Levné lety do Ukunda - KAYAK\nNajděte levné lety do Ukunda\nVyhledávejte na stovkách stránek pro cestovatele zároveň a najděte nabídky letů do Ukunda\nKdy si zarezervovat letenku do Ukunda\nUžitečné tipy, jak najít levné lety do Ukunda\nDo vyhledávacího pole výše zadejte preferované odletové letiště a termín cesty a prohlédněte si nejnovější nabídky letenek do Ukunda.\nNejčastější dotazy – rezervace letenek do Ukunda\nJak daleko je Letiště Ukunda od centra města Ukunda?\nVzdálenost mezi letištěm Letiště Ukunda a středem města Ukunda je 1 km.\nJak KAYAK dokáže najít tak nízké ceny letů do Ukunda?\nKAYAK je vyhledávač pro cestovatele. To znamená, že prohledáváme web, abychom pro naše uživatele našli ty nejlepší ceny. Zpracováváme více než 2 miliardy vyhledávání letů ročně a jsme tedy schopni zobrazit širokou škálu cen a možností letů do Ukunda.\nJak mi funkce Cenová předpověď KAYAK může pomoct vybrat ten správný čas, kdy si koupit letenku do Ukunda?\nCenová předpověď KAYAK používá předchozí data s cílem určit, zda je pravděpodobné, že se cena letu do Ukunda v následujících 7 dnech změní. Uživatelé tak mají lepší představu o tom, zda je lepší s rezervací počkat, nebo rezervaci provést ihned.\nJak mohu funkce KAYAK Mix využít pro let do Ukunda užitečná?\nKAYAK Mix vám umožní kombinovat různé jednosměrné letenky, díky kterým oproti tradiční zpáteční letence ušetříte. do Ukunda tak můžete letět s jednou leteckou společností a zpět s jinou leteckou společností.\nCo je to funkce „flexibilní termín“ KAYAK a proč by mě s ohledem na let do Ukunda měla zajímat?\nTermín cesty není pokaždé fixní. Pokud termín vaší cesty není zcela pevně daný, díky funkci flexibilní termín uvidíte všechny dostupné možnosti letů do Ukunda až tři dny před/po preferovaném termínu. Můžete si tak vybrat let, který vám nejlépe vyhovuje.\nBezpečnostní opatření leteckých společností nabízejících lety do Ukunda\nLetecké společnosti nabízející lety do Ukunda zavedly dodatečná bezpečnostní opatření a upravily své podmínky, aby lépe splňovaly potřeby cestujících. Podmínky se pro každou leteckou společnost liší.\nKaždodenní čištění a instalace palubních HEPA filtrů pro lety do Ukunda\nV letadle jsou povinné roušky. Roušky budou pro lety do Ukunda cestujícím poskytnuty.\nProstřední sedadla nejsou pro lety do Ukunda k dispozici.\nTestování na protilátky a testování na příznaky pro lety do Ukunda\nBez poplatku za změny. Vyhledat flexibilní letenky do Ukunda\nZarezervujte si levnou letenku do Ukunda\nLety do Ukunda\nLety do destinace Ukunda\nVyhledávejte lety do destinace Ukunda na stránkách KAYAK. Najděte levné letenky do destinace Ukunda odkudkoliv (Česká republika). KAYAK vyhledává na stovkách stránek pro cestovatele a pomůže vám najít let, který vám nejlépe vyhovuje. Se stránkami KAYAK také můžete porovnávat ceny last minute letenek so destinace Ukunda, odkudkoliv (Česká republika).


Sáčky do vysavače ZELMER Roto ZVC 222SF (VC1001.0 SF)\nSáčky do vysavačů ZELMER Roto ZVC 222SF (VC1001.0 SF) zajišťují vysokou míru filtrace aniž by snižovaly výkon Vašeho vysavače.\nNetkaná textilie, ze které je sáček vzor ZELMER Roto ZVC 222SF (VC1001.0 SF) vyrobený, je efektivní filtr, který chrání vaši domácnost před prachem a je vyvinuta pro vysávání domácího směsného prachu. Není vhodná pro vysávání popela a brusného jednozrnného prachu, který zaplní filtrační póry sáčku. Nepoužívejte sáčky pro vysávání těchto materiálů, hrozí prasknutí stěny sáčku. Tyto sáčky jsou alternativou k originálnímu výrobku značky ZELMER.


Zábava a vše kolem ní – Složte si puzzle online\nPublished on 21.10.2013,\tby redakce in Zábava.\nRádi skládáte různé puzzly? A už jste skládali puzzle online? Zabavíte se jím, zjistíte, jak rychle ho dokážete složit a ještě můžete vyhrát slevu na nákup rozmanitých výrobků z internetového obchodu I-puzzle.cz.\nPuzzle online vás bude bavit\nChcete si zkusit puzzle online a prověřit si, jak rychle ho dokážete složit? Online puzzle hry na vás čekají v internetovém obchodě I-puzzle.\nHra je jednoduchá. Vyberete si motiv, který byste rádi skládali. Na výběr máte ze zvířat, měst a staveb, krajin, květin, obrazů a ostatních. V každé kategorii na vás čeká několik konkrétních motivů.\nZvolte si jeden z nich, stiskněte tlačítko „Start“ a pusťte se do skládání. Puzzle online je zábavou, ale nejen to. Budete-li rychlí, získáte slevu na nákup v internetovém obchodě. Vaše sleva se může pohybovat v rozmezí od 3 do 7 % podle toho, jak rychle se vám podaří obrázek složit.\nSlevu uplatníte slevovým kupónem, který vám provozovatel I-puzzle.cz poskytne po skončení vaší hry v podobě kódu. Uplatníte ho při objednávce na jakékoliv zboží z uvedeného e-shopu.\nI-puzzle.cz: Budete mít z čeho vybírat\nPokud rádi skládáte puzzle, nemusíte se obávat, že byste si nevybrali zboží, na kterém byste uplatnili svůj slevový kupón z online puzzle hry.\nKromě klasického puzzle si můžete zakoupit rozmanité druhy zajímavých skládaček a velký výběr máte i ohledně počtu dílků, výrobce puzzle či motivů.\nNejen sleva a velký výběr jsou přednostmi tohoto e-shopu. Oceníte i rychlé dodání. Všechny puzzly jsou skutečně fyzicky skladem. Z dalších výhod si uveďme nízké ceny poštovného (při nákupu nad 1800 Kč poštovné zdarma) atd.\nBude se vám zamlouvat i rozdělení puzzlů do přehledných kategorií. Máte-li konkrétní představu výrobku, snadno a rychle najdete odpovídající skládačku.\n« Populární hry online5 oblíbených hraček pro kluky »


Jak vyzrát na drahé online kampaně | Blog\nProdáváte produkt, který je nejlepší inzerovat na vybraných tematických portálech? U mých klientů se v poslední době setkávám s tím, že často objednávají inzerci na neprověřených portálech, aniž by měli k dispozici podrobné statistiky pro vyhodnocení výkonnosti plánované kampaně.\nJak na drahé online kampaně?\nJak se ale vyhnout neustálému vyhodnocování nabídek, které vám nabízí inzertní redakce portálů? Zkuste využít obsahovou síť společnosti Seznam.cz, která je tvořena skupinou nejnavštěvovanějších webů českého internetu a dalšími několika tisíci partnerských webů, které na svých stránkách zobrazují kontextovou reklamu Skliku.\nObsahové weby společnosti Seznam a.s.:\n* Seznam ostatních webů v obsahové síti podle kategorií najdete v tomto dokumentu ke stažení zde: Obsahová síť Sklik podle kategorií (PDF)\nHlavními důvody pro použití obsahové sítě pro vás mohou být:\nvýznamné rozšíření záběru kampaní,\noslovení širokého spektra uživatelů českého internetu (90% zásah),\nbranding – posílení značky.\nObsahová síť je vhodná i pro produkty, které se standardně ve vyhledávání na internetu nehledají. Může se tedy například jednat o zboží denní spotřeby – prací prášky, potraviny, atd. Inzerce v kontextu je také velmi přínosná u představení nových produktů či dalších specifických výrobků, které se nehledají, např. specializovaný software a některé služby.\nVložit názor k článku: Jak vyzrát na drahé online kampaně\nOk, a máte nějaký jiný recept kromě obsahové sítě?\nonline marketingppc marketing


Editorial: Každá krize má konec | ego!\nEditorial: Každá krize má konec\nKaždá krize má konec\nNouzový stav skončil a život v Česku se pomalu vrací do starých kolejí. V rámci možností se otevírají restaurace, probíhají menší akce, plní se městské ulice, parky i hromadná doprava, lidé zase míří do práce a připravují se na novou životní etapu, takzvanou "dobu po koroně".\nNa ten domácí režim jsem si docela zvykla − i když sedět u stolu na zahrádce, jíst oběd z talíře opravdovým příborem a pít pivo ze skla nyní přináší pocit blaženosti snad každému z nás.\nWorkoholičtějším jedincům, kteří pobytu mezi čtyřmi stěnami nikdy nebyli příliš nakloněni, svítá na lepší časy.\n"Na karanténě byla nejhorší ztráta seberealizace. Chybí mi především kontakt s lidmi," komentuje situaci Lucie Měřínská, která má tři zaměstnání najednou a v "předcovidových časech" doslova přebíhala z práce do práce − a dělala to s potěšením. Takových lidí je mezi námi víc, než si umíme představit.\nS uzavřením galerií byly zrušeny i plánované výstavy.\nMalíř Jakub Špaňhel tak přišel o část příjmů, protože, jak říká, zájemci o jeho obrazy se ozývají nejčastěji právě během výstav. Nepropadá však panice − ačkoliv jej pandemie přímo k nové tvorbě neinspirovala, umožnila mu aspoň návrat k tematice svatých na hraně života a smrti.\nPoněkud živo je díky koronakrizi naopak na plážích filipínského ostrova Bilang-bilangan, kde se vzhledem k útlumu lodní dopravy páří karety. Aby po karanténě kroky lidstva směřovaly k šetrnější a udržitelnější budoucnosti, si přeje záchranářka mořských želv Hana Svobodová, která kazí plány želví mafii a přesvědčuje domorodce, že zabíjením želv a pytlačením jejich vajec jdou sami proti sobě. Celkem se jí to daří.\nSnad se brzy přesvědčíme všichni, že každá krize má konec a tahle vedle strachu, ztrát a nejistoty přinesla také klid, zpomalení a soudržnost. Přinejmenším spojení slov "být doma" dala úplně nový rozměr.\nMám tři práce, no a co? - čtěte ZDE\nČeška, která zastavila želví mafii - čtěte ZDE\nJakub Špaňhel: Když nemáte řidičák, jak se dostanete na benzinku? - čtěte ZDE


Rekreační Centrum Červená nad Vltavou\nDovolená na jihu Čech. ubytování, sportovní vyžití, turistika, bazén, hřiště, rybaření a krásná příroda.... více\nRekreační chalupa v Lužických horách\nRekreační chalupa k zimní i letní rekreaci s možnosti lyžování, koupání, turistiky pěší i na kolech. Výlety po hradech a zámcích v okolí.... více\nRekreační dům CB Rybniště\nŠkolící a rekreační středisko, v prostředí Lužických hor, turistika, sportovní vyžití (plavání, volejbal, stolní tenis, běžky, sjezd, bruslení).... více\nRekreační komplex Losinka se nachází v krásném přírodním prostředí na úpatí Hrubého Jeseníku. Celý komplex se rozprostírá na ploše zhruba 23.000 m2 na okraji vesnice mezi lesem a říčkou Losinkou, v bezprostřední blízkosti zámeckého parku. Areál rekreačního komplexu nabízí ideální zázemí pro školy v přírodě, školní výlety, školní lyžařské kurzy, rodinnou rekreaci, sportovní soustředění, firemní školení.... více\nRekreační střediska Drak\nŠkoly v přírodě, letní dětské tábory, školní výlety, rekondice zdravotně postižených.... více\nRekreační střediska Horní Vltavice\nVhodný pro letní tábory, podnikovou rekreaci, školy v přírodě, sportovní soustředění... více\nCeloroční nabídka rekreace v Moravském krasu pro jednotlivce i pro organizované skupiny.... více\nRekreační středisko Doksy\nRodinná i podniková dovolená u Máchova jezera. příroda, sportovní vyžití všeho druhu, nejen vodní sporty a koupání... více\nRekreační středisko Doubrava - Zlaté Hory\nV ekologicky čistém prostředí,dětská rekreace, ozdravné a klimatické pobyty dětí, lyžařské zájezdy, školy v přírodě, letní tábory.... více\nMožnost odpočinku, relaxace a sportu.... více\nRekreační středisko Fojtka\nŠkoly a školky v přírodě. Pobyty se sportovním vyžitím.... více


Obecní zpravodaj 6/2012 - Obec Včelná\nZe zasedání obecního zastupitelstva a dění v obci\nSběrný dvůr odpadu\nINZERCE: Prodej gabřince\nStarosta na zasedání dne 4. června informoval zastupitele o probíhající rekonstrukci mateřské školky. Obec na tuto rekonstrukci požádala Jihočeský kraj o dotaci 1 mil. Kč. Vzhledem k velkému množství žádostí jich nebylo mnoho uspokojeno. Naše obec obdržela alespoň 400 tis. Kč. Rekonstrukci provádí obec sama, respektive zaměstnanci obce. Odborné práce provádějí samozřejmě firmy, např. topení, zateplení stropů, osazení nových oken atd.\nStarosta též informoval, že obec obdržela dotaci na kulturní akce ve výši 20 tis. Kč. Zastupitelé dále schválili prodej části pozemků v připravované zástavbě Dlouhé role pod tratí.\nchtěl bych připomenout několik věcí na které si i ostatní spoluobčané stěžují.\nKontejnery na komunikacích\nNa ulicích se objevují kontejnery na vývoz například stavební suti. Kontejnery nejsou nijak označeny, a tím hrozí nebezpečí, hlavně v nočních hodinách. Každý občan je povinen nahlásit postavení kontejneru v ulici (jako užívání veřejného prostranství) na obecní úřad a pokud jde o dlouhodobé zabrání komunikace, je povinen si vyžádat na odboru dopravy magistrátu města České Budějovice tzv. dopravní opatření, což je předepsaný způsob dopravního značení.\nPodle obecní vyhlášky č. 1/2011 je pohyb psů na veřejných prostranstvích v obci možný pouze na vodítku. Stalo se, že pes napadl jiného psa a majitel, který se snažil svého psa zachraňovat, byl pokousán. Nejenom, že nebyla dodržena vyhláška, ale s tímto jsou spojeny i další nepříjemnosti, návštěvy lékaře, veterináře atd. Nedodržování vyhlášky je posuzováno jako přestupek a řešeno ve správním řízení na magistrátu v Českých Budějovicích. Volné pobíhání psů v lese je zakázáno lesním zákonem.\nKontejner na trávu\nVelice často se stává, že do kontejneru na trávu a listí lidé vhazují větve, pytle a bohužel i třeba stavební sutě. Obsah kontejneru kompostujeme a není v silách obecního úřadu vytřídit z trávy ostatní odpad. Tuto službu jsme zavedli, aby občané měli kam trávu, listí a shrabky ukládat, ale rozhodně ne pro odkládání jakéhokoliv odpadu. Pokud se situace nezlepší, byli bychom nuceni zavést nějakou formu dohledu, což by zhoršilo dosavadní komfort této služby. Větve do kontejneru na trávu nepatří!\nHlučné činnosti v neděli\nJeště jednou upozorňujeme na hlučnou práci v neděli. Jde o zbytečné obtěžování sousedů. "Já to potřebuju udělat právě dneska a na ostatní s odpuštěním kašlu." Ve výjimečných případech se dá možná leccos tolerovat, ale schválně a pravidelně? Okolní obyvatelé jsou naštvaní a nevraživost sousedů narůstá. Chtějí po obecním úřadě vydat vyhlášku o dodržování klidu v neděli. Porušení vyhlášky je posuzováno jako přestupek. Znovu opakuji, vydat vyhlášku je jednoduché, ale budete pak na své sousedy volat policii? Buďme ohleduplní a zachovejme klid alespoň v neděli k odpočinku a relaxaci.\nNa minulém zasedání byli zastupitelé informování o možnosti získání dotace na sběrný dvůr. Aktuálně je jediná možná a přístupná lokalita na zahradě pod obecním úřadem. Vzhledem k tomu, že je zde uvažováno do budoucna jako odpočinková a parková zóna, zastupitelé chtějí, aby se vyjádřili obyvatelé obce v anketě, která je součástí dnešního zpravodaje. V příloze je i plánek, kde by byl umístěn sběrný dvůr (za okrasnou zdí) a kde by v budoucnu vznikl park. Vyplněnou anketu doručte do poštovní schránky obecního úřadu do pátku 22.6.2012. Děkujeme.\nAnketa ve formátu PDF zde.\nV horní části obce k ulici Witthanova došlo před třemi týdny k závadě na kabelu veřejného osvětlení. Na opravě pracuje odborná firma. Poškozené místo se však obtížně hledá, neboť se závada projeví vždy až po několika hodinách provozu. Doufáme, že bude veřejné osvětlení opět brzo v pořádku.\nUpozorňujeme, že v měsíci červnu též probíhá pokládka optického kabelu pro firmu Telefónica O2 podél tř.5.května a v ulici Nádražní. Stavební firma Vegacom by měla plochy po výkopu uvést do původního stavu.\nPo dobu letních prázdnin bude provoz obecní knihovny omezen na pondělí od 15 do 17 hodin. Děkujeme za pochopení.\nObsah článku "Havárie" z roku 1963 je dokladem vysokého počtu nehod i v době poměrně malého provozu. (pravopis ponechán v původním znění)\n"Dne 15. dubna najel motocyglysta na křižovatce na spartaka a byly toho následkem 3 ranění. Dne 10. května jel Hošek Karel ml. s motorkou na Kleť. Měl novou 250 moc s ní dle doslechu ještě nenajel, ale byla to jeho poslední jízda. Při zpáteční jízdě po 19 h měl spolujezdkyni; z Kletě nezvládl v zatáčce vozidlo, sjel z cesty a při pádu se těžce zranil. Byl odvezen do Krumlovské nemocinice, kde 12.5. zranění podlehl, rodičům udělal zármutek. Jeho spolujezdkyně vyvázla s menším zraněním.\nByl rok 1963 na havárie bohatý, havárky nám tu prováděli samí cizí motoristé a automobilisté. Jelikož jsou to samé smutné příhody, přidám jednu hodně veselou, zvláště pro s. Mrázka, jako výherce auta "Moskviče". Na koupený los v Českém Krumlově od SČSP převzal 7. srpna vyhraného Moskviče. Přeji mu, aby jej ve zdraví užil, beze všech nehod a bez havarií."\nPátek 15. června - Taneční zábava v Kulturním domě\nHostinec u Petrů ve spolupráci s obcí Včelná pořádá taneční zábavu s dechovou kapelou Babouci v Kulturním domě od 20 hodin. Vstupenky v hostinci U Petrů a přímo na místě. Vstupné 100 Kč.\nSobota 23. června - Zájezd do ZOO Schönbrunn ve Vídni\nUprostřed parku zámku Schönbrunn navštívíte zoologickou zahradu, které jako jedné z pouhých pěti zahrad svěřila Čína pár pand. Velkým úspěchem je narození mláděte tomuto páru. K dalším atrakcím patří mimo jiné pavilon velkých kočkovitých šelem, korálový útes, opičí ostrůvky, pavilon deštného pralesa... celkem více než 400 druhů zvířat. Můžete se projít nádherným zámeckým parkem, navštívit zámek Schönbrunn, skleník palem nebo muzeum kočárů.\nCena zájezdu - doprava: děti do 15 let 250 Kč, ostatní 420 Kč.\nVstupné do ZOO: děti do 6 let zdarma, 6-19 let 6 Euro, dospělí 13 Euro.\nČástka za dopravu bude vybírána na obecním úřadě, vstupné do ZOO vybere průvodce v průběhu cesty do Vídně.\nZájezd je určený všem zájemcům a věkovým skupinám, dítě do 15 let musí mít doprovod dospělé osoby.\nV ceně zájezdu není zahrnuto pojištění léčebných výloh!\nOdjezd v 6.30 od restaurace U Kaštanu, příjezd ve večerních hodinách.\nInformace pro přihlášené, zájezd je nutné uhradit do 15. června 2012!\nStředa 18. července - Představení Balada pro banditu - Otáčivé hlediště Týn nad Vltavou\nNa motivy románu Nikola Šuhaj loupežník od Ivana Olbrachta vznikl trampský muzikál Balada pro banditu, který úspěšně uvádělo brněnské Divadlo na provázku.\nCena 270 Kč (doprava + vstupné). Odjezd v 19 hodin od restaurace "U Kaštanu", představení začíná ve 21 hodin.\nV případě zájmu je nutné přihlásit se do 10. července 2012!\nJarmila Mandžuková, místostarostka\nProdám venkovní červený gabřinec 13 m2, rozměr 6,5 x 25 cm. Cena 1500 Kč. Kontakt 606 852 521, Včelná.\nINZERCE: Masáže Jitrocelka\nJitrocelka – Bc. Milena Nejedlá\nProvozní doba dle telefonické domluvy na tel. čísle 724 244 337\n(provozovna na rohu tř.5.května a Nové ulice – bývalý bar)\nINZERCE: Jarní výprodej ekobriket\nVyužijte Akční nabídky – DŘEVĚNÉ EKOBRIKETY od 40,-/10 kg\nNabízíme Vám: Ekobrikety (různé druhy), pelety, mulčovací kůra, třísky a podpalovače, grilovací dřevěné uhlí – v AKCI!\nDle počtu odebraných palet – možnost dopravy ZDARMA!\nNová prodejna v Č.B. na Dlouhé Louce vedle Kauflandu.\nEkopalivo Bohemia s.r.o.\nBriketárna Větřní u Č. Krumlova\nwww.ekopalivo.cz, tel. 380 733 733\nTištěná verze distribuována dne 12.-14.6.2012\nElektronická verze vyvěšena dne 14.6.2012


Dovolená? Kdo je připraven, není překvapen | Módní trendy pro ženy - Vlasta.cz\nDovolená? Kdo je připraven, není překvapen\nautor: Petra Froňková\nZábava 26. června 2012\nZákeřné nemoci, propastné kulturní rozdíly, nefungující karty a mobily... Držte se našeho dovolenkového desatera a eliminujete problémy na minimum.\nJak jsem se naučila být šťastná\nČeši se zbláznili do last minute nabídek. Pokud na šanci koupit na poslední chvíli zájezd ve slevě teprve čekáte, vězte, že plánovat cestu byste měla začít už teď. Zejména pokud hodláte navštívit vzdálenou exotickou destinaci.\nObecně platí, že čím vzdálenější je místo pobytu, tím dříve by se měla dovolená začít plánovat. Vzhledem k tomu, že dovolená většinou přijde na poměrně dost peněz, není od věci si ji užít v klidu a pohodě a vrátit se s těmi nejúžasnějšími zážitky.\n1. Kam přesně se vydáte a co zvládnete?\nNedělejte z dovolené další úkol ze seznamu, který musíte splnit. Vybírejte s rozvahou, jaké místo navštívíte a co tam budete dělat. Pokud například ráda sportujete a chystáte se k moři, prověřte, zda jsou na místě k dispozici sportovní aktivity jako vodní lyže, potápění a podobně. Berete s sebou děti? Zaměřte se na nabídku dětských hřišť a jiného vyžití pro nejmenší i teenagery. Starší ročníky by zase měly sledovat teplotu vzduchu v destinaci, délku letu či zda je vstup do moře pozvolný.\nNěkdy není od věci vyjet na takovou dovolenou, která je protipólem k vašemu každodennímu životu. Důležité však v takovém případě je stanovit si hranice a nepřepnout své síly. Respektujte svůj zdravotní stav i fyzickou kondici!\n2. Na jak dlouho jedete?\nPodle odborníků by pro udržení vyrovnaného duševního zdraví měla dovolená trvat alespoň čtrnáct dní. Pokud vám to finanční či pracovní možnosti nebo jiné okolnosti neumožňují, natáhněte týdenní dovolenou alespoň na deset dní - stačí z každé strany týdne prostě „přilepit“ víkendy a případně ještě pátek nebo pondělí navrch.\nProtože u týdenní dovolené hrozí, že než se stihnete na místě aklimatizovat, budete zpátky v kanceláři. A to se moc nezrelaxujete. Jestliže hodláte strávit aktivní dovolenou poznáváním památek nebo třeba v sedle bicyklu, případně pokud vám hrozí jet lag (posun času při přeletu pásem), myslete na minimálně jeden ponávratový den domácího odpočinku.\nBerete děti? Zamyslete se nad možnostmi vyžití.\nPlánujete aktivní dovolenou? Po návratu si rezervujte ještě den odpočinku.\n3. S kým dovolenou strávíte?\nVýběr parťáka je samozřejmě důležitý. Nemá smysl přemlouvat sportovně založeného manžela k dvoutýdennímu válení na pláži, stejně tak těžko přesvědčíte pohodlného přítele s chromou nohou k vysokohorským výstupům či neplavce ke sjíždění divoké řeky na raftu.\nPlatí to i opačně: Nenechejte si nic diktovat! Při výběru dovolené byste měla respektovat své vlastní potřeby, přání a představy. Pokud se neshodnete s partnerem na kompromisu, jeďte raději sama nebo s podobně naladěnou kamarádkou. Jinak by se z vaší dovolené mohla stát noční můra!\n4. Jaké doklady potřebujete?\nPokud se chystáte jen po Evropské unii, stačí vám občanský průkaz. Do ostatních zemí je však nutné mít cestovní pas. Od 26. června nově potřebují doklad i děti do 15 let. Myslete také na to, že pokud jedete autem a budete projíždět zemí, která není v EU, budete rovněž potřebovat pas - a to ačkoliv je vaší cílovou destinací země EU. Prověřte, zda potřebujete vízum. Tuto povinnost vyžadují například Egypt, Tunis nebo Turecko.\nPro případ, že byste si chtěla zapůjčit na dovolené automobil, nezapomeňte na řidičský průkaz. Samozřejmostí by měla být karta pojištěnce. Pokud u některého dokladu končí platnost, vyřiďte si pro jistotu rovnou nový. A před odjezdem si všechny z nich naskenujte a pošlete na e-mail, kdybyste doklady v cizí zemi ztratila.\nKlidně na dovolenou vyrazte s kamarádkami.\nPokud si budete chtít půjčit auto, nezapomeňte na řidičský průkaz.\nNa území Evropské unie sice máte nárok na základní zdravotní péči, nad její rámec jste však bez cestovního připojištění povinna hradit vše sama. V destinacích mimo Evropskou unii platí pro nepojištěného cestovatele dokonce plná finanční zodpovědnost za jakékoli ošetření u lékaře.\nTypy pojištění můžete porovnat na webu www.top-pojisteni.cz.\nVe srovnání s cenou zájezdu je částka za pojištění tak nízká, že se nevyplatí riskovat. Nutností je pojištění léčebných výloh. Sjednat si však můžete i připojištění zavazadel a rovněž odpovědnosti za škodu způsobenou na zdraví anebo majetku druhé osoby.\n6. Čím budete platit?\nNespoléhejte se jen na platební a kreditní karty, mějte s sebou nějakou hotovost v měně cílové destinace. Pokud je problematické takový cash v Česku získat, hodí se i eura či dolary, které můžete směnit kdekoli.\nZjistěte si výši poplatků za výběr z bankomatu či placení kartou, předejdete tak nemilému překvapení po návratu. Pokud platnost karty vyprší dříve než za tři měsíce, raději si ji vyměňte rovnou za novou, někteří obchodníci by ji mohli odmítnout.\nPraktickým pomocníkem pro ustrašence, kteří se bojí okradení, mohou být šeky, které se dají v bankách či směnárnách směnit za hotovost, a v případě odcizení je za ně vyplacena náhrada v plné výši.\n7. Čím se proočkovat?\nCestujete-li do cizokrajných zemí, zjistěte si vhodné očkování. Někdy je potřeba zahájit vakcinaci už i dva nebo tři měsíce před odjezdem. Naprostým cestovatelským základem je očkování proti žloutence typu A a B, které je možné podat v kombinované vakcíně. Žloutenkou se můžete nakazit i v Evropě, ať už v dopravním prostředku, konzumací kontaminovaného jídla, při nechráněném pohlavním styku, nebo třeba při manikúře.\nDo některých zemí se pak doporučuje ještě třeba očkování proti břišnímu tyfu, žluté zimnici nebo choleře. Pamatujte, že všechna tato očkování musíte zaplatit z vlastní kapsy. Doporučení týkající se ochrany zdraví během cestování najdete na webu www.bezpecnadovolena.cz.\nVždy u sebe mějte alespoň malou hotovost.\nNež vyrazíte, myslete také na očkování.\n8. Co s sebou do lékárničky?\nLéky, které užíváte pravidelně, si s sebou vezměte v dostatečném množství a raději i něco navíc pro případ, že by se zpozdil váš návrat. Pokud letíte letadlem, do příručního zavazadla si přibalte tabletky alespoň na tři dny, kdyby se vám někam zatoulalo velké zavazadlo.\nDo příruční lékárničky přidejte léky proti bolesti a horečce, dezinfekci, obinadlo, obvaz a náplasti, případně i přípravky na žaludeční nevolnosti a průjem. Je dobré mít po ruce rovněž repelent a zklidňující přípravek na štípance od hmyzu. A samozřejmě nezapomeňte na opalovací krémy s vysokým faktorem.\n9. Za kolik budete volat a psát?\nNež vyrazíte vstříc rekreaci a dobrodružství, ověřte si u svého mobilního operátora, zda máte aktivní roamingové služby. Od věci není zjistit si podmínky, a to nejen ceny za volání, ale také za přijaté hovory, odeslané SMS, MMS a v neposlední řadě i za datové služby.\nPokud jste totiž majitelkou chytrého telefonu a nevypnete si příjem mobilních dat, může se vám stát, že kvůli pravidelné aktualizaci aplikací se poplatky za internet vyšplhají do závratných částek, a dovolená se vám tak nemile prodraží.\n10. Jak se domluvíte a máte se bát?\nStřet s cizími kulturami může přinést nejeden problém či nedorozumění. Seznamte se předem s místními zvyklostmi a naučte se základní fráze daného jazyka. Ačkoliv se dnes už téměř všude domluvíte anglicky, někde můžete přesto narazit na jazykovou bariéru.\nVhodné je vědět, kde je potřeba chodit se zahalenými částmi těla nebo kde platí prohibice. Zároveň se nezapomeňte informovat o případných nepokojích nebo přírodních jevech. Řadu informací z nich poskytuje Ministerstvo zahraničí ČR.\nA co dělat, když se nečekané události začnou dít až po vašem příjezdu? „Doporučujeme uložit si před cestou do mobilu číslo na ambasádu či prodejce zájezdu, a kontaktovat je,“ říká Michal Tůma ze společnosti Invia.cz a dodává, že v případě organizované dovolené by se měli klienti obrátit v prvé řadě na delegáta zájezdu.\nLéky, které berete pravidelně, si sbalte do příručního zavazadla.\nVyrážíte do neznámých krajin? Prvně se informujte o místních zvyklostech.


Pronájem nebytového prostoru Ostatní bez realitky, Staré náměstí, Brno, Jihomoravský kraj, inzerát č. 446891 - bezrealitky.cz\nPronájem nebytového prostoru 247 m² bez realitky\nNabízíme k pronájmu komerční prostory v lokalitě Brno – Přízřenice na ul. Staré náměstí. Celková pronajímaná užitná plocha je 247m2. Hlavní prostor sestává ze dvou propojených hal o rozměrech 60 a 100 m2, dvou kanceláří 13,7 a 12,8 m2 a sociálního zázemí s kuchyňským koutem, dvěma šatnami, umývárnami a WC s celkovou plochou 45,6 m2. Propojenou součástí... Nabízíme k pronájmu komerční prostory v lokalitě Brno – Přízřenice na ul. Staré náměstí. Celková pronajímaná užitná plocha je 247m2. Hlavní prostor sestává ze dvou propojených hal o rozměrech 60 a 100 m2, dvou kanceláří 13,7 a 12,8 m2 a sociálního zázemí s kuchyňským koutem, dvěma šatnami, umývárnami a WC s celkovou plochou 45,6 m2. Propojenou součástí prostorů je i garáž 15 m2 a nájezdová rampa pro vykládku materiálu z vozidla. Do prostor vedou tři vchody, jeden samostatný vchod z ulice a dva boční vchody (bočním vstupem do budovy a garáží z uzavřeného střeženého areálu majitele budovy).Vnitřní prostory jsou proti neoprávněnému vniknutí zabezpečeny elektronickým bezpečnostním systémem.\nÚstřední topení a ohřev teplé vody zajištěn samostatným plynovým kotlem a plynovým ohřívačem. V prostorách je k dispozici připojení na třífázový proud. Odpočet energií je prováděn samostatnými měřidly spotřeby el. energie, plynu a vody. Připojení k internetu provedeno pomocí WiFi.\nPřed nemovitostí na ulici jsou k dispozici tři stání pro osobní vozidla. Po dohodě je možno v areálu zaparkovat celodenně až 10 osobních automobilů zajištěných nepřetržitou ostrahou. K budově i do areálu je povolen vjezd nákladních vozidel s možností vykládky materiálu v prostorách areálu.\nNemovitost je vzdálena asi 50m od zastávek autobusů MHD. Snadno dosažitelné je i napojení na dálnice směr Praha, Olomouc, Bratislava, výpadovku na Vídeň nebo pro rychlý dojezd do centra Brna.\nNabízené prostory je možno využít jako prodejní, kancelářské, výrobní nebo skladovací plochy s možností udělení souhlasu pro zřízení sídla provozovny.\nV ceně nájmu nejsou obsaženy náklady spotřebovaných energií, likvidace komunálního odpadu a odpadu z provozování podnikatelské činnosti. zobrazit celý popis\n40.000 Kč + 1 Kč Více nemovitostí


Hochkar, Mariazell - červenec 2014 - klikni! - Baško Polje, Baška Voda (Chorvatsko) 2004 - 2021, Provence (Francie), Hochkar (Rakousko), ...\nHochkar, Mariazell - červenec 2014 - klikni!\nHochkar je s výškou 1808 m nejvyšší vrchol Göstlingských Alp, nacházejících se na dolnorakousko-štýrské hranici. Tento 20 km dlouhý hřeben dosahuje na západě až k vrcholu Dürrenstein (1878 m) a je součástí Ybbstalských Alp. Zatímco jižní strana spadá prudce do údolí řeky Salza, severní úbočí se mírně svažuje k řece Ybbs. V oblasti Hochkaru se nachází také známá jeskyně, s celkovou délkou přes 600 m.\nPohoří je tvořeno především vápencem, který má na svědomí výskyt četných krasových jevů - soutěsky, jeskyně a propasti. Sever území je tvořen částečně z flyše (jíly, slín a pískovec).\nCelé Ybbstalské Alpy zaujímají plochu 1 750 km². Masiv dělíme do několika velmi si podobných horských skupin. Plošně největší skupinou je Eisenwürzen, ovládající sever území. Charakter této části hor je více lesnatý, jen s občasnými travnatými vrcholy. Nejvyšším vrcholem je Hochdreizipf. Na tento celek navazuje dále na východě horská skupina Göstlinger Alpen, jakési srdce samotných Ybbstalských Alp. Zde leží skalnaté vrcholy Dürrenstein a Hochkar, které jsou známé především lyžařům svými menšími, avšak výborně vybavenými zimními středisky. Jedním z nejatraktivnějších celků je skupina Tormäuer s osamělým skalním obrem Grosser Ötscher a divokými soutěskami Ötschergraben. Nejvyšší vrchol Ybbstalských Alp - Hochstadl leží v horském masivu Kräuterin na jihu území, který tvoří dlouhý a strmý vápencový hřeben. Mimo tyto hlavní horské skupiny najdeme na území Ybbstalských Alp ještě několik menších masivů - Gamsstein, Königsberg a další.\nGrosser Ötscher (1 893 m)\nDie Göstlinger Alpen sind eine etwa 25 km lange und 15 km breite niederösterreichisch-steirische Bergkette entlang der Grenze zwischen Niederösterreich und Steiermark. Sie haben ihren Namen nach Göstling, dem im Oberlauf der Ybbs gelegenen Ort, und erreichen im bekannten Schigebiet des Hochkar eine Höhe von 1808 m ü. A. und im östlicher gelegenen Dürrenstein 1878 m ü. A.\nMariazell je město ležící v rakouské spolkové republice Štýrsko, které je největším poutním místem Rakouska a jednou z nejvýznamnějších mariánských svatyní střední Evropy. Podle pramenů bylo poutní místo Mariazell založeno 21. prosince 1157. Mariazellu se podle v tamější bazilice uchovávané sošky Panny Marie ze 13. století někdy přezdívá Magna Mater Austriae (č. Velká Matka Rakouska). Statut města získal Mariazell až v roce 1948. V posledních letech dochází k obnovování tradice pěších poutí do Mariazell i z Česka.\nV této době byla donesena socha Panny Marie mnichem Magnusem z benediktinského kláštera Svatého Lambrechta. Někdy kolem roku 1200 vybudoval kníže Vladislav Jindřich první kostel Mater Gentium Slavorum, kterým chtěl poděkovat za své uzdravení z nemoci. V roce 1370 daroval král Ludvík Veliký jako poděkování za vítězství nad náboženskými odpůrci města Mariazell z východu Kapli milosti (Gnadenkapelle). Období baroka znamená pro Mariazell nový rozkvět. Město se stává hlavním poutním místem Podunajské monarchie. Gotický chrám, který do té doby sloužil věřícím, již nestačí přívalu poutníků, a tak opat Benedikt Pierin provedl v letech (1644 - 1683) velkou a honosnou barokní přestavbu. Z této doby pochází dnešní podoba poutní baziliky. Mariazell byla v minulosti cílem mnoha českých a moravských poutníků, např. z Mariánské Hory u Horního Třešňovce ve východních Čechách.\nDnešní bazilika bývala ještě v 17. století kostelem, jenž byl stavebním dílem známého italského stavitele Domenica Sciassia. Císař Karel VI. dal městu jako děkovný dar hlavní oltář, který byl postaven v roce 1692 (posvěcen v roce 1704) na základě plánu Johanna Bernharda Fischera von Erlach. Na oltáři pro milostnou sochu, který navrhl Joseph Emanuel Fischer, je umístěna Madona, jež trůní s Ježíškem posazeným na klíně. Pravděpodobný vznik sochy je odhadován ještě před rokem 1300. Kostel byl povýšen na baziliku v roce 1907.\nMěsto je centrem letní i zimní turistiky a tak mimo návštěvy baziliky stojí za zhlédnutí mnoho dalších turisticky významných cílů v okolí města. Zajímavý je jistě rozhledový vrchol Bürgeralpe (1254 m) nacházející se nad městem. Kabinová lanovka (9 - 17 hod.) vyveze turisty až na vrchol. Výborný výhled na Mariazell a pohoří Mürzstegerské Alpy a Türnitzské Alpy obklopující celou oblast. Další lanová dráha vystupuje na vrchol Gemeindealpe (1626 m), které je výchozím místem pro pěší turistiku v horách. Zároveň je však centrem zimních sportů, zejména pak sjezdového lyžování a snowboardingu, kde lyžaři mohou využít některou z jedenácti sjezdovek. Výzvou je potom svah o sklonu 43°. Je to jedna z nejnáročnějších sjezdovek v předhůří Alp a je určena pro ty, kteří chtějí zkusit částečně neupravený terén svahu. Rovněž zde najdeme vyžití pro sáňkování nebo túry na běžkách. Oblíbeným výletem z Mariazellu je pochod k jezeru Erlaufsee (3 km), který je možno absolvovat buď pěšky nebo muzejní tramvají, autem nebo na kole. 8 km západě od města leží vodopády Marienfall. V létě se ještě nabízí potápění nebo rafting na řece Salza.\n2x o historii poutního místa Mariazell v Rakousku\nMariazell leží v rakouské spolkové zemi Štýrsko (Steiermark). Je nejslavnější mariánskou svatyní ve střední Evropě, duchovním a náboženským střediskem katolických národů Dunajského prostoru.\nZář hořících svíček a nikdy nekončící modlitby jsou už více než 800 let duchovní náplní Mariazell, a to od doby, kdy mnich Magnus z benediktinského kláštera sv. Lambrechta přinesl sochu Panny Marie, vyřezanou z lipového dřeva.\nJedna malá cela (Zelle) nad podobiznou sochy Marie byla začátkem. Od ní pochází také název Mariazell.\nPověst o zázračných vyslyšených modlitbách přilákala brzy poutníky z mnoha zemí a kolem roku 1200 nechal hrabě Jindřich Vladislav zbudovat první kostel “Mater Gentium Slavorum” – jako dík za uzdravení z jedné těžké nemoci.\nUherský král Ludvík Veliký věnoval kolem roku 1370 ještě dodnes uchovanou kapli milosti, jako dík za slavné vítězství nad východními náboženskými odpůrci Mariazell a “Magna Hungarorum Domina”, které se staly největším poutním místem Maďarů.\nJako žádné jiné místo milosti zůstala Mariazell dodnes úzce spojena s katolickými národy Střední a Východní Evropy, dějiny poutí do Mariazell jsou jednou částí dějin křesťanského Západu.\nCísařové, králové a knížata ze všech evropských národů navštívili během staletí Mariazell a našli před Rišskou svatyní vnitřní uspokojení a potěšení.\nKostel, stojící uprostřed nádherné horské krajiny, je v jeho dnešní podobě dílem známého italského stavitele ze 17. století Domenica Sciassia. Hlavní oltář, děkovný dar císaře Karla VI., byl postaven podle plánu Johanna Bernharda Fischera z Erlachu v roce 1692 (posvěcen byl v roce 1704). Oltář pro milostnou sochu navrhl jeho syn Joseph Emanuel Fischer. Na něm je umístěna trůnící Madona s Ježíškem posazeným na klíně. Ježíšek drží v ruce jablko, zatímco mu matka podává hrušku. Socha vznikla patrně před rokem 1300.\nKostel byl v roce 1907 povýšen na baziliku.\nMariazell jako “Magna Mater Austriae” (Veliká Matka Rakouska) je dnes, více než kdy jindy, symbolem živé křesťanské víry.\nAntonín Kříž , převzato z časopisu Oldin\nPodle tradice bylo poutní místo Mariazell založeno 21.12.1157.\nLetopočet 1200, uvedený na hlavním portále baziliky, lze pokládat za rok zahájení stavby románské kaple, kterou postavil hrabě Jindřich Vladislav Moravský z vděčnosti za uzdravení z těžké nemoci. První písemná zmínka o "Celle" (cella latinsky komůrka, kaplička, cela) pochází z roku 1243.\nUherský král Ludvík Velký dal v roce 1370 postavit dodnes zachovanou kapli, jako poděkování za vítězství nad nepřáteli křesťanské víry na východě. Kolem roku 1400 jsou zmiňovány obchody, v nichž si poutníci mohli kupovat votivní předměty a kolem poloviny tisíciletí je již Mariazell známé jako mezinárodní poutní místo. Poutníci přicházeli na toto mariánské poutní místo ve Štýrsku z Bavorska, Čech a Moravy, Francie, Itálie, Chorvatska, Polska, Německa a Švýcarska. Největší počet poutníků přicházel především z Rakouska a Maďarska.\nNový rozkvět zaznamenává Mariazell v době baroka a stává se jakýmsi centrálním poutním místem Podunajské monarchie a Habsburského domu a součástí významné duchovní tradice a duše národů střední Evropy. Dosavadní gotický chrám už nestačil přívalu poutníků, a proto se opat Benedikt Pierin z benediktinského kláštera St. Lambrecht, do jehož působnosti poutní místo náleželo, rozhodl zahájit mohutnou přestavbu v barokním stylu (1644 - 1683). Právě z doby barokní přestavby pochází dnešní charakteristická podoba poutního chrámu.\nV roce 1948 bylo Mariazell povýšeno na město, za což vděčí především svému duchovnímu a kulturnímu významu v rámci nejen Rakouska, ale i celé střední Evropy.\nPo pádu tzv. železné opony se opět výrazně zvýšil počet poutníků, kteří tak navazují na generace svých předků, jejichž cílem byla milostná soška Matky Boží, která je od věků nazývána "Magna Mater Austriae", "Mater Gentium Slavorum" a "Mater Hungarorum".\nBližší informace nabízí internetová adresa http://www.mariazell.at (v němčině).


Znáte to taky? :: Ledeč bez cenzury\nÚvod > Znáte to taky?\nZnáte to taky? Něco hledáte a najdete úplně něco jiného, co jste hledali třeba před měsícem? Mně se to stává docela často. Zrovna včera jsem hledal jeden důležitý dokument a nenašel. Ale místo toho jsem narazil na dva jiné. Na dva úplně jiné, které jsem už dávno oželel jako ztracené. Nejsou sice zrovna aktuální, ale byla by škoda je zase někam založit. Jsou totiž poměrně letité a dokumentují dobu před desítkami let. Začnu tím mladším.\nV období Gorbačovovy pěrejstrójky, kdy se začaly uvolňovat mezinárodní vztahy mezi východem a západem, se roztrhl pytel i s návštěvami politiků. Německý kancléř Helmut Kohl se sešel nejen se zmiňovaným Garbačovem a východoněmeckým Erichem Honeckerem, ale též s československým Miloušem Jakešem. Co si asi ti dva povídali? To by mě zajímalo! Možná o tom, jak Hanička Zagorová je hezká holka? :-) Tehdejší novináři však o tom psali stále stejným jazykem, jako když nás navštívil velký vůdce korejského lidu Kim Ir-sen. Nedalo se to ani číst. Proto jsem tenkrát občas nějaký ten článek na nástěnce na pracovišti odlehčil nalepeným vtipem. :-) A tak se pod titulkem M. JAKEŠ JEDNAL S H. KOHLEM objevilo toto:\nDruhý dokument má ještě pitoresknější historii. Synovec Milan se před vánoci rozhodl vyčistit skleněný podnos po babičce. Byl na něm už zašlý chromovaný rám, proto musel celý podnos rozebrat. Mezi kruhovým zrcadlovým tácem a dnem podnosu našel papírovou výstelku vystřiženou z novin. Jednalo se o dva stejné kruhové výstřižky z deníku Československé strany lidové Lidová obroda z 24. října 1948. Jeden z nich mi daroval. Pročetl jsem si ho pozorně a zjistil, že pár měsíců po únoru 1948 byl tento katolický deník již pod tuhou kontrolou komunistů, neboť se obsahově ani stylisticky neodlišoval od Rudého práva. Snad jen s tím rozdílem, že na titulní straně nebyla hvězda a Kléma. Lidová obroda vycházela zaplať pánbů pouze pět let v Brně v letech 1948-1952.\nPokusil jsem se proto vyhledat, jak to s katolickými novinami tenkrát bylo a našel v Katolickém týdeníku toto:\nJedním z prvních opatření úřadů po převzetí moci komunisty v únoru 1948 – a to opravdu hned v únorových dnech – byl zákaz vydávání katolických časopisů. Snad jen s výjimkou několika málo malých a méně známých časopisů, které komunističtí úředníci zatím zakázat zapomněli. Církev tak zůstala bez periodického tisku. Když se pak komunisté snažili pro své proticírkevní cíle zneužít jméno Katolické akce, která se u nás začala rozvíjet hlavně po druhé světové válce, vyšlo první číslo Katolických novin (KN) s prorežimním prohlášením této „nové" organizace.\nI při tomto hledání jsem taky narazil na něco, co jsem teda vůbec nehledal a co by snad ani nemělo existovat:\nTak tohle jsem opravdu, ale opravdu nehledal, pane Nezval! Raději toho zanechám. -sv-


ZVĚDAVÉ HISTORIČNO: Co mi vyprávěl pan C. a ještě něco k tomu | Dedeník\nKdyž jsem se kdysi ocitla v Itálii, jedna z prvních věcí, o které jsem se snažila, byla, abych mluvila slušně italsky. Časem jsem začala chápat, že znalost řeči je důležitá nejen, když potřebuji uspokojit základní potřeby jako je jídlo, ale také k tomu, aby mě mí spolupracovníci, známí a přátelé přijali mezi sebe. A ještě později mi došlo, že bez znalosti řeči bych o Itálii nepochopila vlastně vůbec nic. Ostatně netvrdím, že jsem ji pochopila.\nJedna z věcí, které mě na počátku mého pobytu hodně překvapily, byl vztah některých Italů k předválečné fašistické Itálii a Mussolinimu. Klišé získaná ve škole totiž poměrně rychle vzala za své. Celá řada Italů totiž toto období dodnes nepovažuje za úplně špatné. Koneckonců jinak by velmi pravděpodobně Alessandra Mussolini, vnučka Duceho, nikdy nezasedla v italském parlamentu. Ti uvědomělejší Italové říkají, že se děly také špatné věci. Dokonce jsem se setkala s názory, že za Mussoliniho byl pořádek, že dal lidem práci a že se jim dařilo lépe. Dalo mi práci pochopit, že celá řada lidí v předválečné Itálii skutečně upřímně podporovala Mussoliniho režim.\nZ dnešního hlediska se to zdá nepochopitelné. Ale oproti předchozímu období to pro Italy bylo období relativního klidu a dostatku, což dříve rozhodně pravidlem nebylo. Navíc, jak jsem pochopila, fašistická Itálie se nikdy nechovala ke svým odpůrcům tak tvrdě jako němečtí nacisté. Nebo si umíte ve III. Říši představit demonstraci odpůrců režimu, kteří dostali „pouze“ nakládačku obušky, jak mi vyprávěla jedna má známá, jejíž teta se té demonstrace účastnila? A ještě to brali jako strašnou krutost? Naši vysokoškolští studenti v roce 1939 zaplatili za své protesty úplně jinak.\nZbytky sympatií k fašismu se daly vypozorovat i u některých mých vrstevníků. Někteří pro to ovšem měli ideální prostředí už doma. Otec jednoho z nich se narodil v době španělské občanské války a jmenoval se Franco (samozřejmě po španělském diktátorovi). Matka tohoto známého se narodila na počátku války, kdy ještě Itálie byla spojencem Německa. Jmenovala se přirozeně Germana (Německo se italsky řekne Germania). Celkem logicky se tito dva lidé sešli a vzali. Dotyčný tak měl někdy zvláštní názory.\nPan C. se narodil téměř o generaci dříve než rodiče mého známého. Asi tři měsíce jsem bydlela v domě, který obýval se svou paní, a protože v mém pokoji byla zima jako v morně, často jsem přijala pozvání na večer u nich. A tehdy pan C. občas vyprávěl. Například o předválečných cestách v oblasti Udine. Udine bylo vždy velkým městem (jeho počet obyvatel se dá přirovnat k Českým Budějovicím) a ulice byly dlážděné. Veškerá dlažba ovšem za městem končila a cesty byly pouze hliněné. Byla velmi nízká kriminalita. Život na venkově se odehrával podle starých tradic.\nSlužebnictvo u bohatých lidí (dodnes se ví, kdo byl šlechticem) mělo jistotu bytu pouze po dobu své služby a služba se obnovovala každý rok v listopadu. Koneckonců i u nás se kdysi na Sv. Martina obnovovala služba nebo se šlo do služby jinam. To mě zaskočilo. Přemýšlela jsem, zda u nás za každým větším městem končila dlažba a silnice byly pouze hliněné. Zda i u nás byla závislost obyvatel na bývalé šlechtě tak vysoká. Došla jsem k názoru, že ne. Možná tady někde pramenila podpora velké části italského lidu Mussolinimu. Ano, pan C. na Mussoliniho také neměl špatný názor ani v 90. letech 20. století. Tenkrát se měl totiž dobře.\nPan C. také často vyprávěl o válce. Na počátku II. sv. války narukoval jako mladý důstojník. Zdá se, že celkem nadšeně. Fašistický režim jednoznačně podporoval. Brzy se dostal do Albánie a podle toho, co vyprávěl, to pro něho a italskou armádu byla krásná doba. (Pozn. Apiny – Itálie okupovala Albánii v dubnu 1939, tedy těsně po okupaci naší 2. republiky nacistickým Německem a dávno před oficiálním vypuknutím války). Pro mě to bylo hodně nepochopitelné, ale nechtěla jsem pana domácího urazit nějakými poznámkami. Tak jsem se ptala, jak tam žili.\nOkupovat Albánii byla podle pana C. úplná hračka. O boj v Albánii nešlo. Přišli do nějakého města, tam si určili starostu, který jim šel na ruku, a bylo to. Starosta dělal, co si vzpomněli a oni se měli skvěle. Několikrát jsem se ptala, jak okupaci prožívali Albánci, ale po pravdě řečeno za dosazeného starostu, který dělal, co chtěli a tudíž všichni byli spokojení, jsem se nedostala. Asi ani nevěděl, co si Albánci mysleli. Albánské období bylo pro pana C. to nejlepší z celé války. Prožíval doslova pohodové období. Možná proto tak vzpomínal.\nPřišly totiž mnohem horší časy. Itálie napadla Řecko (Pozn. Apiny 28. 10. 1940), a to nebylo zdaleka tak jednoduchým soupeřem jako Albánie. Prostě a jednoduše Řekové Italy rázně ze své země vyhnali. Pan C. se italského tažení do Řecka také zúčastnil a měl opravdu velké štěstí, že ho také přežil. Z jeho jednotky se zpět do Albánie vrátili pouze tři muži a on byl jedním z nich. Nebylo to ovšem zadarmo. Řekové ho mimo jiné střelbou přikovali na tři dny v nějakém příkopu, kde se nemohl ani pohnout, jak kulky létaly. Do Albánie se vrátil naprosto vyčerpaný, hladový žíznivý, ale nezraněný. Jenže potížím nebyl konec a naopak nabraly dramatický spád.\nKapitulaci Itálie Němci opravdu nepotřebovali a tak ji v ten moment raději obsadili sami. V ten okamžik začali Italy považovat za své nepřátele. Na Balkáně už v tu dobu Němci dávno byli, okupovali Jugoslávii i Řecko a dříve leckde postupovali spolu s Italy. Pan C. byl v té době zpět v Albánii. Do italské kapitulace spolu podle pana C. kolegiálně a kamarádsky vycházeli. Po kapitulaci Itálie se to ale začalo měnit.\nV prvním období Němci s Italy zacházeli slušně, pořád je brali jako bývalé spojence. Později se ale vše změnilo. A vše se změnilo i pro pana C. Naložili ho do vlaku a odvezli do koncentráku v Minsku. O tomto období mluvil méně podrobně. Zažil hlad, bídu, vši, nemoci ostatně jako vězeň z koncentráku. Také tam spousta vězňů, včetně Italů, zahynula. Podmínky byly strašlivé. Ale pan C. měl tuhý kořínek. Přiznám se, že toto mi hlava nebrala – dřívější spojenci Němci si nedělali vrásky a italské vojáky jednoduše zavřeli do koncentráků. V podstatě se k nim nechovali lépe než k běžným vězňům.\nKdyž se začali blížit Rusové, koncentrák evakuovali a přesunuli je blíže k Německu. Pan C. mi řekl, že vystřídal celkem jedenáct koncentráků. Ani nevím, kde všude byl, zřejmě prošel veškeré podstatné lágry od Minsku na západ. Už si nepamatuji, zda ho osvobodili v Buchenwaldu nebo v Mauthausenu, ale v obou táborech byl. Při osvobození koncentráku vážil celkem 48 kg. Pokud své utrpení v koncentráku někdy někomu kladl za vinu, byli to pouze Němci, které po této zkušenosti nemusel.\nV době, kdy mi pan C. vyprávěl o svých zážitcích, mu bylo 77 let. Zemřel několik let poté, co jsem v jeho domě bydlela, někdy na konci 90. let 20. století. Prožila jsem tam zajímavé období a doufám, že už jsem italsky uměla natolik, abych z vyprávění pana C. pochytila to podstatné. Už to totiž nikomu nepoví.\nAktualizováno: 21.10.2011 — 17:24\nMilá Apino, za tento článek a starost, kterou sis s ním dělala, jsem ti už poděkovala, ale sluší se tak učinit veřejně. (blush)\nTohle je vynikající způsob, jak poznávat a pochopit historii a tys nám zase jeden zajímavý střípek ukázala. (inlove)\nVšem děkuji za milá přáníčka. Je to prima mít kolem sebe Zvířetníčky (h)\nDalmi (inlove) , pozdě, ale přece přeju všechno nejlepší (h) , stejně jako malé batýskové Petrušce (inlove) (f) (sun)\nJá se taky přidám s kytkou po půlnoci (rose1)\nMilá Dalmi a batýskovic Petruško, já přicházím s přáním vlastně o den později. Ale i tak přeji z celého srdce vše nejlepší. (h) (rose1) (h) (rose1) (h) (rose1) (h)\nčlánek jsem četla už včera a dneska jsem si ho zopakovala. Díky za zprostředkování vzpomínek pana C, protože díky tomuto článku se prodloužila jeho životní pouť (dokud myslíme na ty, co už odešli, jsou stále s námi). Je dobré se podívat na věci a události z více stran.\nNevím proč, ale při čtení jsem si vzpoměla na úžasný film s Anthony Quinnem „Tajemství Santa Vittorie“ – italský venkov ve víru Druhé světové války.\nA přeju hezký narozeninový večer puntíkaté Dalmatin – hodně štěstí, zdraví a spokojenosti a splň si jedno tajné přáníčko. (f) (f) (h) (h)\nA stále myslím na sluníčkovou veram, urputnou Rpuť, bezčesnekového Půa, méďu-béďu Cheta – děcka, uzdravujte se, moc na vás myslím. (h) (y)\nA přitom s panem C. se má životní pouť protla jen na krátkou chvíli, ale bez něho bych spoustu věcí vůbec nevěděla. Takže ano, budu na něho vzpomínat, dokud budu živa.\nA držím palce všem, kdo to potřebují. Nějak je vás, milí přátelé v poelsení době více. Tak doufám, že brzy uslyším, že se někdo uzdravil a je mu fajn.\nOT pro přátele piškvorků – konečně jsem došila dlouho rozpracované deky, které budu vystavovat v Dubči začátkem listopadu.\nPovídání k dekám a domácí fotky jsou tady: http://www.galeriemarina.cz/uzivatel/vave/blog/Dvanact-ucednickych-dek-misto-konce-pokracovani\nVíc fotek s detaily z dnešního odpoledne najdete na odkazu níže.\nvidím letní louku s kvetoucím svlačcem (inlove)\njojo, tak ty se moc povedly (nod)\nVave – jsou překrásné! Já v nich vidím vzdálené světy, jiné galaxie. A nedivím se ti, že se jich nechceš vzdát – jsou tajemné a jemné a myslím, že je v nich roztříhana, zamíchaná a znovu sešitá Vave (h)\nJo – to jsem já.\nLip bych to nerekla, tak se sem pridam. (inlove)\n(blush) to je moc krásné, YGO. Děkuju. (f)\nMyslím, že jsou opravdu úžasné.\nBezva nápad i realizace 🙂\nDěkuju vám. :*\nvave, na něco podobného se nevzmůžu nikdy. To přesahuje veškeré meze mých schopností. Ale jsou nádherné (y) (y) (y) (y) (y)\nApino, setkala jste se v Itálii s válečnou legendou o záhadném letadle Pippo?\nS legendou o letadle Pippo jsem se nesetkala. Tohle by bylo docela složité, pan C. o tom určitě nevyprávěl a jinak jsem se s té době nejvíce bavila s mými vrstevníky – roky narození řekněme od počátku 60. let po 70. léta. Mé šéfky byly obě ročníky z 50. let, navíc válka pro nás přece jen nebyla hlavním tématem. Pokud z mladých někdo o válce něco řekl, většinou mluvili spíše o místních záležitostech, a vlastně spíše o německé okupaci.\nNapříklad, že když partyzáni věděli, že Němci řekli, že v případě parzyzánské akce zastřelí každého 10. muže, tak ve vyprávění mladého kluka negativně vyzněli právě ti partyzáni, kteří akci provedli a Němci splnili, co říkali. To řekl kluk, který byl ročník 1969 a o válce mohl číst tak leda v učebnicích. Ovšem rodiče (Franco a Germana) ho náležitě proskolili.\nTohle bylo ale docela typické, spíše odsoudili akce partyzánů než německý teror.\nAle setkala jsem se i s vyprávěním o hrdinství partyzánů a jejich rodinných příslušníků. Prostě podle toho, s kým jsem zrovna mluvila.\nBudu se muset podívat na nějaký web o válečných záležitostech – několik jich je. řeba tam o letdle Pippo něco najdu.\nDneska v Praze svítilo sluníčko 36 minut 😛 (v pravé poledne)\nVčera v Brdech to bylo lepší http://1234zana.rajce.idnes.cz/Revnice-Roviny_a_zpet_22.10\nkrása – vždyť já pořád říkám, že mlha je fotogenická (chuckle)\nJinak nechci provokovat, ale tady je nádherně (sun) celý víkend … Tedy v noci slůňo nahradí srpek měsíce, hvězdičky a mráz\nJa mlhu taky moc rada. A tyhle fotky jsou obzvlaste pekne. A rovnez tak Xerxovic ze vcerejska. 🙂\nJako historik profík mám radost z Tvého příspěvku, tahleta „mluvená historie“, tradice v pravém slova smyslu od tradeo-předávám (zkušenosti, zážitky), je strašně důležitá a zajímavá, díky\nBaty, děkuji, zvláště od tebe jsem hrdá za pochvalu. Toto povídání ve mně muselo uzrát. Mám dojem, že v té době, kdy mi pan C. vyprávěl o svém životě a těch neuvěřitelných zvratech, jsem to ještě příliš nedocenila. Také jsem v té době byla plna úplně jiných dojmů. Naštěstí mám na některé věci paměť jako slon a tohle bylo opravdu divoké – ze spokojeného okupanta hladovým koncentráčníkem. A to měl ještě kliku, že byl křesťan. To je neuvěřitelná křivka osudu nebo spíše motanec.\nNěkde níže tu byla připomenuta Habeš. O té pan C. nevyprávěl. je pravděpodobné, že v té době si žil ještě docela spokojený civilní život.\nMilá Apino, díky za zajímavé povídání. Jak vidno nic není jen černé nebo bílé. Kdyby kdysi nebylo krize a nezaměstnanosti , jistě by lidé neupadli do totality,jejímž výsledkem bylo poválečné uspořádání Evropy a osudy všech by se ubírali jiným směrem. Jak hluboce se dotýká osud jednoho národa všech ostatních bylo vidět i na těch,co si tenkrát mysleli, že přinesou domů klid a mír,když obětují jednu malou zemi.Jak ošidné jsou politické úmluvy,jsme museli taky prožít.\nOsudy pana C. dokládají, že každý je součástí\nnějakého kontinentu nebo pevniny a ústy klasika je třeba si občas připomenout, že když někomu zvoní hrana, zvoní zároveň i nám.\nPřeji všem krásné nedělní dopoledne, ať se mlhy zvednou a sluníčko všem projasní dnešní den, bo nás čeká pindělí a to je dost záhul. (wave)\nŘekla jsi to krásně, ostatně bez I. sv. války by asi k té druhé nedošlo. Ale zase ta první by jednoho dne asi stejně bývala přišla. Příčiny a důsledky… a v tom se motají lidé, jako byl pan C., jehož názory formovalo tehdejší prostředí.\nStrašně moc zajímavé, děkuji. Miluji vyprávění, vždycky jsem byla vděčná posluchačka\nMilá puntíkatá, přeji krásné narozeniny,ať se Ti splní všechna Tvoje přání, taky přeji moc a moc zdravíčka a stále šikovné ruky na úžasné ruční práce. (h) (handshake) (d) 10\nvšechno nejlepší (^) (d) (dance) (music)\nDěkuju za zajímavé vyprávění, Apinko. (inlove)\nTen muž byl na straně vítěze, pak byl poražený a nakonec vlastně zase vítěz. Ale především to byl člověk, který koukal na svět z té hliněné strany silnice.\nZajímavé, silné, znepokojivé.\nVave, tohle je úplně přesné. Neřekla bych to lépe, skvělá zkratka.\nhliněná strana ulice – když tam dnes vidím ty obrovské dálnice, vůbec nechápu, že tam ještě v meziválečném období snad jezdili jenom s koňmi. Protože auto muselo být sakra dobře odpérované a rychlost 0, 0 nic. Ale tato oblast byla velmi dlouho jedna z absolutně nejchudších oblastí Itálie. Paradoxne jim pomohlo zemětřesení v roce 1976. To přišly obrovské dotace, které kupodivu nikdo neukradl (no, relativně, ale oproti mafiánskému Jihu, co si budeme povídat). A oni se neuvěřitelně zmohli, dnes jsou bohatým regionem.\nNazdárek, sever Prahy hlásí mlhu, mrazivo.\nNapadlo mne, jestli Beta trochu neprokřehla při tom brodění (my se včera vrátili taky nějak „stife“).\njasně – brodila nejen potoky, ale taky jsme šli nějaký ten kilák podmáčeným terénem. Voda mi tekla do botasek vrchem při každém kroku… taky jsem trošku v tom mraze „tuhla“ (rofl) ale to neva – já ty rašeliniště a mechoviště a vrchoviště miluju (inlove) Ale to chodíme stále – mrzlo už minulý týden. A před 14 dny nás chytla vichřice s lijákem a krupkama na Josefodole – to promokla úplně celá (nejen ona) klepali jsme se všichni celou cestu k autu (poctivě půl hodiny) a taky bez následků… Fakt nevím. Ale chytla jsem to úplně s drobnými příznaky – kdo ji zná míň nevšiml by si ničeho. teď ráno si vyřvala procházku…\n😡 Dnes má narozeniny Dalmatin. Přejeme jí všechno nej, nej a posíláme kytičku. 😡\n(f) http://jovo.rajce.idnes.cz/Pranicka_12_2011#Dalmatinnar_2011.jpg (f)\nDalmíku, všecko nejlepší, hodně radosti (inlove) (rose1) (inlove) (rose1)\ndalmi – přeji k narozkám vše nejnej a navíc hodně (sun) Doufám, že jste dneska taky nad inverzí – tady je krásně\nPro Dalmatin hodně (sun) a zdraví! (rose1)\nDalmi-všetko len to najlepšie a ešte šťastie nevrch k tomu.\nDěkuji moc za přáníčka (h)\nJsem moc ráda, že současně se mnou má narozeniny malá Batýsková. Takže si ji dovoluji považovat za svoji spoluoslavenkyni (dance)\nGratuluje celá rodina (rose1) tuhle kytku si přadstav nakreslenou růžovou tužkou s vílou!\nDalmatinku a Petruško, už je skoro večer vašeho slavného dne. Snad ještě přijmete moje upřímné přání všeho dobrého a krásného (sun) (rose1) (^)\nTaky se teprve ted pridavam s pranim vseho nejlepsiho obema oslavenkynim. Omluvou mi budiz, ze ja mam jeste dopoledne. (rose1) (^)\nOd všeho jen to nejlepší, hodně zdravíčka, síly a elánu.\n(rose1) (d) (rose1)\nHodně zdravíčka milé oslavenkyně (sun) (f) (sun) (f) (sun)\nzase jasno, zase mráz… Dneska přezujeme Yarýska, poprvé pohrabeme listí… prostě se budeme motat kolem chalupy. Prostě klidový režim… Betka se zdá bých skoro normální\nByla jsem chvíli za bukem,protože mně bacil nějaký bacil.Taky mi kolena hlásila změnu počasí,ale že to bude mlha a lezavo mně překvapilo.\nRenato,tvůj článek je zajímavý – ten pán toho hodně zažil a tak hodnotí podle svých zkušeností.\nNo,venku to vypadá jak na Dušičky – ještě že mám Zvířetník – Betí týdeníček a Úchyl mi zvedli náladu a doufám,že Zana pořídí nějaké fotky ze setkání s Úchylem,prosíííím !\nMějte se všichni dobře a nadále držím palce Veram,Rputi,Půovi i ostatním marodům (y) (h) .\nMám takový pocit, že když je Rpuť ve špitále, tak se její historky přesunují ke mně. Hřívnatec je na jazykovém zájezdu v Británii, už směřují zpět do vlasti. Před hodinou jsem dostala SMS: „Budeme mít zpoždění. Právě trošku troskotáme 150 metrů od pevniny. Čau.“ Popřála jsem Hřívnatci, aby se na něj dostalo místo v záchranném člunu a požádala o informaci, zda přežil. Před chvilkou blikla SMS „Jsme na pevnině suchou nohou.“ Jsem zvědavá na celou tu historku, určitě si to cestou přes Francii a Německo vycizeluje k dokonalosti (rofl)\nJe od něj milé, že napsal tu „trošku“ (rofl)\nJe vidět, že Hřívnatec je mladý gentleman, Renátko, rozhodně nechce děsit dámu. Muhehe, to je skoro jako by napsal: právě se trošku potápí Titanic. (chuckle)\nJe moc dobře, že z toho troskotání nakonec sešlo. 🙂 (h) (y)\nNa jednom oblíbeném blogu jsem našla písničku, která jistě potěší (já jsem tedy málem smíchy spadla ze židle) http://www.youtube.com/watch?v=RdcDy6ggSag\nNeni mu rozumet 🙁\nTomuhle jo … http://www.youtube.com/watch?v=QNA9rQcMq00\nApino, díky. Asi se to těžko psalo – pro nás je to ale opravdu zajímavý, moc. Už jsem přišla na to, že věci se z různých stran jeví různě…\nSpíše to dlouho zrálo… pak už se to psalo docela rychle, jen jsem měla trochu obavy, aby na toto nenarazil nějaký fanatik. Aby se to nezvrhlo v něco, co jsem nechtěla. Zvířetníkům věřím, ale nikdy nevím, kdo to může číst.\nDobrý večer, Zvířetníčci, hlásím, že žiju, jen absolutně nestíhám. U zvířátek je veselo a mangustí trio mi taky dává zabrat, jsou to chlupatý čerti :)Rikki a Tavinka jsou krásná zdravá a silná mláďata, Tikki je takový chlupatý pytlík problémů, který by za normálních okolností už nežil, ale bojuje a já s ním. A asi mi zůstane, protože s přísnou dietou, co má, být mezi ostatními nemůže a navíc ho sourozenci už zkusili zlikvidovat, takže už týden chodím s mangustičkou za krkem a nahrazuju mu rodinku.\nNo a zvířátka, co přicesovala z Indonésie už se začínají aklimatizovat. Velký poletušák,zvaný důvěrně Úchyl podle svého rozevíracího kabátu, se naučil zdrhat z klece. Ve čtvrtek ráno jsem vstoupila do karanténní místnosti a nevěřila vlastním očím. Všude nepředstavitelnej bordel, všechno vylité a rozházené. A mezi tou spouští stál na vyvýšeném místě Úchyl, vrčel, roztahoval kabát a tvářil se výhružně. Jeho důstojnost poněkud kazil fakt, že blbec měl na sobě namotány čtyři mucholapky 😀 Opravdu nevídaný tvor! Odchytila jsem ho, odstranila jsem z něho mucholapky, zavřela jsem ho, zadrátovali jsme problematické místo v kleci… a druhý den ráno mě náš milý Úchyl vítal opět, tentokrát stál na štaflích 😀\nJá chci fotku Úchyla! (rofl)\nA nechceš za námi přijet? A vůbec, nechce te se u nás někdo stavit v rámci Mikulášského venčení? Sice pojedeme na půl plynu, protože hodně zvířátek bude na výstavě v Lysé n. Labem, ale zase bude klídek na povídání 🙂\nJé, ráda, díky (inlove) . Nějak mi to nebere můj zeměpisnej koutek – to by šlo v rámci Mikuláše? To by bylo dobrý.\nDubeč je kousek od Podlesáku, takže by to asi šlo. Pro méně zdatné si dojedu 🙂\nMůžu se ozvat nějak před Mikulášem, že bychom se domluvily?\nJasně, ozvi se. Vave a Beda má na mě telefon, když tak si jim o něj řekni nebo mi napiš na pydliz@volny.cz\nParáda, píšu si a těším se (inlove)\nPřipojuji se k požadavku Zany:\nJá chci také fotku Úchyla 😀 , prosím\nUchyl s mucholapkama 😡 Ja se picnu. (rofl)\nTeda teď jsem si představila, jak jdu parkem a vyjukne na mě úchyl, vrčí,tváří se výhrůžně a je omotaný mucholapkama… tohle jsem neměla dělat (rofl)\nLuckóóóóóóó! (rofl) (rofl) (rofl) (whew) (rofl) (rofl) (rofl)\nPrávě teď jsem Ti začala ukrutně závidět. (h) Na mě může v práci leda tak bafnout šanon s resty, ne nic tak rozkošného, jako mucholapkový Úchyl. 🙂 (hug)\nViděla bych to někdy na cca 19. listopadu, do té doby jsou víkendy v čudu, nebo v rámci Mikulášské, to by taky šlo. 🙂\ndnešní Betí týdeníček. Z fotek asi trošku kouká mrazík (rofl)\nCesta po žluté turistické značce – jedna lávka nad mohutně tekoucím balvanitým korytem nakloněná a polorozpadlá (mráz na kládách to ještě komplikoval) , další chyběla zcela. My přeskákali po balvanech (Beta to neumí, tak musela brodit o kus dál až nad bradavky – a to se jí vůbec nelíbilo – plakala před potokem dlouho a usilovně (chuckle) ) Pokud by nebylo takové sucho, tak to musíme otočit – šanci by neměla Beta ani my… I další lávky byly dóóóst dobrý. Po zelené zpátky – opět chybí jedna lávka… Cestou domů projíždíme Raspenavou, ráno průjezdnou… a najednou z ničeho nic zákaz vjezdu… No – přes Ludvíkov se nám to objíždět nechtělo (u křižovatky daleko předtím nic značeného nebylo), takže jsme to objeli po „místních nekomunikacích a provizorních mostkách“ – taky zážitek) Prostě chybějící mosty a mostky a lávky a stezníčky byly údělem dnešního výletění.\nBeta se tváří normálně, snad to bude dobrý\nXerxová, já dogy dobře znám, švára je choval (až i na chov), a provázely ho na jeho cyklistických úletech, to ano, ale že by některej z dogáčků takhle pilně šlapal – tak to nevidět.\nTerénní dogy jsme neměli. Měli jsme dogy, které polehávaly na písku u garáže a před krbem v pokoji a jeden musel zvedat pořádně nohy, když si nesl kafe, a měli jsme v rodině dogy, které když kously do rukávu, tak se návštěvník hodně rád a hodně pozorně pakoval od branky a zdvořile volnou rukou klepal na okno, ale TAKHLE vycházkové dogy jsme v rodině neměli nikdy. 😀\nvšechny naše dogy byly výletové… (nod) Ale takhle výletové jsme taky ještě neměli… :O\nAle když ji necháme víc doma – točí se dokolečka za vlstním ocáskem, bourá při tom nábytek, otravuje s hračkama a řádí na zahradě… takže ty výlety jsou vlastně takový klidový režim (chuckle)\nJinak všichni psi se do určité míry přizpůsobí smečce… a KAŽDÉ plemeno psa zvládá pohyb líp, než lidi. (wave)\nz fotek kouká dost mrazíku, výrazně víc než na Brdech (čímpak to asi je 😀 ).\nLouky s ojíněnou trávou jsou nádherný. A ty fotky kamení a vody (y) !\nFotky nadherne – zejmena mne zaujal Hani potok – ne kvuli jmenu 🙂 , ale proto, ze je krasny s tema sutrama. Ja chci do hor. Kdekoli, jakykoliv.\nHani, potůček bych ti přála, ale v názvu páníkovi u první fotky vypadlo písmenko. Je to stále stejný Hájní potok. A dokonce :O Hájený potok – teď jsem se šla kouknout do mapy… (wait) zrada – od malička mu říkám Hájní (chuckle) Prostě ten, co teče od úbočí Smrku do Bílého Potoka, kde se vlévá do Smědé. Snědá je ta říčka na konci výletu – jejím údolím jsme se vraceli. To jsou ty potoky, které v loňském srpnu zničily nejen všechny své lávky… ale i vše kolem\nU Rashmičky šibalky to také pořád žije, krátký přepis dojemné debaty hlavního „taťky“ (to je ten vlasatý) s laickým davem na Fc:\nDaniela Janáková krásně to holka dělala, ale dlouho u cvičení nevydržela. Možná, že její taťka to s ní umí líp\nPavel Zvolánek Dobrý den. Trénink Rashmí neslouží k protrénování šikovnosti jejího chobotu, ale má být přípravou na kontrolu zubů v dospělosti a přijímání potravy z ruky\nPavel Zvolánek Délka tréninku není závislá na schopnostech ošetřovatele, ale na rychlosti, s jakou Johti sežere svou dávku krmení z kyblíku\nPánosová, Blanka Fajkusová, Renda Valda and 5 others like this..Daniela Janáková děkujeme za vysvětlení. Člověk se furt učí. A v tom kyblíku je co? Nějaká mňamka kvůli mléku? Ale Rashmi Vás miluje!\nPavel Zvolánek V kyblíku je mňamka, kterou připravujeme všem slonům. Otruby, vitamíny, minerály a olej pro lepší průchodnost střev. V případě nutnosti jsme díky tomuto návyku schopni přesně sledovat příjem důležitých látek. Tahle dobrota se ochucuje banány či sirupem.\nPavel Zvolánek A Rashmi nás miluje všechny 🙂\nDaniela Janáková díky za odpověď, tahle zvířecí láska je čistá.:))\nMagda Stankova Rashminka má ráda všechny tatky, čeká na vaše dobrotky a hlavně to pohlazení a pomazlení, jen vás uvidí a je štastná. Dnešek to zase ukázal jak vas všechny miluje.\nOd Apiny z cizího počítače\nPřeji všem krásný víkend, hlavně pokud možno pohodový. Držím palce všem potřebným, a to stále. Vidím tu své povídání, které jsem Dede poslala. Svět opravdu není černobílý a osud pana C to dokumentuje dokonale. Z okupanta vězeň v koncentráku. Oblouk osudu už se nemohl zakřivit více.\nDost jsem přemýšlela, zda toto povídání napsat. Italové se totiž s fašismem nikdy zcela nevypořádali a některé názory, které jsem tam slyšela, byly pro mě přinejmenším překvapující, zvláště v první polovině 90. let. NIkdy tam nebylo takové to všeobecné vědomí jako u nás, že fašismus a nacismus je prostě a jednoduše špatný. Na druhou stranu se tam vše bere tak trochu „po italsku“ a ono pak bylo snesitelnější všechno.\nApino, moc děkuji za zajímavý článek a zachycení vzpomínek někoho, kdo „byl u toho“.\nZajímavé povídání, Apino, díky za ukázku toho, že svět není černobílý.\nJeste mne napadlo, ze tohle muselo byt pro Apinu dost tezky napsat, protoze probourala jisty stereotyp.\nOT: Dekuju za vsechny dotazy ohledne Cheta. Abdominalni infekce je odehnana, zustane-li permanentni poskozeni se jeste nevi. On to totiz nas rodinny doktor po mnoho mesicu nevychytal a (ne)lecil to jako neco nespecifickeho. To byl maximalni ujezd. Az dobere posledni davku leku, pujdeme k urologovi – opravdu vynikajici lekar, aby se zjistilo, jak se to vyviji. Je moc unaveny a zeslably. Varovali mne ve spitale, kdyz ho propousteli, ze mu bude trvat dobre mesic, nez se dostane do normalu. Dekujem jeste jednou za pozitivni myslenky.\nOn se mu ještě nějakej ten (y) bude hodit.\nPřídám sem i (*) pro Veram.\nJá taky (y) (h) (y)\nDneska nesu ukradenou fotoreportáž z Cabarcéna, zooparku, kam na jaře už určitě a definitivně odjede Mojka.\nJe tam místa, že by se asi směstnala všechna naše zoo a furt by eště zbylo na několik Plzní navrch.\nTak znáte to: skleróza postupuje…\nJo a Itálií nemohu sloužit, mohu posloužit jedním Primorskem před asi dekádou (nikdy předtím a nikdy potom už peníze na dovču nevybyly), tak zpátky k užitečné činnosti: zde klepnete a vlevo v rámečku modrém či červeném uvidíte, a ťuknete ještě do něj a tím zřejmě vážně spášete dobrý skutek, jo?\nNo, od včera tam naskočilo cca 30 000, tak snad se penízky nasbírají.Včera jsem si potřebnou stránku dala do lišty a vždy když videjko doběhlo, tak jsem ho obnovila.\nJen si nemysli! Plzeňská ZOO je stále větší a krásnější!\nAle pěkné obrázky ze Španělska, to jo… 🙂\nOd rána je tu překrásný den. Hory měly mrazivý skleněný kabátek na pestrém podzimním listí. Krása (nod) Výlet moc pěkný – asi jen 15 kiláčků, ale byl i trošku napínavý – asi napíšu povídání „o cestě po chybějících mostech“… :O\nJen úplný závěr nevyšel – Betka si stoupla u pár schůdků před garáží… a že nemůže po schodech. Přitom celou cestu se tvářila normálně praštěně a i do auta nastupovala v pohodě.\nMinulý týden byl výlet delší, mnohem náročnější (i terénem, seskoky, skály) a nic, před 14 dny úplně promokla a prochladla a taky se nic nedělo… tak nevím, co to způsobuje. Navíc v posledních pár týdnech chodí schody zcela suverénně – nahoru chodí spát i během dne, když je sama doma – tj. nepotřebuje „morální podporu“ jako jindy.\nTak jsme roztáhla gaučík „pro maroda“ u televize a uvidíme. Pokud se zhorší – léky mám doma. Ale zatím to zkusíme klidem.\nMám návštěvu, nestíhám číst, až večer.\nAle musím pochválit mrkvovou brkaši od ri (inlove) , je to ukrutně dobré. Jen jsem buď nakrájela mrkev na velké kusy nebo byla moc tvrdá, špatně se šlehala. Asi ji dát o chvíli dřív vařit? Ale ony ty oranžové kousky v mrkvi vůbec nevadily. Jo, a musím přiznat, že jsem zbabělý skunk, mrkve jsem dala méně, než psala ri. Omluvou mi je, že jsem vařila pro tchýni a přece jen to jídlo neznám. Ale příště dám mrkve víc. (nod) (y)\nEh! Přeju všem krásný den. 🙂 (h) (wave)\nmoc zajímavé téma. Itálie ale ještě v předvečer války, tuším roku 1936 okupovala Etiopii, jakožto poslední „volnou“ nezkolonizovanou africkou zemi. Taky si chtěli urvat svůj díl z afrického bohatství…\nAch jo, tyhle vzpomínky, ať už kohokoliv, mi vždycky připomenou, jak ráda bych se dozvěděla víc o vlastní rodině. Za mlada mě to nezajímalo, pak už nebylo koho se ptát.\nU nás je krásně, svítí sluníčko a jsme těsně nad hranicí mlhy, probíhá půlkou vesnice, takže dolňáci mají smůlu.\nA dopustím se s dovolením jednoho OT, nevím, jesli už dětinštím, ale fakt jsem se zasmála. Když už je ten krásný den…\nHehe, no tohle vidět, tak snad i zaskáknu na panáka. (clap)\nMne ráno pobavila Babetka: louznila kolem koupelny, když jsem se oblékala, i usoudila jsem, že si chce lehnout k topení (koupelnou vede rozvodná trubka, teplá vždy, zatímco škrt panička někdy topení stáhne), tak jsem jí přihodila na pračku osušku, ať hajinká v měkkém. Po návratu z nákupu Babet skutečně dlela na osušce, leč kolem těla měla umně omotanou podprsenku. Která původně dlela pod tou osuškou. Akorát si ji k mému údivu zatím neumí zapnout. 😉\nTož ty jí nenecháš dost času k tréninku, vrátila ses moc brzy! 😉\nDobré ráno. Vypadá to podle předpovědi na pěkný víkend a já mám doma práce jak na kostele. No třeba vyženu aspoň zbytek rodiny. Ale zatím je venku tma, na žehlení si budu muset rozsvítit.\nLENKO S. k včerejšímu receptu na „chlupaté“ knedlíky: V běžném pečivu žádná vajíčka nejsou. Mám to zjištěnu kvůli Rysíkovi, který je nesmí. Ani v chlebu nejsou. Ono kynuté těsto moc vejce nepotřebuje a vejce je příliš drahá surovina, aby se cpalo někam, kde vlastně neni třeba. Dokonce jsem tuhle koupila i vánočku, kde nebyla a od jiných běžně prodávaných vánoček se chuťově nelišila. Já samozřejmně peču a vařím všechno bez vajec, takže už mám ozkoušeno, že to jde, vánočku mi každý rok všichni chválí (lesklou jí dělám opakovaným natíráním cukrovou vodou, ale na vajíčko to samozřejmně nemá). Už dokonce ovládám houskové knedlíky. To sem ale odběhla daleko od toho, že v rohlíku vejce nejsou. A Lenko, ať to všechno stihneš usušit, a ať už je těm pohromám u vás konec!\nTak já jdu žehlit, než se mi vzbuděj chlapi (Zuzka je vzhůru, ale hodná).\nMyslím na všechny potřebné průběžně, uplně nejvíc na Veram (h)\nV Itálii jsme byli několikrát. Vždy s námi jede tlustá knížka „Dějiny Itálie“ … málokterá země má složitější historii. Byli jsme na Severu i Jihu.\nMá být hezký den – tudíž balíme ruksáček. Mráz by měl bukové lesy dokonale vybarvit – jdeme to zkontrolovat. Jen dnešní trasa mě trošku děsí – stoupání děsivé a dlouhé nás čeká… pak možná trošku počvachtáme… a skutálíme se drhou stranou zpátky\nMila Apino, moc zajimave a poutave. Trochu mi to pripomnelo muj oblibeny film Amarcord. Asi se na to zas diky tobe brzy podivam. Felliniho ja muzu hodne moc. A taky jsem si vzpomnela na Primo Leviho; neco od nej jsem uz cetla v Ceskoslovensku, ale je to tez oblibeny autor Cheta. Jeho vzpominky jsou velmi zajimave a konec jeho zivota dokazuje, ze demoni se jednomu muzou honit v hlave desetileti za prijemnou a uspesnou fasadou.\nKdyž Itálie, tak Fellini, když Fellini, tak Amarcord.\nMám i knížku, vyšla kdysi ještě v Odeonu.\nUrčitě Amarcord. A pak ještě Moji přátelé – minimálně některý epizody.


-24% 5 640 Kč 4 263 Kč\nGargano Villaggio Riccio Areál Villaggio Riccio je umístěn v olivovém háji a jeho vybavení uspokojí všechny věkové kategorie. Vyznačuje se svou čistotou, klidem a kvalitními službami. Vzdálenost pláže od brány areálu Villaggio Riccio je 50 metrů. Areál Villaggio Riccio je vybaven recepcí, barem (platí se pouze EUR), marketem (obchůdkem se smíšeným zbožím), univerzálním sportovním hřištěm, beach-volejbalovým hřištěm, zastřešenou tělocvičnou, dětským hřištěm s trampolínou, ping-pongovým stolem, půjčovnou sportovních potřeb (badminton, tenis, míče, aj.). V areálu je zákazníkům k dispozici česky mluvící zástupce CK. Ubytování zákazníků, informativní schůzky, zajišťování fakultativních výletů, tak i technické problémy s ubytováním i inventářem řeší pracovníci recepce. Dále jsou povinni zajistit přivolání lékařské pomoci v případě úrazu nebo vážného onemocnění. Tato služba je zdarma. Lékařské ošetření včetně převozu si každý zákazník hradí sám (doporučujeme se pro tyto případy připojistit - viz. Všeobecné podmínky). Parkování je přímo v areálu Villaggio Riccio na vyhrazeném hlídaném místě. Areál je oplocený a přes noc hlídaný. V areálu je nutno dodržovat noční klid od 1:00-6:00 hod. Sprchy s teplou vodou, WC, prostor na umývání nádobí a praní jsou v areálu umístěny centrálně. Společné sociální zařízení není vybaveno záchodovými prkénky, toaletním papírem, mýdlem, šamponem ani ručníky. Voda v sociálních zařízeních a objektech je pitná, ale mírně slaná. Pitná voda z řádu je dostupná na vyhrazených místech. UPOZORNĚNÍ: Villaggio Riccio a jeho okolí včetně přístupů na pláž nejsou vhodné pro invalidy-vozíčkáře. K PLATBĚ V AREÁLU VILLAGGIO RICCIO (bar,výlety,plážový servis atd.)POUŽÍVEJTE POUZE EUR. NENÍ MOŽNÁ PLATBA V ČESKÝCH KORUNÁCH, S VÝJIMKOU VRATNÉ KAUCE 1 000 Kč 4 263 Kč GARGANO CK s.r.o. Gorkého 1 60200 Brno Česká republika +420608330419 https://www.gargano.cz/cs/\nRated 4.1/5 based on 145 customer reviews