\nnaplnění hodnot finančního plánu viz kapitola 9 Finanční plán.\nProdej produktu nenaráží v současné době na žádné překážky ani se nepotýká\ns významnější konkurencí v dané oblasti působení. Marketingová strategie je velmi\njednoduchá. Naší cílovou skupinou jsou všechny bary ve vymezené oblasti bez ohledu na\njejich cílové skupiny či žánrové zaměření. Vzhledem k postupnému růstu obsadíme v první\nvlně bary v tanečních klubech. Tam plánujeme reklamu na produkt prostřednictvím letáčků\nrozmístěných volně na baru, která se v letech 2007 až 2009 prokázala jako velice efektivní.\nSpotřebu absintu zvedla až desetinásobně.\n4 Analýza odvětví\n4.1 Trend odvětví\nSnadno dostupné absinty na trhu obvykle představují pouze doplňkovou produkci\npodniků zabývajících se výrobou alkoholických nápojů. Jedná se o rozšíření portfolia o\nprodukt „nenáročný“ na svoji výrobu. Slovo nenáročný dávám do uvozovek proto, že se\nnejedná o pravý absint, který se získává jinou, náročnou cestou. Prvně zmíněná kategorie\nabsintů se vyznačuje vysokým obsahem alkoholu a svítivě zelenou barvou. Umělé aroma a\nchemické barvivo dotváří vodu a konzumní líh do finální podoby. Tyto produkty si kupují\nlidé pouze z důvodu vysokého obsahu alkoholu za relativně příznivou cenu. Právě tato\nskutečnost zapříčinila v historii úpadek původně honosného nápoje absint. Oblibě se začal\ntěšit u chudiny, která se jím na ulicích začala opíjet.\nV dnešní době lze sehnat kvalitní absint prostřednictvím internetu. Spousta lidí tak\nnakupuje a následně vychutnává na tzv. privátním absintovém popíjení, též občas\nnazýváno absint party. Pro ty, kdož si rádi dají sklenku dobrého absintu, představuje výše\nuvedená cesta nákupu tu jedinou, protože v obchodech, restauracích a barech není\nk dostání, resp. je k dostání pouze nekvalitní produkt, o který ten, kdo alespoň jednou pil\npravý absint, rozhodně nemá zájem.\nZ předchozích dvou odstavců lze dojít k závěru, že absintová komunita je odvržena\ndo určitého undergroundu. Jakmile začne být kvalitní absint dostupný v širší síti barů,\nzačne stoupat jeho obliba, což bude mít za následek alespoň částečnou obnovu jeho\nprestiže. Nepostradatelnou složku na této cestě představuje uvědomění veřejnosti o tom, že\nabsint není primárně o vysoké hladině alkoholu, čehož lze dosáhnout prostřednictvím\nletáků na barech, kde bude výstižně uvedeno, co kvalitní absint znamená. Spousta lidí ráda\nochutná a i tak se mohou absintové řady dále rozrůstat.\nSoučasný stav nenasvědčuje tomu, že by takováto iniciativa měla být kýmkoliv\nvyvíjena. Nekvalitní absint velkých výrobců alkoholu má své odběratele v řadách široké,\nabsintu nevzdělané veřejnosti. Menší výrobci kvalitního absintu mají o svou produkci\npostaráno ze strany absintových znalců. Není zde proto aktivní snaha cokoliv měnit.\nOvšem těch, co by si rádi vychutnali kvalitní absint v blízkém baru, je relativně spousta.\nK tomuto závěru docházím z vlastní zkušenosti, kdy jsem se v 10 náhodných barech\nv centru Prahy ptal celkem 150 návštěvníků, zda by měli zájem ochutnat kvalitní absint.\nVýrazný prvek v absintovém odbytu zejména v Praze tvoří turisté, které můžeme\nzařadit do skupiny absintu nevzdělaní. V jejich domácích zemích je tento nápoj obvykle\nzcela zakázán, proto po příjezdu do Česka berou první absint, na který narazí, ať už je\n4.1.2 Předpokládaný vývoj\nAčkoliv je český trh přesycen absintovými produkty, stále se objevují nové a nové.\nBohužel cestu vpřed mají proraženou pouze nekvalitní produkty velkých výrobců.\nPřirozeným vývojem se absintový trh sám od sebe nepohne ke změně, že by kvalitní\nvýrobky vytlačily ty nekvalitní nebo naopak.\nZ důvodu zmíněného přesycení je Česko nezajímavé pro evropské absintové\nobchodníky, kteří se zaměřují především na země západní Evropy a USA17, kde je absint\nvelmi limitován nebo přímo zakázán, tedy poptávka dominuje nad mnohdy žádnou\nnabídkou. Situace v České republice je opačná, a sice široká nabídka přesahuje poptávku.\nTrend se bude ubírat neměnnou formou. Lze usoudit z vývoje posledních let, kdy se\nřady zájemců o absint nepatrně rozrůstaly, že lidé z vlastní iniciativy vyhledávají\npředevším na internetu informace o tomto nápoji. Tento pozvolný lineární nárůst můžeme\npredikovat i v následujících letech, ovšem nelze očekávat vytvoření silnější komunity,\nkterá by si prosadila svojí poptávkou kvalitní absint.\n4.2 Konkurenční prostředí\nV České republice vyrábí absint 17 subjektů okolo 100 produktových variant.\n4 výrobci se orientují výhradně na trh západní Evropy. Zhruba čtvrtina produktových\nvariant míří na export. Ze 13 českých výrobců působících na tuzemském trhu je 6 velkých\nfirem a všechny dodávají do obchodních sítí. Ze 7 malých firem dodává pouze 1 do\nobchodních sítí. Kvalitní absint lze hledat u 2 malých výrobců, přičemž ani jeden nedodává\ndo obchodních sítí. Na jejich produkty lze narazit jen velmi zřídka, prakticky se s nimi\nvůbec nesetkáte. Jedinou dostupnou cestou je v tomto případě internet.\nSoučasný absintový trh v České republice lze rozdělit do dvou úrovní. Můžeme\nhovořit o koncových spotřebitelích nakupujících si absint do vlastních zásob (kusový\nprodej) a o prodeji v barech (rozlévaný prodej).\nV USA je prodej absintu zakázán. Prodejci nabízejí absint prostřednictvím internetu, kde je v této otázce\nklíčové, ve které zemi je server umístěn. Objednávky do USA i jiných zemí jsou zcela běžně vyřizovány.\n4.2.1 Kusový prodej\nMalí výrobci zaměření na český trh prodávají prostřednictvím vlastních eshopů,\ndále je jejich zboží dostupné v eshopech zaměřených na alkohol. Velcí výrobci dodávají\nsvé produkty do hypermarketů, kde obvykle bývá k dostání zboží od 1 až 4 z nich\nMalé kamenné prodejny situované v centru Prahy nabízejí širší nabídku z důvodu\nvysokého zájmu turistů, samozřejmě s vysokými maržemi, a to někdy i přes 100 %.\nStatistická data k tržním podílům v oblasti prodeje absintu bohužel nejsou\n4.2.2 Rozlévaný prodej\nV pražských barech můžeme nalézt absint obvykle od jednoho ze tří velkých\nvýrobců. Ve všech třech případech se jedná o nekvalitní absint. Prostor pro prosazení se\nv této oblasti má opravdu veliký potenciál.\nBary většinou spolupracují s firmou, která jim dodává kompletní škálu\nalkoholických nápojů. Náš vstup na tento trh bude probíhat bez povšimnutí konkurentů,\njelikož se o prodej v barech přímo nezajímají. Jednají s dodavatelskými firmami barů,\nkteré také nebudou mít s naším vstupem problém. Rozšíříme pouze nabídku produktu, o\nkterý z jejich pohledu není zájem.\n5 Popis podniku\n5.1 Právní forma\nPřípravnou fázi zajišťuji jako osoba samostatně výdělečně činná (dále jen OSVČ)\nna základě živnostenského listu, resp. výpisu ze živnostenského rejstříku (dále jen ŽL).\nTato právní forma mi po všech stránkách dostačuje a vyhovuje. Od počátku roku 2011\nzačnu působit jako společnost s ručením omezeným (dále jen SRO). Proces založení\nspolečnosti zahájím již v posledním kvartálu roku 2010 z důvodu jeho formální náročnosti.\nPrávní formu SRO volím především z důvodu větší důvěryhodnosti. Stát se OSVČ\npřijde na poplatek 1 000 Kč při splnění zákonem stanovených podmínek, zatímco SRO\nvyjde na několik tisíc a složení alespoň jedné třetiny z minimálního základního kapitálu\n200 000 Kč, jímž společnost ručí za své závazky. Nejznámějšími formami malého\npodnikání jsou v České republice právě OSVČ a SRO. Ke konci roku 2009 bylo evidováno\nv ČR přes 1,8 milionu OSVČ a téměř 0,3 milionu SRO.18 Obě čísla jsou vůči celkovému\npočtu obyvatelstva vysoké. ŽL by tak připadl ve věkové hranici 18 až 65 let každému\nčtvrtému obyvateli ČR. To dělá z OSVČ nepříliš seriózní subjekt v porovnání se SRO.\nPrávní formu SRO tedy nepreferuji z důvodu mých podnikatelských potřeb, ale\nvyjádřím-li se lidově, že to lépe vypadá. V přípravné fázi působím ve všech záležitostech\nna straně zákazníka, proto právní forma není podstatná. V momentě, kdy přejdu do role\ndodavatele, osobně považuji právní formu SRO za nutnost z uvedených důvodů.\nLegislativní požadavky pro založení SRO jsou věk alespoň 18 let, způsobilost k\nprávním úkonům a trestní bezúhonnost. Podnikání nevyžaduje splnění zvláštních\npodmínek provozování živnosti.19 Financování základního kapitálu provedu z vlastních\nzdrojů. Budu jediným vlastníkem společnosti.\n5.2 Zaměření podniku\nPodnikatelský záměr spočívá v prodeji jednoho druhu specifického alkoholického\nnápoje zvaného absint koncovým zákazníkům prostřednictvím rozlévaného prodeje v\nbarech. Celková myšlenka je rozmanitější, ovšem vyvíjí se postupně s růstem. Prodej do\nbarů je prvním, a zároveň základním pilířem, o který se budou následná rozšíření\npodnikatelského působení opírat. Časový průběh je znázorněn na obrázku č. 1. V první fázi\nInformační server pražské radnice [online]. 2008 [cit. 2010-04-28]. Dostupné z WWW:\nse jedná o přímý prodej do barů. Druhá fáze podpoří přímý prodej virtuálním průvodcem\npo místech, kde je k dostání kvalitní absint. Třetí fáze obnáší rozšíření služeb o on-line\nprodej absintu vlastní i cizích značek.\nObr. 1 – Schéma časového vývoje jednotlivých fází podnikatelského plánu (vlastní\n5.2.1 Fáze 1 - rozlévaný prodej\nFormou konsignačního skladu20 budeme umísťovat v konkrétně určených barech\nabsint vlastní značky. Rozlévaný prodej bude podpořen letáky umístěnými volně na baru,\nkteré budou upozorňovat na aspekty kvality absintu vlastní značky.\n5.2.2 Fáze 2 - absinthepoint.com\nInternetový portál absinthepoint.com bude zprostředkovávat virtuálního průvodce\npo barech, kde je k dostání kvalitní absint. Registrace bude zdarma pro podniky\nprodávající absint naší značky. Uživatelé tak budou moci spatřit v přehledné interaktivní\nmapě místa, kde si můžou vychutnat kvalitní absint.\n5.2.3 Fáze 3 - online prodej\nInternetový obchod s absinty českých i zahraničních výrobců bude spuštěn v říjnu\nroku 2011. V rámci online prodeje bude probíhat spolupráce s největším distributorem\nabsintu v západní Evropě Ulrichem Hossem, který díky svým současným kontaktům zajistí\nvětšinu výrobků zahraniční produkce za určité procento z tržeb. V současnosti již probíhají\ns panem Hossem jednání ohledně spolupráce.\nOrganizační struktura je jednoduchá. Skýtá pouze zakladatele, externí obchodní\nzástupce a brigádníka ve skladu. Počet obchodních zástupců bude narůstat s plánovaným\nobjemem prodeje. V prvním kvartálu roku 2011 budu obchodní činnost zajišťovat sám.\nPrincip konsignačního skladu spočívá v uložení výrobcova zboží u prodejce. Prodejce za zboží platí\nvýrobci až po prodeji zboží. Prodejce nese za zboží odpovědnost, výrobce neplatí nic za skladování zboží.\nZačátkem druhého kvartálu roku 2011 přenechám obchodní záležitosti obchodním\nzástupcům, počítám se třemi. V roce 2015 bude obchodní činnost zajišťovat zhruba 10\nobchodních zástupců. Přesný počet ukáže jejich prodejní schopnost v průběhu.\nKaždý obchodní zástupce bude mít plán prodeje, od kterého se bude odvíjet jeho\nodměňování. Základem bude podíl z tržeb jejich svěřených klientů v rozmezí 10 až 15 %\ndle výše zmíněných tržeb. Dále budou získávat prémii 5 % k základu za plnění plánů\nBrigádník ve skladu bude pobírat předem smluvenou odměnu za provedení úkolu.\nJeho náplní práce bude příprava zboží pro obchodní zástupce. Pracovat bude jeden až dva\ndny v týdnu na dohodu o provedení práce. Jeho měsíční mzda se bude pohybovat do\n5 000 Kč, srážkovou daň 15 % budu odvádět nad rámec této částky. Celkové náklady na\nbrigádníka ve skladu proto počítám v částce 6 000 Kč.\n6 Obchodní plán\n6.1 Obchodní model\nObalové materiály jsou doručovány přímo našemu výrobci absintu, který lahve\nnaplní, řádně uzavře a okolkuje (spotřební daň bude odváděna výrobcem). Výrobce zboží\nodešle do našeho skladu, kde brigádník nalepí na lahve etikety. Připravené produkty\na reklamní materiály budou předány obchodním zástupcům, kteří se postarají o distribuci\ndo konkrétních barů.\nObr. 2 – Obchodní model (vlastní zpracování)\nObalové materiály – objednávky je možné zadávat telefonicky či online prostřednictvím\nwebové aplikace. Zboží je hrazeno předem bezhotovostním způsobem. Během několika\nměsíců by neměl být problém přejít u tohoto dodavatele na způsob úhrady fakturou\nsplatnou do dvou týdnů od vystavení.\nAbsint – výrobce absintu stočí vyrobený absint do obdržených lahví, které řádně uzavře a\nokolkuje. Zboží v kartonech odešle do centrálního skladu. Později při navýšení prodeje\nbude zboží odesíláno na EUR paletách. Na jednu paletu se vejde 720 lahví. Komunikace\nprobíhá převážně telefonicky. Platba za zboží probíhá předem bezhotovostním způsobem.\nSamolepící etikety, reklamní materiály – vyjma prvního tisku probíhají objednávky\ntelefonicky či emailem. Vzhledem k velkému počtu různě zaměřených tiskařských firem\nna trhu a délce zpracování zakázek tvoří tato oblast nejméně klíčovou záležitost celého\nCentrální sklad – je situován na okraji Prahy v blízkosti dálnic D11 a R10. Vytápěný\nprostor o výměře 33 m2 je v přízemí průmyslového areálu, tudíž snadno obslužný\npaletovým přepravníkem přímo z parkoviště.\nDopravní služba – všichni dodavatelé mají preferované dopravní služby, které využívají.\nNemáme proto smluvně zajištěnou žádnou dopravní společnost.\nObchodní zástupci, bary – viz kapitola 6.3 Odběratelé.\nCelkový chod bude zajišťován čtyřmi dodavateli. V případě úpadku kteréhokoliv\nz nich nebude problém jej nahradit jiným, a to včetně výrobce absintu. Riziko představuje\nnáhlé přerušení dodávek bez jakéhokoliv upozornění, kde by byl chod podnikání ohrožen\nv horizontu dvou týdnů až jednoho měsíce. Z toho důvodu jsou zásoby řízeny tak, aby bylo\nmožné z nich vyjít až měsíc dopředu v požadovaném množství prodeje dle plánů. Tímto je\neliminováno riziko ochromení chodu podnikání úpadkem dodavatele.\n6.2.1 Obalový materiál\nObalové materiály bude dodávat firma Bricol-M, spol. s r.o. Jako dodavatel\nobalového skla je tato firma největší v ČR a na Slovensku s odběrateli po celém světě.\nSpolehlivost a kvalita této firmy je na výborné úrovni stejně tak jako komunikace s ní.\nV případě úpadku této firmy, který je jen málo pravděpodobný, bude novým dodavatelem\nfirma PPCentrum, s.r.o.\nVýroba absintu je svěřena znalci, jehož výrobní postupy jsou na nejvyšší úrovni,\ntudíž i finální produkt je prvotřídní kvality. Objem produkce pokryje i období s navýšeným\nmnožstvím prodeje. V Česku je ještě několik výrobců, mezi které mohou být zakázky\nv případě potřeby přerozdělovány, či celkově přesměrovány. Vždy se jedná o menší\nsubjekty, mnohdy rodinného typu, které mají chuť s námi spolupracovat a vycházejí vstříc\n6.2.3 Reklamní materiály, samolepící etikety\nReklamní materiály, převážně letáky, a samolepící etikety budou dodávat dvě různé\nfirmy. Sice se v obou případech jedná o tisk, ale strojové vybavení je na každou činnost\njiné. Počty subjektů působících v těchto odvětvích je vysoké, proto není problém najít\nvhodného dodavatele. Výrobu samolepících etiket bude zajišťovat společnost Colognia\npress, a.s. a výrobu reklamních materiálu bude zajišťovat firma Studio 66 & Partners s.r.o.\nOba subjekty představují renomované profesionály v daných oborech.\nPrimárním odběratelem, především v počátku, budou bary v Praze. Metodickým\npřístupem budou obchodní zástupci vyřizovat v rámci smluvně vymezených podmínek\ndodávky absintu a platby. Kompetentními osobami ze strany barů bývají obvykle provozní\nvedoucí, výjimečně majitelé. Na základě dosavadních zkušeností lze říci, že obchodní styk\nProdej koncovým spotřebitelům bude zejména ze začátku záležitost citlivá na jejich\nzkušenosti s nápojem absint. Z empirických poznatků lze konstatovat, že koncový\nspotřebitel se absintu spíše obává, a to aniž by měl hlubší povědomí o tomto nápoji. Proto\nbude nutné obeznámit všechny zájemce o bohaté historii, tradici a zdravotní nezávadnosti\nNabídkové portfolio skýtá jeden výrobek za jednotnou cenu. O jeho kvalitě a image\npojednávají následující dvě kapitoly 7.1.1 a 7.1.2. Značka se stále zpracovává. Na základě\nreálných dat spotřebovaných objemů v jednotlivých barech určíme množstevní slevy.\nPlatební podmínky jsou nastaveny z počátku pro všechny bary stejně, a sice za\nspotřebované zboží se platí vždy při návštěvě obchodního zástupce, který zároveň doplní\nzboží. Na základě určité spolupráce bude možné domluvit individuální podmínky.\nProveditelnost v praxi je odzkoušena – z deseti oslovených barů všechny subjekty\npreferovali tento způsob jako jakýsi testovací provoz. Individuální podmínky pro\npředevším hlavní odběratele bude později nutností.\nReklama na produkt se situuje především do barů, kde očekáváme okamžitou reakci\nv podobě nákupu drinku. Veškeré materiály vytváří naše strana a distribuuje na konkrétní\nmísta společně s produktem. Na základě objednaného množství a dispozic konkrétního\nbaru je určeno množství potřebných reklamních materiálů. Jako hlavní podpora prodeje\nv barech slouží letáky, o kterých je zmínka v kapitole 5.2.1. Dalším reklamním\nprostředkem je připravovaný portál absinthepoint, kde budou informativní články o absintu\nkoncipované pro posílení vlastní značky a dále seznam barů viz kapitola 5.2.2.\nZ pohledu lidí zajímajících se o absint je jedním z hlavních měřítek kvality obsah\nabsintů láká do Česka davy turistů hledajících právě absint. Celorepublikově jsou v barech\ndlouhou řadu let k dostání pouze nekvalitní absinty, v podstatě pouze obarvená voda na\nzeleno s vysokým obsahem alkoholu a žádným thujonem. Rozdíl mezi takto chemicky\nvyrobeným absintem a kvalitním absintem ruční výroby dle originálních receptur je od oka\npatrný podle odstínu jeho zelené barvy.\nEvropská směrnice 88/388/EHS, příloha II., povoluje v hořkých lihovinách obsah\nthujonu do množství 35 mg na litr. Označením našeho produktu jako „Absinth Bitter“\nmůžeme překročit vrchní hranici 10 mg thujonu na litr až do uvedených 35 mg. Při splnění\nveškerých legislativních požadavků na legálnost produktu získal náš absint hlavní\npřednost, zcela exkluzivní množství thujonu v rozmezí 33 až 35 mg na litr. To v kombinaci\ns vysokou kvalitou ruční výroby, skvělou chutí a srovnatelnou cenou zajišťuje výbornou\npředzvěst pro úspěch našeho produktu na daném trhu.\nVýrobu bude zajišťovat smluvní partner, se kterým mám několikaleté obchodní\nzkušenosti. Jeho výrobní proces splňuje veškeré jakostní požadavky.\nImage tvoří čistě přírodní absint vyráběný tradiční metodou s použitím kvalitních\nbylin bez umělých přísad a barviv. Každá výrobní dávka je ručně zpracovávána podle\npůvodních výrobních postupů s využitím moderních zařízení. Zároveň je zachován\npůvodní, časově náročný postup, jehož výsledkem je absint přirozeně zelené barvy a\nexkluzivní kvality. Obsah alkoholu v této hořké lihovině je 55 % a množství thujonu\nv rozmezí 33 až 35 mg na litr. Absint je stáčen do čiré skleněné lahve o obsahu 0,7 l,\nuzávěr je dřevěný s vnitřní plastovou vložkou. Prodej jiných variant produktu zatím není\nObr. 3 – Lahev a uzávěr (zdroj: bricol.cz)\nZálohování lahví z počátku neplánujeme. Odborné mytí vychází okolo 3 Kč na\nlahev, což by náklady v porovnání s nakupováním nových lahví snížilo, ale tuto variantu\ndefinitivně zvážím až za chodu z důvodu její náročnosti na provedení v praxi. Minimálně\nz počátku by tato varianta znamenala zvýšenou organizační náročnost.\nEtiketa se zatím stále zpracovává. Představa je víla, nad jejímiž bedry levituje\ntypická absintová sklenka se zářivě zeleným mokem viz obr. 4.\nObr. 4 – Návrh etikety č. 1 (vlastní materiál)\n7.1.3 Zákaznická hodnota\nZ počátku, kdy budeme provozovat pouze přímý prodej do barů a vytvářet\npovědomí o značce, představuje náš produkt pro náhodně příchozího zákazníka překvapení\nv podobě vysoce kvalitního zboží, které mu přinese výjimečný požitek za běžnou cenu. Pro\nbar to znamená spokojeného zákazníka, který se s největší pravděpodobností zmíní svému\nokolí, kde byl a co tam měl možnost pít. Takový zákazník rád zavítá zpět a přivede své\npřátele, aby si také dopřáli skvělý zážitek z pití prvotřídního absintu.\n8 Hodnocení rizik\n8.1 SWOT analýza\n• Vlastní značka.\n• Firma nemá tradici.\n• Nedostupnost kvalitního absintu.\n• Úzká skupina zákazníků.\n• Nadnárodní spolupráce.\n• Změna legislativy.\nVlastní značka – v oblasti rozlévaného prodeje se často vyskytuje problém s barmany,\nkteří v obchodě zakoupí vlastní lahev a následně z ní nalévají v baru. Tím bar přichází o\ntržby a naopak barmani si takto přijdou na pro ně vysoké výdělky. Vlastní značka absintu\nje určena výhradně pro rozlévaný prodej v barech, produkt tedy nebude dostupný volně\nv prodeji. Tímto eliminujeme problém šizení ze strany barmanů.\nVysoká kvalita – ručně vyráběný, 100 % přírodní absint nenabízí žádná konkurence.\nFirma nemá tradici – budeme prodávat absint pod zcela novou značkou, proto bude nutné\nvybrat nejvhodnější prostředky pro seznámení zákazníků s jejími kvalitami.\nNedostupnost kvalitního absintu – současná nabídka spočívá v chemicky barveném\nnápoji s vysokým obsahem alkoholu a žádným thujonem, kvalitě je tedy trh otevřen\nobzvlášť, pokud bude dostupná za srovnatelnou cenu.\nNadnárodní spolupráce – nabízí se možnost nadnárodní spolupráce s Ulrichem Hossem,\nsoučasným největším evropským distributorem absintu, který nemá žádné zastoupení ani\nkontakty v České republice. Nabídce spolupráce je pozitivně nakloněn.\nÚzká skupina zákazníků – konzumentů absintu není příliš, ovšem ani zanedbatelně. Lze\npředpokládat, že s kvalitním produktem se bude rozšiřovat skupina zákazníků. Statistická\ndata bohužel nejsou k dispozici. Ze zkušeností od roku 2006 lze konstatovat, že pití absintu\nv barech je nárazovou záležitostí zhruba jedenkrát v týdnu průměrně okolo čtvrt litru\n(přibližně 6 panáků). Po zavedení kvalitního absintu s drobnou marketingovou podporou\nve formě informačních letáků přímo na baru začal být zájem každodenní. Vypilo se okolo\n0,3 litru denně, v páteční, někdy i sobotní večery až 2 litry. Tento jev byl vypozorován\nv pražských barech okolo centra s kapacitou přibližně 200 lidí. Spotřebu absintu v barech\nlze tedy zvýšit více jak desetinásobně zavedením kvalitního produktu a marketingové\nZměna legislativy – legislativní snížení maximálního povoleného množství thujonu by\nzvýšení povolených množství by znamenalo příležitost.\n8.2 Zabezpečení chodu\nZabezpečení chodu firmy závisí z větší části na rozumném řízení zásob. Pro\nbezproblémové fungování je tvořena pojistná zásoba, jenž má tlumit náhodné výkyvy na\nstraně vstupu (v termínech dodávek) a na straně výstupu (v poptávce)21 viz kapitola\nLÍBAL, V., KUBÁT, J. ABC logistiky v podnikání. Praha : Nakladatelství dopravy a turistiky, 1994. 284\ns. ISBN 80-85884-11-9.\n9 Finanční plán\n9.1 Zakladatelský rozpočet\nKapitál potřebný pro rozjezd společnosti ve výši 301 176 Kč budu financovat\nz vlastních zdrojů. Jak jsem došel k tomuto číslu je uvedeno v následujících podkapitolách\n9.1.1 Přípravná fáze – náklady a 9.1.2 Potřebný kapitál. Samozřejmě mám připravenou\nvyšší částku pro případ překročení vypočtených nákladů. Finanční rezervu, kterou zde\nneuvádím, uvažuji zhruba o třetinu vyšší než je celková suma potřebného kapitálu.\n9.1.1 Přípravná fáze – náklady\nVýběr lahve, vytvoření etikety\nvzorky absintu: 18 702 Kč,\nvýběr lahve: 573 Kč,\nobraz s vílou: 40 000 Kč,\ndesign letáku a etikety: 7 000 Kč.\nnákup lahví: 4 938 Kč,\nnákup absintu: 34 776 Kč,\ntisk letáků: 2 898 Kč,\ntisk etiket: 247 Kč.\ndoprava: 600 Kč,\ndistribuce: 2 500 Kč.\npronájem skladu: 3 500 Kč.\ndoprava : 120 Kč,\nvýběr lahve: 115 Kč,\nvzorky absintu: 3 740 Kč,\nnájem kanceláře: 700 Kč,\nnákup lahví: 988 Kč,\nnákup absintu: 6 955 Kč,\ntisk letáků: 580 Kč,\ntisk etiket: 49 Kč,\ndistribuce: 500 Kč.\nV přípravné fázi nekalkuluji s náklady na založení SRO. Tyto náklady se v mém\npřípadě budou pohybovat ve výši okolo 12 000 Kč. Možná využiji služeb některé ze\nspolečností, které se zabývají zakládáním kapitálových společností. V takovém případě\nzaložení SRO vyjde na 20 000 až 30 000 Kč. Pro konkrétní variantu se rozhodnu na\nzákladě svého volného času v daném období.\n9.1.2 Potřebný kapitál\nFinancování záporného CF leden 2011\nFinancování záporného CF únor 2011\nFinancování záporného CF březen 2011\n301 176 Kč\nPotřeba financování záporného cash flow první čtvrtrok 2011 je zapříčiněna\nvýrazným navyšováním objemu dodávaného zboží do barů. Na přelomu března a dubna\ndosáhne cash flow svého záporného maxima 301 176 Kč. Od dubna budou podle\nplánovaného prodeje tržby postupně navyšovat cash flow. V listopadu zaznamená cash\nflow drobný propad z důvodu příprav na zvýšený vánoční prodej. Začátkem prosince se\ncash flow přehoupne do kladných hodnot, kde bude narůstat po celou další dobu\npodnikání. Podrobná čísla jsou uvedena v příloze 1 – Finanční vývoj v roce 2011.\n-300 000 Kč\n-350 000 Kč\nGraf 2 – Vývoj kumulativního CF v roce 2011 (vlastní zpracování)\n9.2 Souhrnný přehled\nPlán prodeje 1 [ks]\nPlán prodeje 2 [ks]\n6 636 481\n10 320 906\n15 304 938\n20 696 838\n26 491 439\n8 934 595\n13 455 513\n18 397 205\n23 728 184\n1 045 646\nTab. 1 – Souhrnný přehled finančního plánu (vlastní zpracování)\nPodrobný přehled je k dispozici v přílohách 1 až 5.\nPlán prodeje 1 – plánované množství prodeje prostřednictvím barů stanovené na základě\nzjištěné spotřeby absintu v průměrném baru a síti barů vhodných pro prodej.\nPlán prodeje 2 – plánované množství prodeje prostřednictvím online obchodu stanovené\nna základě objemu prodeje ekvivalentního produktu v obdobném eshopu.\nVýnosy – jsou vypočteny z plánovaných objemů prodeje, jejichž odhad vychází z hodnot\nzískaných v praxi v letech 2007 až 2009, kdy byl absint obdobné kvality cizí značky\nprodáván stejným způsobem, jako uvádí tento záměr.\nFixní náklady – obsahují nájem kanceláře a skladu.\nVariabilní náklady – odvíjejí se od objemu produkce. Podrobně rozepsané náklady\nnaleznete v přílohách 1 až 5.\nOstatní náklady – v roce 2010 se skládají z položek výběr lahve, vytvoření etikety a\ndoprava (viz podkapitola 9.1.1 Přípravná fáze – náklady). Od roku 2011 se pod touto\npoložkou skrývají náklady na reklamu.\nZisk – výnosy mínus náklady (fixní + variabilní + ostatní).\nDaň z příjmu – pro výpočet daně je použita sazba 24 %.\n9.3 Vývoj CF\nTab. 2 – Přehled vývoje CF (vlastní zpracování)\nCash flow je možné počítat z čistého zisku přičtením položek, které nemají na zisk\nvliv, ovšem na tok peněz ano. V tomto případě se jedná pouze o DPH, které v důsledku\nneustálého zvyšování prodeje (vyjma drobných sezónních poklesů) má záporné hodnoty,\npřevládá tedy platba státu.\nV grafu 3 je znázorněn vývoj DPH. Nejdůležitější je zelená křivka, která\nznázorňuje bilanci odchozích a příchozích plateb DPH. Pro příklad jsem zvolil rok 2015,\nkde je chod ustálen, a proto bude nejlépe patrný sezónní vliv. V prosinci je největší prodej\na nejméně zboží se nakupuje, jelikož v lednu je výrazný pokles poptávky. Od února se\nzájem opět začíná navyšovat, proto je potřeba v lednu nakoupit větší počet zboží oproti\nprosinci. Poptávka se pozvolna navyšuje až do letních prázdnin, po kterých se v měsíci září\npropadne, proto je bilance DPH v měsíci srpnu kladná, jelikož se nakupuje menší množství\nzboží. Od října se zájem výrazně navyšuje až do Vánoc.\nGraf 3 – Měsíční vývoj DPH v roce 2015 (vlastní zpracování)\nVývoj kumulativního cash flow je znázorněn v grafu 4. Výrazné propady způsobuje\nkaždoročně vysoký zájem v předvánočním období, kdy je potřeba v měsíci listopadu\nnakoupit větší množství zboží, aby byla prosincová poptávka bezpečně uspokojena.\nGraf 4 – Kumulativní vývoj CF (vlastní zpracování)\n9.4 Vývoj nákladů a výnosů\nMěsíční vývoj nákladů a výnosů v prvních pěti letech zachycený v grafu 5 vykazuje\nobdobné sezónní výchylky, jaké byly popsány v předchozí kapitole 5.2 Vývoj CF. V tomto\ngrafu je navíc zřetelně vidět zejména v pozdějších letech zhruba měsíční rozestup, kdy\nopožděně výnosy z prodeje zboží kopírují vynaložené náklady na nákup zboží. Dochází\nk tomu tak z důvodu řízení zásob, který je podrobněji zmíněn v kapitolách 2.3, 6.2, 8.2\na 9.3. Bez řízení zásob by zmíněný rozestup byl v horizontu jednoho až dvou týdnů.\nGraf 5 – Vývoj nákladů a výnosů (vlastní zpracování)\n9.5 Hodnocení investice\nHodnocení investice vychází z částky 129 481 Kč, která je potřebná na rozjezd\npodnikání, jejíž struktura je rozebrána v podkapitole 9.1.1 Přípravná fáze – náklady.\nVypočtený potřebný kapitál 301 176 Kč je včetně částky na financování záporného cash\nflow rozebrané v podkapitole 9.1.2 Potřebný kapitál, která má za účel rychle nastartovat\npodnikání. Vstup i výstup dané částky je v roce 2011, tudíž hodnota cash flow na konci\nroku ji neobsahuje. Samozřejmě zmíněná suma svým krátkodobým působením během roku\n2011 přispěje k dosažení lepších výsledků. Efektivita investice je dosažena rychlým\nobratem zboží v řádu jednoho až dvou týdnů. V následující tabulce 3 jsou vypočteny\nzákladní ukazatele a následně vysvětlen jejich význam.\nPV (při i = 6,5 %)\nNPV (při IRR)\n950 557 1 744 688\n2 609 586\n3 497 155\nTab. 3 – Hodnocení investice (vlastní zpracování)\n9.6 Bod zvratu\nočekávaný prodej [ks]\nzisk (nebo ztráta)\n5 778 114 8 934 595 13 455 513 18 397 205 23 728 184\n5 904 114 9 066 595 13 587 513 18 529 205 23 860 184\n6 636 481 10 320 906 15 304 938 20 696 838 26 491 439\n732 368 1 254 311 1 717 424 2 167 632 2 631 256\nTab. 4 – Bod zvratu (vlastní zpracování)\nBod zvratu se pohybuje v rozmezí přibližně od 2 000 do 3 000 prodaných kusů pro\nprvních 5 let. První rok bude bod zvratu překročen v pátém měsíci z důvodu rozjíždějícího\nse prodeje. V následujících letech bude docházet k překročení bodu zvratu během druhého\nměsíce, v roce 2015 již během prvního měsíce. S narůstajícím prodejem se tato doba bude\nsnižovat. V následujících dvou grafech je vývoj bodu zvratu detailně znázorněn, oba jsou\nvykresleny pro rok 2011. Graf 6 uvádí detailní pohled na bod zvratu. V grafu 7 je průběh\nbodu zvratu pro celý rok.\nGraf 6 – Bod zvratu v detailu 2011 (vlastní zpracování)\nGraf 7 – Bod zvratu průběh 2011 (vlastní zpracování)\n9.7 Maximalizace prodeje\nRůst variabilních nákladů je lineární. Drobné výchylky může způsobovat jedině\nvýše odměn konkrétních obchodních zástupců skokem z 10 % na 15 %, event. 20 % (viz\nkapitola 5.3 Organizační struktura). Odměna obchodních zástupců se řadí do variabilních\nnákladů proto, že obchodní zástupci jsou odměňováni na základě prodeje – když nic\nneprodají, odměnu nedostanou – za každou prodanou lahev získávají odměnu. Optimální\nvýši prodeje lze neustále maximalizovat. Problém znázorněný na obrázku 5 by mohl přijít\nze strany fixních nákladů, které se skokově navýší při rozšíření skladovacích prostor\nv podobě zvýšeného nájmu a mzdy na dalšího brigádníka. Tyto položky ovšem představují\npouze nepatrnou část (méně než 1 %) v porovnání s celkovými čísly, proto tento problém\nnehrozí. Jediné omezení tedy představuje pouze trh.\nObr. 5 – Problém s fixními náklady při maximalizaci prodeje (vlastní zpracování)\nÚvodem bakalářské práce se zabývám spíše podněty mysli, které ve mně evokují\npotřebu začít s podnikáním, tudíž i vypracovat tento podnikatelský plán, jehož hlavní\nrámec v úvodu také představuji. Podrobnou představu o firmě zachycuje druhá kapitola,\nkde jsem zpracoval záležitosti od právní formy, přes zakladatelský rozpočet po organizační\nstrukturu. O fungování podniku pojednává třetí a čtvrtá kapitola, kde nejdříve představuji\nprodukt a následně rozebírám obchodní fungování. V páté kapitole lze detailně pohlédnout\nna finanční stránku projektu. Dle mého názoru se jedná o nejzajímavější část, srdce\npodnikatelské ho plánu.\nSestavením podnikatelského plánu jsem si ověřil, že původní představu lze\nrealizovat. Podařilo se mi odhalit oblasti, které jsem dříve vůbec neuvažoval. V podstatě\nmi podnikatelský plán na tyto oblasti sám poukázal, protože bez nich nedával smysl.\nSamotným přenesením představy na papír činí člověk určitý závazek sobě samému. Každý\nden má svůj plán na očích, každý den svůj plán vylepšuje.\nDíky vypracovanému podnikatelskému plánu eliminuji riziko, že učiním špatné\nrozhodnutí v průběhu podnikání – vím, kam ho vést. Pro dělání rozhodnutí mám nyní\njasnou šablonu, kde v případě změn vidím jasné výsledky.\nIntroduction of this thesis is focused more likely on incentives meant to evoke in\nme a need to start business, therefore, to develop the business plan, whose main framework\nis in the introduction also presented. Detailed idea of the company captures the second\nchapter, where I worked the case from the legal form, over budget, after founding the\norganization structure. The operation of the business deals with the third and fourth\nchapter, where I introduce product and then analyze the business operation. The fifth\nchapter is a detailed look the financing of the project site. In my opinion it is the most\ninteresting part of business plan.\nDrawing up a business plan makes me sure that the original idea can be realized.\nI managed to identify areas that I never previously considered. Basically my business plan\npointed out for that areas, because without them does not make sense. Actual transfer of\nideas on paper makes you a liability to self. Every day we have a plan in sight, every day\nwe improve the plan.\nI eliminate the risk thanks to prepared business. I will not make bad decisions in the\nbusiness – I know where to direct it. For making decisions I have clear template, where in\nthe event of changes I see clear results.\n1. BENNETT, M. Řízení růstu.\n1. vyd. Praha : Profess Consulting, 2005. 219 s. ISBN 80-7259-027-8.\n2. HORÁKOVÁ, H., KUBÁT, J. Řízení zásob.\n3. přeprac. vyd. Praha : Profess Consulting, 1998. 240 s. ISBN 80-85235-55-2.\n3. KASHANI, K. Proč už neplatí tradiční marketing.\n1. vyd. Brno : Computer Press, 2007. 174 s. ISBN 978-80-251-1536-7.\n4. KORÁB, V., HANZELKOVÁ, A., MIHALISKO, M. Rodinné podnikání.\n1. vyd. Brno : Computer Press, 2008. 166 s. ISBN 978-80-251-1843-6.\n5. KORÁB, V., MIHALISKO, M. Založení a řízení společnosti.\n1. vyd. Brno : Computer Press, 2005. 260 s. ISBN 80-251-0592-X.\n6. KORÁB, V., PETERKA, J., REŽŇÁKOVÁ M. Podnikatelský plán.\n1. vyd. Brno : Computer Press, 2007. 216 s. ISBN 978-80-251-1605-0.\n7. LÍBAL, V., KUBÁT, J. ABC logistiky v podnikání.\nPraha : Nakladatelství dopravy a turistiky, 1994. 284 s. ISBN 80-85884-11-9.\n8. TAYLOR, D. Brand management.\n1. vyd. Brno : Computer Press, 2007. 226 s. ISBN 978-80-251-1818-4.\n9. TOMEK, G., TOMEK, J. Nákupní marketing.\n1. vyd. Praha : Grada Publishing, 1996. 176 s. ISBN 80-85623-96-X.\n13 Seznam použitých symbolů a zkratek\n(Cash flow) Tok peněz.\n(Internal rate of return) Vnitřní výnosové procento.\n(Lysergic acid diethylamide) Psychotropní návyková látka.\n(Net present value) Čistá současná hodnota.\n(Present value) Současná hodnota.\n14 Seznam grafů\nGraf 1 – Cíl tržeb, marže a zisku v prvních 5 letech (str. 15)\nGraf 2 – Vývoj kumulativního CF v roce 2011 (str. 32)\nGraf 3 – Měsíční vývoj DPH v roce 2015 (str. 34)\nGraf 4 – Kumulativní vývoj CF (str. 35)\nGraf 5 – Vývoj nákladů a výnosů (str. 35)\nGraf 6 – Bod zvratu v detailu 2011 (str. 37)\nGraf 7 – Bod zvratu průběh 2011 (str. 37)\nObr. 1 – Schéma časového vývoje jednotlivých fází podnikatelského plánu (str. 21)\nObr. 2 – Obchodní model (str. 23)\nObr. 3 – Lahev a uzávěr (str. 27)\nObr. 4 – Návrh etikety č. 1 (str. 28)\nObr. 5 – Problém s fixními náklady při maximalizaci prodeje (str. 38)\n16 Seznam tabulek\nTab. 1 – Souhrnný přehled finančního plánu (str. 32)\nTab. 2 – Přehled vývoje CF (str. 32)\nTab. 3 – Hodnocení investice (str. 36)\nTab. 4 – Bod zvratu (str. 36)\nPříloha 1 – Finanční vývoj v roce 2011 (str. 41)\nPříloha 2 – Finanční vývoj v roce 2012 (str. 42)\nPříloha 3 – Finanční vývoj v roce 2013 (str. 43)\nPříloha 4 – Finanční vývoj v roce 2014 (str. 44)\nPříloha 5 – Finanční vývoj v roce 2015 (str. 45)\nPříloha 1 – Finanční vývoj v roce 2011\n1 215 725\nprodej (ks) - bary\nprodej (ks) - online\nTab. 3 Finanční vývoj v roce 2011 (vlastní zpracování)\nPříloha 2 – Finanční vývoj v roce 2012\n1 088 503\n1 230 875\nTab. 4 Finanční vývoj v roce 2012 (vlastní zpracování)\nPříloha 3 – Finanční vývoj v roce 2013\n1 386 382\n1 799 753\n1 600 063\nTab. 5 Finanční vývoj v roce 2013 (vlastní zpracování)\nPříloha 4 – Finanční vývoj v roce 2014\n1 445 914\n1 557 372\n1 611 444\n1 470 550\n1 724 375\n2 093 250\nTab. 6 Finanční vývoj v roce 2014 (vlastní zpracování)\nPříloha 5 – Finanční vývoj v roce 2015\n1 083 696\n1 303 596\n1 335 701\n1 249 618\n2 116 236\n1 638 438\n1 743 215\n1 803 532\n2 015 908\n2 068 801\n2 084 375\n3 118 002\n2 071 823\n2 136 776\n2 188 377\n2 298 551\n2 684 315\n3 237 922\nTab. 7 Finanční vývoj v roce 2015 (vlastní zpracování)\nPo druhé je vidíte takové, jaké nejsou. Nakonec je spatříte takové, jaké skutečně jsou, a to je ta nejpříšernější věc na světě!“\njaro - Sociální služby Lanškroun\nA. Jiráska. Tato základní škola se věnuje dětem se zdravotním postižením a dětem se speciálními potřebami v učení. Děti si pod vedením pedagogů připravily zábavné vystoupení. Už množství nejrůznějš...\ndo Národního divadla a jeho kočár se srazil s tramvají č. 1. „V kočáře sedící biskup narazil při srážce hlavou na okenní rám a utrpěl krvácející zranění na spánku a značnou podlitinu krevní na vlas...\ndivadelní poptávce podvoloval ochotně. Taková povolnost není po chuti moderním textologům, kterým se nechce věřit, že seriózní a nadaný autor by se k takovým skopičinám – neřku-li koninám, jako jso...\nÚVODNÍ SLOVO VEDENÍ SPOLEČNOSTI\nAKADEMIE MÚZICKÝCH UMĚNÍ V PRAZE DIVADELNÍ FAKULTA\nv českém kontextu devised často přirovnáván k autorskému divadlu. Ovšem vzhledem ke zmíněné tradici autorského divadla v Čechách, která začíná někde u divadel malých forem, Reduty, a je spojena s o...\nKatalog produktů Žufánek\nmaloobchodní ceník dressler velkoobchod\nKing of Spirits 70% King of Spirits Gold 70% Absinth Beetle 70%


Souvislost tvaru inhibičních zón v E-testu s mechanismem působení antibiotik | CU Digital Repository\nSouvislost tvaru inhibičních zón v E-testu s mechanismem působení antibiotik\nAbstrakt (anglicky) (75.33Kb)\nStudy Information System: 220442\nTato práce se zabývá metodami testování citlivosti bakteriálních kmenů vůči antibiotikům, a to zejména metodou Etestu (epsilometrický test), která je díky své jednoduchosti a přesnosti rozšířena jak ve výzkumných, tak i v klinických podmínkách. Porozumění metodám testování je nezbytné pro správné odečtení hodnoty MIC (minimální inhibiční koncentrace) a pochopení interakce bakteriálních buněk a molekul antibiotika. Cílem bylo zejména demonstrovat souvislosti mezi mechanismem účinku antibiotika s tvarem inhibiční zóny při provedení Etestu a poukázat na možné překážky, které mohou zkomplikovat interpretaci výsledků. Při literární rešerši byly sesbírány obrazové dokumentace výsledků Etestů z různých výzkumů, které byly vzájemně porovnány s tím, jak by měly inhibiční zóny vypadat podle fyzikálně-chemických zákonů o difuzi. Tvary inhibičních zón jsou ovlivněny zejména rychlostí difuze, charakterem molekul, vlastnostmi bakteriálního kmene a způsobem, jakým antibiotikum s bakterií interaguje.