Perfils – Dietari a destemps\nL’actiu principal de Gabriel Rufián Romero (Santa Coloma de Gramenet, 1982) és que treu de polleguera els unionistes. Els independentistes covards disfruten com camells veient com Rufián posa frenètics els partidaris de la unitat d’Espanya, sense necessitat de fer pràcticament res. Tot el menyspreu que l’espanyolista típic gasta davant d’un activista catalanesc, pedagògic i esforçat, es torna ràbia en presència de Rufián i la seva apatia castissa i esmolada. El candidat d’ERC, que és nét d’andalusos i vesteix com un dandi sevillà dels anys setanta, posa els espanyols davant la utilització perversa que l’Estat ha fet de la immigració que va venir a Catalunya durant la dictadura. I esclar, els que no se senten culpables se senten descoberts.


València Activa gestiona 50 ofertes d'ocupació per a treballar en Power Electronics | Valencia Extra\n16, desembre, 2019\nValència Activa gestiona 50 ofertes d'ocupació per a treballar en Power Electronics\n28/05/2019 - València Extra\nL’agència d’ocupació València Activa, dependent de l’àrea de Desenvolupament Econòmic Sostenible de l’Ajuntament de València, ha tancat un acord amb l’empresa Power Electronics per a gestionar 50 ofertes d’ocupació per a treballar en la companyia.\nLa regidora de Desenvolupament Econòmic i primera tinent d’alcalde, Sandra Gómez, ha assenyalat que aquest tipus d’actuacions “donen una nova oportunitat a les persones que més el necessiten per a tornar al mercat de treball i, per això, és important dur a terme col·laboracions d’aquest tipus amb empreses privades”.\nL’empresa, que es dedica a la fabricació d’equips d’electrònica de potència avançada com a inversors solars, sistemes d’emmagatzematge d’energia, arrancadors i variadors de velocitat, cerca dos tipus de perfil: d’una banda, el de professionals amb experiència en el muntatge d’estructures metàl·liques; per un altre, el de professionals amb coneixements i experiència en instal·lacions elèctriques.\n“Els contractes seran per obra i servei. No obstant això, la companyia està en expansió i busquem l’estabilitat; que els nostres empleats es queden, cresquen i, si pot ser, es jubilen amb nosaltres”, assegura el departament de RH de Power Electronics.\nHui dia, l’Agència d’Ocupació València Activa compta amb més de 14.000 persones inscrites i col·labora amb més de 240 empreses a les quals gestiona les seues ofertes d’ocupació. Des de la seua creació, l’agència d’ocupació municipal ha ajudat a trobar ocupació a més de 820 persones.\nLa Comunitat Valenciana augmenta 8.219 afiliats estrangers a la Seguretat Social\nEl Consell crea el registre autonòmic d'Entitats de Gestió i Modernització d'àrees industrials\nAir Nostrum entra a competir amb Renfe en l'AVE\nRibó assisteix a la inauguració de la trobada City Hub València\nArcadi España anuncia un nou decret per a agilitar les llicències urbanístiques\n11 + disset =\nFoios celebra la seua 10k solidària per la investigació de la Fibrosi Quística\n"L'assistent personal permet a les persones amb discapacitat viure d'una forma digna i participativa en la societat"\nLa Universitat de València, a les portes de la igualtat lingüística en docència\nEl PP demana que Pérez Garijo explique en Les Corts les subvencions a la Fundació CEPS perquè "alguna cosa fa olor de socarrim"\nCantó denúncia que Puig "mai ha volgut constitucionalisme" i "prefereix nacionalisme i populisme d'esquerres"\nDetingut un home per arrossegar del pèl a la seua núvia i amenaçar-la amb un ganivet a València


Aquiescència | En defensa pròpia\nEl 71% dels catalans se situa a si mateix entre les opcions polítiques de centre i d’esquerra. Considerant que el 18’5% no saben o no contesten quan se’ls demana que es defineixin en una escala que va de l’extrema dreta a l’extrema esquerra, podem definir la xifra d’àmplia majoria: el 87% de les persones que es veuen en cor de respondre alguna cosa tendeixen a ubicar-se cap a l’esquerra. Això a Catalunya, en una enquesta feta el setembre de 2010. Dos mesos abans que CiU arrassés a les eleccions amb un 38,47% dels vots.\nAls EUA, l’any 2005, el New York Times va fer una enquesta anomenada Class Project. Com endevinareu, anava sobre estratificació social, i no hi faltava una pregunta on els enquestats havien de respondre amb quina classe social s’identificaven. El 67% de les persones participants es definien a si mateixes com a classe mitjana o mitjana alta. A la mateixa enquesta, el 49% dels enquestats declarava uns ingressos familiars inferiors a 49.999 dòlars, justament la mediana d’ingressos d’aquell any. També hi havia un col·lectiu de persones amb elevats ingressos que deien ser de classe mitjana. És un fenomen recurrent. Sembla que força més persones es consideren de classe mitjana de les que tocaria per la distribució dels ingressos.\nQuan es fan enquestes s’ha de tenir en compte un biax anomenat aquiescència. Es refereix a la tendència de les persones enquestades a donar la resposta que consideren més positiva, la que creuen que plaurà més a l’enquestador, la que imaginen socialment més aprovada. La foto on s’agraden més. Ser d’esquerres: ser progressista, verd, solidari. Ser de classe mitjana: tenir casa, cotxe i oci. Assolir les pròpies aspiracions i assegurar un futur a la descendència. I haver-ho batallat. D’aquí que hi hagi rics que diuen ser de classe mitjana.\nSuposo que és justament per aquest efecte –la resistència a definir-se en termes negatius– que ahir em vaig trobar discutint amb diferents dones sobre la conveniència de celebrar el 8 de març. Ni sóc gaire amic del folklorisme, ni crec que les coses s’arreglin amb diades. Però sí que entenc que les commemoracions poden ser una interpel·lació aprofitable. Una oportunitat per posar el focus sobre determinats problemes, desigualtats, discriminacions, injustícies. No deixa de ser curiós que qui se senti interpel·lat per la diada siguin dones. Que a més sigui per qüestionar-ne el sentit és, directament, insòlit. Que el 8 de març no és necessari perquè ja vivim en una societat normalitzada, m’han dit. Que el dia de les dones treballadores s’hauria de celebrar conjuntament amb el dels treballadors mascles. Fer una festa “genèrica” (sic). Cal que m’esplaï fent llista dels possibles greuges? Només en el mercat de treball: gap salarial, discontinuïtat laboral, jornades parcials, doble presència… Entenc que no és agradable acceptar que el que acabem fent a la vida no sempre és fruit de decisions personals, sinó de constriccions diverses –normes socials, predisposicions biològiques. Entenc, també, que no totes les dones pateixen les mateixes dificultats. Però negar les desigualtats i negar l’existència d’un subjecte col·lectiu definit per patir-les –o per tenir-ne una alta prevalença, si voleu– és pitjor que perpetuar-les. És enfangar-s’hi.


curs 2019-2020 | Escola bressol Patufet\nSorteig públic per a l’assignació de places a les escoles bressol municipals\n17 Juny, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ 1 comentari\nAhir 16 de juny a les 13h i via streming es va fer el sorteig per a obtenir el número per a l’ordenació de les llistes de preinscripció.\nVa resultar el número 70.\nDemà dia 18 es poden consultar el llista d’admesos i a quina escola tenen plaça.\nMatriculació on line del 19 al 25 de juny.\nSi teniu plaça a una escola que no és la vostra primera opció confirmeu matricula i gestioneu un canvi d’escola. Habitualment hi ha possibilitats de canvi.\n5 Març, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ 2 comentaris\nEls infants de la classe dels Gegants han gaudit moltíssim i s’han quedat bocabadats amb l’audició del Papageno i la Papagena, La Flauta Mágica, Mozart.\nVictoria, Daniela, Candela, Emma i Alan.\nEls hi encanten les titelles i descobrir cançons que les acompanyen. Progressivament van adquirint una major coordinació general del cos i sentit del ritme. A més a més, mitjançant l’escolta i la repetició, molts dels infants comencen a incorporar paraules al seu llenguatge.\nDiego, Daniela, Alan i Emma.L.\nLa trobada dels Capgrossos\n2 Març, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nLa tarda del 18 de gener vam poder compartir una estona amb els infants i les seves famílies. Vam aprofitar per experimentar amb les safates de peles de mandarina ratllada. A ells els hi encanta traspassar-ho d’un recipient a un altre i les famílies han participat d’aquesta proposta. tots junts hem gaudit molt i se’ns ha passat la tarda volant.\nA la propera trobada farem viure una mica més el nostre pati.\nGràcies famílies per aquestes estones tant boniques compartides.\n25 febrer, 2020 29 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nArriben uns dies on les classes s’omplen de teles, barrets, disfresses…\nQualsevol tros de roba que pugui aparèixer dins d’una caixa, unes ulleres velles, una boina, una màscara, pintures… Tot són els complements perfectes per a la transformació, per a poder convertir-se en qui es vulgui, i és que en el joc tot s’hi val.\nAmagats darrera d’una disfressa sorgeixen experiències, un garbuix d’emocions i un munt de fantasies.\nImitar rols i jugar a ser uns altres a través del joc simbòlic afavoreix la capacitat del pensament abstracte, la memòria i el llenguatge.\nEmma, Gabriel, Aitana i Joël\nTenim un racó nou a la classe!!!!\n20 febrer, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nEls Castellers tenim un racó nou a la nostra classe. En tornar de vacances la nostra classe estava una mica canviada, i una de les novetats és que ara podem jugar al racó de la cuineta.\nA nosaltres ens agrada molt menjar i tastar àpats nous que ens prepara la nostra cuinera Amaia. Com ella cuinem el dinar per les nines, i també per les nostres companyes i companys.\nNyam, Nyam Bon Profit!!!!\n“Mans que descobreixen”\n31 gener, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nTots els dimarts la classe dels dracs ens preparem per anar a una de les propostes de la nostra escola…”les taules d’experimentació”.\nÉs un espai molt interessant i màgic que ens permet fer diverses accions com: manipular, tocar, sentir, descobrir, trasbalsar, mesurar, etc.\nSon moments on poden deixar volar la seva creativitat i imaginació.\nAquestes taules estan plenes d’elements naturals i objectes de diferents materials relacionats amb la vida quotidiana.\nJoël i Nico\nJoël, Nico, Carlota, Dana i Gael\nPeces soltes – joc infinit de creació\n30 gener, 2020 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nLes “peces soltes” són aquells objectes que no són joguines però que en un context de joc permeten a l’infant explorar i explotar la seva creativitat. Objectes que es poden combinar entre si per formar composicions i escenaris de joc. Que destaquen per les seves qualitats i per les seves possibilitats: l’infant pot escollir com utilitzar aquests materials ja que són materials inespecífics i sense una finalitat concreta, que afavoreixen el procés d’aprenentatge obert i guiat pel propi interès, adaptat al propi moment evolutiu.\nEl tipus de joc que sorgeix ajuda l’infant a concentrar-se i a centrar la seva atenció, a aprendre mitjançant l’assaig-error. El joc amb peces soltes ofereix possibilitats infinites de joc i estimula la creativitat, el pensament divergent i la resolució de problemes que sorgeixen durant el procés creatiu.\nIbai i Gal·la\nIbai, Marcel i Dara\nEl joc amb les peces soltes aporta grans dosis de pensament creatiu i divergent als infants.\nPer acabar la sessió els infants classifiquen els materials a les diferents caixes.\nVisita del senyor Tió\n20 Desembre, 2019 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nEl passat dilluns 16 de desembre vam rebre una visita molt especial, la del senyor Tió!\nDe seguida vam voler abrigar-lo bé i buscar-li un lloc de la nostra classe per tal que estigués a gust amb nosaltres.\nL’hem estat alimentant a base de fruita de tota mena. El senyor Tió ha gaudit tant que ens ha cagat tot tipus de joguines per a la nostra estança.\nAra toca acomiadar-lo. Fins a l’any vinent senyor Tió!\n13 Desembre, 2019 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nLa classe dels Capgrossos estava tant tranquil·la avui jugant i de sobte hem sentit un soroll, qui podria ser? hem anat a mirar a la porta i… sorpresa!\nLi hem buscat un lloc entre tots i li hem posat un plat amb mandarines. volem que el nostre Tió es faci molt gran, encara que ens costi no tastar el seu menjar.\nD’aquí a uns dies el voldrem fer cagar!\nMatins de farina\n3 Desembre, 2019 30 Setembre, 2020 / Escola Bressol Patufet\t/ Deixa un comentari\nDurant els mesos d’octubre i de novembre hem estat realitzant experimentació amb farina a la nostra estança.\nEn les primeres sessions, vam mostrar molta curiositat envers aquell material nou. Alguns i algunes de nosaltres, de seguida vam voler apropar-nos i ficar les nostres mans a les safates per tal d’apreciar el seu tacte. Altres, en canvi, vam necessitar una mica més de temps per tal de familiaritzar-nos amb la farina.\nRepetir l’experiència al llarg de diversos matins, ens va ajudar a deixar-nos anar i gaudir encara més d’aquesta oportunitat d’aprenentatge. Hi ha qui es va voler treure les sabates i ficar els peus a dins per tal de notar el seu tacte amb altres parts del cos que no fossin les mans, altres van voler fer dibuixos amb els dits, etc.


La Mirada Crítica: Una imatge val més que mil discursos\nEs repetirà esta curiosa felicitació quatre anys més tard d'aquell dia de les eleccions?\nPublicat per XorX a les 02:30\nQue gran! Fas una tasca excel.lent.\nI molt més que faria, creu-me! ;)\nEl que no té preu es l'euforia de Motes quan quasi se li escapa que "també hem guanyat les Diputacions".\nLi falta dir: "Genio, genio, genio,........"\nSalut i gràcies per la cita


L'ERTO de Ford Almussafes afectarà 6.780 treballadors - À Punt\nL'ERTO de Ford Almussafes afectarà 6.780 treballadors\nEn la reunió mantinguda aquest matí també s'ha concretat el calendari de parades.\nEn la reunió mantinguda aquest matí també s'ha concretat el calendari de parades\n26 d'octubre 2018 - 18:31\nLa direcció de Ford Almussafes i els sindicats han mantingut una reunió aquest matí per a negociar les condicions de l'expedient de regulació temporal d'ocupació (ERTO) de la planta. En aquesta primera trobada, l'empresa els ha comunicat que l'expedient afectarà 6.780 treballadors i ha concretat als sindicats quins seran els 13 dies en què pararà la producció de la planta de motors i els 9 dies de la de muntatge repartits entre novembre i gener.\nDijous passat, els directius de Ford Almussafes i els sindicats van aconseguir un preacord per a començar a negociar l'ERTO i que s'apliquen les mateixes condicions a tota la factoria.\nLa pròxima reunió es farà dilluns que ve, cita en què els sindicats esperen poder avançar en la negociació per tal de pactar les condicions de l'ERTO. El 15 de novembre se celebrarà una segona reunió del Comité Europeu de Ford a Frankfurt que podria suposar un augment de les retallades.\nPuig espera que l'ERTO tinga "les menors conseqüències possibles"\nEl president de la Generalitat ha demanat que hi haja un "diàleg permanent" entre Ford i els sindicats durant la negociació i espera que l'ERTO anunciat per l'empresa tinga "les menors conseqüències possibles per als llocs de treball". Per a Ximo Puig, la prioritat és que a la Comunitat Valenciana hi haja un entorn "favorable" a la inversió i ha recordat que Ford Almussafes és la companyia "més comptetitiva d'Europa".


> Univers madur: Poemes per a la Marató: el llibre\nAmb l’objectiu de col·laborar en la Marató de TV3 de 23011, dedicada a la regeneració i trasplantament d’òrgans i teixits, l'ARC va engegar el projecte Poemes per a la Marató que consistia en promoure l’escriptura de poemes sobre la temàtica de la Marató i aconseguir que alguns d’ells fossin il·lustrats per diversos artistes. Les obres resultants van ser exposades i venudes per un import assequible i el total recaptat per aquest concepte es va convertir, íntegrament, en un donatiu per a la Marató de TV3. Tots els escriptors/ores i artistes que hi participaven van donar la seva obra de forma gratuïta en benefici de la Marató.\nLa veritat és que aquesta iniciativa va ser un èxit de participació en tots els sentits i es van recollir 6.225€.\nAra l'ARC, juntament amb La Comarcal Edicions, promou la publicació d’un poemari amb una àmplia selecció dels poemes que van participar en aquest projecte, amb la finalitat d’aconseguir una bona recaptació destinada a la Marató que TV3 farà de manera "excepcional" aquest mes de maig i que està dedicada a la pobresa.\nÉs una publicació una mica especial perquè prendrà forma mitjançant un projecte de Micromecenatge. Que com funciona? Doncs a través de la pàgina del projecte, i durant 45 dies, es podrà reservar els exemplars que es desitgin. Si en aquest període s’assoleix un mínim que s’ha marcat per garantir la despesa de l’edició, el projecte tira endavant i és aleshores quan es cobra l’import del cost del llibre i s’informa de la data prevista de la seva aparició/recepció a casa.\nEn aquest cas, a més de cobrir el cost del llibre, cada compra implica una part de diner solidari que s’aportarà a la "Marató per la pobresa".\nEl llibre inclourà un poema de cada autor i un CD amb totes les il·lustracions dels artistes, i el seu preu de venda és de 12,95€ més les despeses d'enviament (3€ per comanda sigui quina sigui la quantitat de llibres demanats en una mateixa comanda).\nJa sabeu que no m'agrada gaire com ha anat el tema d'aquesta marató extraordinària, però això no vol dir que no hi participi d'una o altra manera.\nI vosaltres? Si us agrada la poesia, si us entusiasma l'art, si voleu posar el vostre petit gra de sorra, entreu aquí i demaneu els vostres exemplars. Entre tots ho podem aconseguir.\nPublicat per ninona a les 15:57


Vallbona d’Anoia col·locarà a l’octubre el ‘Stolpersteine’ dedicat a Domènec Ferrer\nL’Ajuntament de Vallbona d’Anoia ja compta amb el ‘Stolpersteine’, un tipus de llamborda gravada que recorda les persones deportades a camps nazis, que té previst col·locar davant de la casa on va néixer el vallbonenc Domènec Ferrer Torrents el proper 15 d’octubre, si la situació de la pandèmia de COVID-19 ho permet. El 22 de juliol l’alcaldessa Meritxell Baqué i els regidors Roc Farreras i Jordi Rabell van anar a recollir la pedra al Memorial Democràtic.\nEls encarregats de penjar el ‘Stolpersteine’ seran alumnes de l’INS Vallbona d’Anoia, per simbolitzar els ciutadans del futur que hauran de seguir encarregant-se de defensar la memòria històrica i democràtica. Després sonarà ‘El cant dels ocells’ en honor a la memòria de Ferrer i de les altres víctimes de l’Holocaust. Els actes acabaran el cap de setmana del 17 i 18 d’octubre amb una taula rodona amb l’Amical de Mauthausen.\nVallbona d’Anoia es va adherir el 2018 a la Xarxa de memòria i prevenció del feixisme “Mai més” de l’Amical Mauthausen, que té com a base el món local, a través de convenis amb ajuntaments, entitats i centres educatius, amb el suport d’institucions i governs supralocals. L’adhesió permet que l’Ajuntament i l’entitat col·laborin en projectes pedagògics, xerrades, conferències i exposicions, cicles de cinema sobre la deportació, entre d’altres.\nDomènec Ferrer Torrents va néixer el 26 de juliol del 1912 a Vallbona, fill de Domingo Ferrer Sabaté i de Dolors Torrents Torres. Va ser alumne de l’escola de Vallbona fins el curs 1924-1925, data en què deixa de constar al registre del professorat del centre. Se suposa que durant la dècada dels anys 20 va anar a viure als voltants de Barcelona. Tant Domènec com el seu pare apareixen ressenyats al llibre de Montserrat Roig ‘Els catalans als camps nazis’. De cara a l’acte d’aquest octubre, el consistori vallbonenc va demanar la col·laboració dels veïns per tal de complementar i contrastar les dades biogràfiques de Ferrer.\nPel que fa al ‘stolpersteine’, és una paraula alemanya que vol dir ‘pedra que fa ensopegar’. Aquestes plaques individualitzades recorden els deportats als camps nazis i formen part d’un projecte que relaciona art i memòria de l’escultor Gunter Demning.\nPrevious articleL’11è Festival de Llegendes de Catalunya tanca amb satisfacció l’edició més especial\nNext articleÒdena acaba una Festa Major Postconfinada amb bona participació i acollida


El codi da Vinci by Lluís Botella - issuu\nAquestes vacances m'he llegit el llibre que vam veure a classe, el Codi Da Vinci, i m'agradaria tractar algun dels aspectes matemàtics que es plantegen en aquesta obra.\nResum El Codi Da Vinci és una novel·la de ficció, en què el seu autor, Dan Brown, desenvolupa una trama de suspens on els personatges principals han de desxifrar una sèrie de missatges i claus per evitar que un important secret relacionat amb l'Església Catòlica es perdi per sempre. Des de l'inici de la narració l'autor recorre a alguns elements matemàtics que, a part de la polèmica que ha suscitat amb aquesta novel·la, bé val la pena destacar. La major part del Codi Da Vinci tracta del xifrat de missatges i dels mètodes que al llarg de la història s'han emprat per a xifrar i recuperar informació que només ha de ser coneguda pel seu destinatari. La novel·la comença amb una trucada telefònica a Robert Langdon, especialista en simbologia, notificant que el conservador del Museu Louvre ha estat assassinat i ha deixat un missatge en clau per a desxifrar es requereix la seva col·laboració. Precisament, la protagonista, Sophie Neveu, criptòleg, reconeix que els números que hi apareixen corresponen als vuit primers termes de la Successió de Fibonacci escrits en forma desordenada. Això els porta a adonar-se que el text escrit no és més que un anagrama de Leonardo da Vinci. La Mona Lisa. Allà comença llavors la recerca de noves claus que els porten a descobrir finalment el secret que havia estat guardat durant molt de temps. Però, entre aquest inici i el final de la novel·la, apareixen diversos elements matemàtics com el pentàgon, el nombre auri o la proporció divina i els anagrames i endevinalles numèrics que remeten a tècniques de recompte com les permutacions amb repetició, i les k-permutacions amb repetició, que si bé no es presenten amb rigorositat matemàtica, atreuen l'atenció del lector. En aquest treball es vinculen aquests tòpics entre si i es destaca la possibilitat d'abordar des d'altres disciplines i en literatura no referida específicament a la\nMatemàtica, la qual cosa fins a cert punt motiva cap a la indagació i l'estudi d'aquests temes.\nCriptologia La criptologia és l'art de xifrar i desxifrar informació escrita emprant eines matemàtiques que permetin codificar els missatges de manera que només puguin ser llegits pel seu destinatari. Comprèn dos moments: la criptografia que s'encarrega del xifrat de textos, i l'anàlisi criptogràfic que fa el treball oposat: desxifrar el text encriptat (Wikipedia, sf). La criptologia té com a objectiu fonamental garantir la seguretat en la comunicació del criptograma o missatge secret en el seu trànsit de l'emissor al receptor. El que és obvi és que Brown es consolida al llarg de l'obra en l'enigmàtica figura de Leonardo da Vinci. El primer enigma que han desxifrar Robert Langdon i Sophie Neveu, escrit al terra del Louvre al voltant del cos del recentment assassinat curador del museu, Jacques Saunière, deia: 13-3 - 2 - 21-1 - 1 - 8-5 ¡Diavolo in Dracon! Limal, ase La primera línia va ser immediatament reconeguda per Sophie, que ordenant els nombres assegurar que es tractava de la Seqüència de Fibonacci, i posteriorment va ser la clau per buscar sentit al text: si els números estaven escrits en forma desordenada, també les lletres que formaven les paraules següents havien de estar-ho, seria llavors un anagrama del que Langdon va aconseguir reconèixer com: ¡Leonardo da Vinci! La Mona Lisa A partir d'allí s'inicia una carrera per descobrir el secret que Saunière va intentar comunicar a la seva néta de manera criptogràfica.\nLa Successió de Fibonacci Aquesta successió apareix dues vegades en El Codi Da Vinci. Al principi, en l'escena de l'assassinat de Jacques Saunière, com ja es va esmentar, i en el número del compte de 10 dígits en el Banc de Dipòsits de Zurich. En paraules de Brown (2003, p.236): En veure per primera vegada la Seqüència de Fibonacci desordenada al terra de parquet del museu, va donar per fet que la seva única missió era aconseguir que la policia truqués als seus criptòlegs i que d'aquesta manera Sophie hagués d'intervenir. Més tard, va constatar que els números, a més, eren una pista per desxifrar les altres frases - una seqüència desordenada ... Un anagrama numèric. Ara, amb absoluta sorpresa veia que aquestes xifres tenien un altre significat encara més important. Eren sens dubte l'última clau per obrir la misteriosa caixa forta del seu avi. Efectivament, els números 1 1 2 3 5 8 13 21 corresponen als vuit primers termes de la successió de Fibonacci, anomenada així en nom del matemàtic Leonardo Pisano (1170-1240), o Leonardo de Pisa, conegut com Fibonacci (Filio de Bonacci , Fill de Bonacci), qui la va publicar el 1202 en la seva obra més important: Liber Abaci (Perera, 1994, p. 152). No obstant això, Hurtado (2004, s / p) assenyala que "Fibonacci publicar aquesta sèrie de nombres juntament amb diverses de les seves curioses propietats i alguns procediments algebraics que havia recollit dels seus aprenentatges de les ciències musulmanes que ja tenien notícies d'aquesta sèrie des segles enrere, probablement de la matemàtica hindú ".\nEl Número De Or, La Secció Áurea, La Divina Proporció En el capítol 20 del Codi Da Vinci, Langdon i Sophie tracten de trobar el significat de les claus deixades per Saunière: el Pentacle, l'Home de Vitruvi, Leonardo da Vinci, la Successió de Fibonacci. Per a ell, el simbolisme de les pistes encaixa a la perfecció, a ella, per contra, tot i que el seu avi també es\nreferia a les vinculacions d'aquestes amb qüestions religioses, només li interessaven els aspectes matemàtics, entre ells el nombre Phi, les lletres fins i tot apareixien en el seu nom Sophie. Langdon evoca, en un ambient acadèmic a la Universitat de Harvard, el nombre 1,618 i es refereix a ell com el nombre PHI "no confondre amb Pi". En la conversa que sosté amb els seus alumnes es refereix a aquest com "el nombre més bell de l'univers", amb una gran importància per a les arts. Explica Langdon que el nombre PHI es deriva de la Successió de Fibonacci i emfatitza que "l'aspecte veritablement sorprenent d'aquest nombre era el seu paper bàsic com a motlle constructiu de la natura" (Brown, 2003, p. 120). Després assenyala que "La ubiqüitat de PHI a la natura ... transcendeix sens dubte la casualitat, de manera que els antics creien que aquest nombre havia estat predeterminat pel creador de l'univers. Els primers científics van batejar l'un coma divuit com La Divina Proporció" ( pp. 120-121). Finalment passa a esmentar alguns elements de la naturalesa i específicament de les proporcions de l'ésser humà on apareix el nombre Phi. Contrari al que assenyala Brown en la seva novel·la, el nombre auri és conegut molt abans que la successió de Fibonacci. Des de l'època dels grecs, aquest número que actualment es representa per la lletra grega en honor a l'arquitecte grec Fidias, ha estat associat a la perfecció, a les arts, a l'estètica. Se suposa que els grecs ho van obtenir en trobar la relació entre la diagonal del pentàgon regular i el seu costat.\nPentacle, Pentagrama, o Pentàgon regular estrellat Una de les pistes deixades per Jacques Saunière per conduir a Langdon ja Sophie a descobrir el gran secret que desitjava transmetre va ser un "senzill símbol sobre la seva pell; cinc línies rectes que, a base d'interseccions, formaven un estel de cinc puntes.« El pentáculo »." (Brown, 2003, p. 52), dibuixat amb la seva pròpia sang sobre el seu cos nu. Aquesta estrella de cinc puntes que no és altra cosa que un pentàgon regular estrellat, és cridada pentagrama per diversos autors, entre ells Burstein (2004), que a més assenyala que si aquest s'inscriu dins d'un cercle llavors se li coneix com pentáculo. A la novel·la, Robert Langdon explica Fache, inspector de la Policia Secreta Francesa, que el pentáculo és un dels símbols més antics de la terra i que ja s'usava quatre mil anys abans de Crist i assenyala que "Fonamentalment el pentáculo és un símbol religiós pagà "(p.54); també indica que és" un símbol precristià relacionat amb la naturalesa "(p.53). Efectivament està ben documentat que el pentàgon regular estrellat o pentagrama és un dels símbols més antics de la humanitat, apareix ja en l'època dels sumeris, no obstant això, els seus orígens són incerts i el seu significat primari ha estat objecte de moltes conjectures. Segons Burstein (2004, p. 424), "els estudiosos l'han identificat com un símbol primerenc del cos humà, dels quatre elements i l'esperit i l'univers mateix". El Pentagrama o pentàgon regular estrellat és el símbol dels pitagòrics. Com se sap, aquests pensaven que el món estava configurat per cert ordre matemàtic on només tenien cabuda els nombres racionals. Irònicament, en analitzar el símbol que els identificava, s'observa que\nla raó entre la diagonal del pentàgon i el seu costat és precisament, que és un nombre irracional A El Codi Da Vinci, la posició del cos de Jacques Saunière al pis del Louvre suggereix l'estrella de cinc puntes. Langdon argumenta que "La postura emfatitza encara més la referència al pentáculo i al sagrat femení" (p. 55) al qual s'associa amb freqüència. L'anàlisi d'altres aspectes, com el fet d'estar nu suggeria alguna cosa més, la qual cosa va ser corroborat en notar una rudimentària circumferència brillant dibuixada al voltant del cos del curador. Aquest s'havia, literalment, inscrit en aquest cercle, amb els braços i les cames obertes i esteses, i allà Langdon ho va veure clar: "Saunière havia creat una reproducció en mida natural del dibuix més famós de Leonardo da Vinci: L'Home de Vitruvi "(p. 63), tot això, com ho va interpretar més tard Sophie, perquè es donés compte que el missatge era precisament per a ella, ja que ell sabia que aquest era el dibuix de Leonardo preferit per ella.\nL'home de Vitruvi A El Codi Da Vinci una de les pistes més resaltantes deixades pel curador del Louvre és la simulació mitjançant la posició del seu cos de L'home de Vitruvi una de les obres mestres de Leonardo, en què es mostra una figura masculina nua, en dues posicions superposades amb braços i cames oberts i estesos, inscrita en un quadrat i dins d'un cercle. Aquest dibuix representa les dimensions del cos humà, descrites per Marcos Vitruvius Pollio, escriptor, arquitecte i enginyer, en el tercer tom de la seva obra enciclopèdica De Architectura, que data del segle I aC (L'Home de Vitruvi, La Divina Proporció, sf)\nAquest clàssic dibuix apareix amb freqüència en cartells, murals i en altres moltes expressions artístiques contemporànies, però potser no s'han aprofitat les seves possibilitats des del punt de vista de l'educació formal. Situant-nos\nen la filosofia que orienta l'Educació Bolivariana, que consagra la interdisciplinarietat en el procés d'ensenyament-aprenentatge, tant en L'Home de Vitruvi com en altres composicions de Leonardo es troben elements per enfortir el principi d'integralitat de les ciències. En aquest dibuix s'expressa bellament, a través de la Geometria, aspectes interessants de l'anatomia humana, on es representen les proporcions del cos humà seguint la raó àuria. Leonardo, en estudiar el cos humà com un sistema total, com un patró coordinat de relacions interdependents, mostra la importància de veure les coses des de la seva complexitat, les seves interrelacions i les seves vinculacions externes. Aquesta idea queda clarament expressada en aquest pensament del mestre: "El món canvia de posició a causa del pes d'un ocellet que descansi sobre ell" (Gelb, 1999, p.244). És sabut que Leonardo dedicava llargues hores a observar el funcionament dels sistemes de la naturalesa: el vol d'un au per exemple, per després tractar de reproduir en els seus dissenys o representar-lo en les seves composicions artístiques. Sostenia que a través de l'observació havien reconèixer els objectes en la seva estructura per després descriure'ls en les pintures de la manera més exacta possible. Afirmava que el dibuix interpreta el text, sinó que el text interpreta el dibuix. (Una mica de Da Vinci III, 2006), i això va ser precisament el que va fer a L'Home de Vitruvi: interpretar la vinculació que va establir Vitruvi entre el cos humà i les figures geomètriques, en descobrir que l'home de peu, amb els braços i les cames esteses pot inscriure en un quadrat i si es separen les cames pot inscriure en un cercle centrat al melic (La Divina Proporció, sd), d'allí que es digui que el melic divideix a l'altura per la raó àuria. D'altra banda, se sap que Leonardo va dedicar interminables esforços i centenars de pàgines a l'estudi de la quadratura del cercle, fascinant al seu mentor Luca Paccioli, però encara que no va poder resoldre, va aconseguir molts dissenys en el seu intent; L'Home de Vitruvi, en particular , sembla reflectir moltes de les idees de Leonardo respecte a aquest famós problema geomètric. I per tancar el cercle, tornem al missatge deixat per Saunière al voltant del seu cos sense vida: L'anagrama de Leonardo da Vinci. La Mona Lisa.\nMatemàtiques al llibre, per Jordi Garrdo.


Llibre vs pel·lícula 1: Barry Lyndon - Altafulles.cat\n31 maig 2021 | Judith Mata-Ferrer, Opinió | 0 |\nTrobar la inspiració en un llibre per fer una pel·lícula és molt habitual al món del cinema. Moltes de les grans pel·lícules de la historia del cinema estan basades en obres literàries que en alguns casos ja havien sigut un èxit. Però és més complicat del que sembla retratar el que diuen les paraules a la pantalla, així, sovint la base original del llibre queda reduïda a una simple inspiració.\nAquest no és el cas del film amb el que obro aquesta petita secció, Barry Lyndon. Quan Stanley Kubrick feia recerca per fer una pel·lícula sobre Napoleó, es va trobar amb l’obra de William M. Thackeray. Aquesta narra les aventures d’un noi irlandès sense escrúpols que busca viure en una posició social elevada, tot comença quan després de matar un cavaller en un duel, marxa del seu poble i inicia una vida plena d’aventures i extravagàncies.\nLa pel·lícula va despertar moltes opinions diverses quan es va estrenar. Per una banda, es deia que era molt lenta, inclosos directors amb èxit com Steven Spielberg afirmaven que era molt avorrida. D’altra banda, altres la consideren l’obra mestre del director, un film que s’ha de veure amb calma i entendre tots i cada un dels plans.\nEs podrien escriure molt articles sobre totes les genialitats d’aquesta pel·lícula, però en aquest ens centrarem en la seva rellevància amb el llibre.\nA grans trets, la pel·lícula realment és lenta, però és un fet que Kubrick va fer expressament per mostrar l’avorriment de la vida de les altes societats. A més, el director aprofita al màxim la inexpressió de l’actor principal, Ryan O’Neal, per crear un Barry que pot semblar innocent al principi, però amb un costat realment fosc i sense escrúpols. Constantment Kubrick vol expressar, mitjançant diferents recursos, la petitesa de l’home envers l’univers, per exemple, quan comença les escenes amb plans tancats i els va obrint a poc a poc, col·locant el personatge en un escenari que li queda massa gran. La veu en off del narrador extern ens manté allunyats de la història i això fa que l’espectador mantingui una relació distant amb allò que està veient. Finalment, tota la obra és una perfecció absoluta, seguint la precisió característica de Kubrick, cada pla sembla un quadre de Hogarth i s’ha de destacar la feina de John Alcott com a director de fotografia.\nEn relació amb el llibre, es pot considerar una les poques pel·lícules que és fidel a l’obra original. Tot i que òbviament, Kubrick, no podia narrar totes les aventures de Barry que explica en la seva autobiografia de quatre centes pàgines. La pel·lícula comprèn els moments claus de la seva vida durant gairebé tres hores de metratge. No obstant això, hi ha moments en que falta la explicació d’alguns successos, per exemple, quan es retroba amb el seu tiet, al llibre s’explica molt bé i hi dedica bastants paràgrafs, però a la pel·lícula passa tot molt ràpid, en una simple escena curta. Després, el tiet desapareix de sobte, quan el llibre explica detalladament la seva separació. També, en altres ocasions, s’ometen fets per arribar al més important, com tot el procés en el que Lady Lyndon passa per arribar a enamorar-se de Barry. Així, en l’obra original els personatges es desenvolupen molt més i s’entenen millor les decisions i l’actitud que poden tenir en certs moments. De la mateixa manera, Kubrick escurça alguns fets importants que al llibre duren capítols sencers i el director ho soluciona, de nou, amb una escena. No obstant això, la base de la història es manté en tot moment i gràcies al narrador, la trama se segueix sense cap problema. A més, hi ha diàlegs per part dels personatges i per part del narrador que son exactament iguals al del llibre.\nAl llibre, el ritme de la vida de Barry és molt ràpid, amb canvis constants, aventures i batalles. A diferència de la pel·lícula, que queda marcada per la lentitud, hi ha molta més acció a l’obra original. A més, el personatge de Barry és bastant diferent. Al llibre, es nota més la seva incredulitat, els pocs escrúpols que té i es nota que s’ha guanyat la vida que té, mentre que a la pel·lícula el personatge queda marcat per la inexpressivitat de Ryan O’Neal.\nEn definitiva, després d’haver llegit el llibre i vist la pel·lícula, és un dels pocs films que son fidels a l’obra original. El director va saber agafar l’essència de la història i explicar la vida de Barry Lyndon amb el seu propi estil. Una barreja que ha resultat ser una de les pel·lícules més perfectes i boniques visualment. En aquest cas, val tant la pena veure la pel·lícula com llegir el llibre, perquè, tot i que la història és la mateixa, els dos autors tenen la seva pròpia manera de representar-la.\nAnteriorEsqueixos d’altafullencs il·lustres (5): Antoni Martí Franquès i Antoni Quintana\nSegüentL’associació Etcètera incrementa els seus llaços amb itàlia amb dues noves accions


Els ADS-15 guanyen la FLL LLeida 2019 | INS Els Planells\nEls ADS-15 guanyen la FLL LLeida 2019\nAquest dissabte 16 de febrer ens vam aplegar un any més a l’Escola Politècnica Superior de la UdL per a celebrar la First Lego League de Lleida. El nostre centre, representat per l’equip ADS-15 de 4t d’ESO, es va endur el Primer Premi Fundació Scentia al guanyador en aquesta vuitena edició.\nAl concurs hi van participar més de 300 alumnes de 32 escoles, símptoma de la bona salut de la trobada i de la bona feina dels organitzadors. El nostre equip va comptar en tot moment amb l’escalfor de familiars, amics i professors, un dels millors aspectes de l’experiència FLL.\nL’edició d’aquest any, Into Orbit, proposava explorar la vida i el viatge espacial. Els ADS-15 van portar un original projecte per a què els astronautes puguin menjar pa a l’espai.\nL’engrescadora exposició del projecte, juntament amb el comportament del robot en les tres rondes que es van disputar, va permetre als ADS-15 convertir-se en guanyadors del certamen, que garanteix el passi a la final estatal que tindrà lloc a Tenerife els dies 23 i 24 de març. L’equip Epic Lego Bulls (La Salle, Mollerussa) va rebre el segon premi i també representarà a Lleida en la final.\nDes d’aquí volem felicitar a tots els participants, a l’organització, als acompanyants i, sobretot, als entrenadors, Jordi Trilla i Montse Miralles, que amb la seva feina incansable i el seu saber fer, aconsegueixen any rere any esperonar el talent del nostre alumnat.\nA continuació us deixem un enllaç a la galeria fotogràfica d’aquell dia i un vídeo resum.\n4t ESO, Concursos, Curs 2018 - 2019, General, Portada, Tecnologia 0\n2016 - 2017 2017 - 2018 2018 - 2019 2019 - 2020 Actes ADS Batxillerat Beques Biblioteca CFGM Cicles Concurs Concurs Literari Concursos Consell Escolar Departament Llengües ESO First Lego League Flashmob FLL FLL Lleida Galway GEP Irlanda La Marató LegoDOGtor's Lego Masters Literatura Llengües Marató Nadal Orientació Portes Obertes Premis Premis Camí Projectes Sant Jordi Sarau Nadalenc Sortides Tallers TdR Tecnologia Treballs de Recerca WRO Xerrades


El Parlament insta el Govern a reobrir la llei de barris i línies d'ajuts per a urbanitzacions La República\nEl Parlament insta el Govern a reobrir la llei de barris i línies d’ajuts per a urbanitzacions\nACN Barcelona.-El Parlament insta el Govern a reobrir línies d’ajuts i subvencions per a la regularització i millora d’urbanitzacions amb dèficits urbanístics. Es tracta d’una moció presentada pel grup PSC-Units […]\nACN Barcelona.-El Parlament insta el Govern a reobrir línies d’ajuts i subvencions per a la regularització i millora d’urbanitzacions amb dèficits urbanístics. Es tracta d’una moció presentada pel grup PSC-Units que s’ha aprovat per unanimitat. D’altra banda, el text de la moció també demana a l’executiu català reobrir les convocatòries de la llei 2/2004 de millora de barris per “posar en marxa una política pública de rehabilitació energètica del parc d’habitatges que doni compliment a les prescripcions de la llei del canvi climàtic, recuperant com a mínim els nivells pressupostaris de l’any 2010”.\nEl text aprovat de la moció del grup PSC-Units també insta el Govern a recollir en la llei de Territori un nou règim jurídic que fixi els estàndards requerits a cada un dels sistemes urbanístics que “permetin i facin viable els costos d’urbanització per part dels propietaris i la mateixa urbanització”. La moció assegura que “la immensa majoria de les urbanitzacions amb dèficits urbanístics són anomalies d’un temps passat”.


Sumant les dues fases desplegades al llarg del 2020 i 2021, en total s’han visitat 1.000 habitatges (349 en la fase pilot i 651 en la 2a fase, incloent-hi els 51 habitatges que no es van poder fer en la 1a fase a causa de la pandèmia).\nEn el transcurs de la presentació de les dades d’aquest matí, la tinenta d’alcaldessa de Feminisme, Benestar Animal i Participació, Marta Morell, s’ha mostrat satisfeta\n“perquè aquesta segona fase ha estat un èxit conjuntament amb la primera. L’aposta del govern és molt clara, seguir apostant per aquests projectes. La nostra mirada està posada en que hi hagi una tercera fase del projecte A-porta, arribant a més llars”. En aquest context, Morell ha afegit que “aquests projectes són molt importants per les persones dels diferents barris perquè van molt lligats als projectes d’intervenció comunitària. Aquest projecte millora la cohesió social i sobretot és molt important perquè hem vist com hi ha més lligam entre els veïns i veïnes del barri de Can Puiggener. Aquest era un dels objectius claus”.\nDe la seva banda, Jordi Giró, president de la CONFAVC ha assenyalat que\n“Des de la confederació estem molt contents dels resultats obtinguts al barri de Can Puiggener perquè ha estat el més espectacular de tots els projectes que portem arreu de més de 14 barris de Catalunya. Es importantíssim el treball entre l’administració municipal, les associacions veïnals i nosaltres, per tal de fer projectes socials. Quan connectes les persones amb el seu entorn i la seva administració suposa un element de millora de la qualitat de vida, com ha passat a Can Puiggener”.\nAixí mateix, el president de la FAVS, Manuel Navas, ha posat de relleu la necessitat\n“de posar fil a l’agulla i muntar una taula multidisciplinària al barri amb les regidories que corresponguin perquè sigui realment una eina de treball i no només un paper bonic. Volem que es comenci a treballar. Només d’aquesta manera haurà servit el projecte; si veiem resultats, si s'avança en la convivència, la cohesió social, els equipaments i les necessitats de barri”.\nD’aquest miler d’habitatges visitats, han obert la porta 804 (270 en la F1 i 534 en la F2), un 81% dels habitatges visitats, i han rebut l’assessorament de les Picaportes 739 llars, és a dir, un 74% del miler de famílies visitades (248+491). Aquest percentatge d’entrevistes realitzades és el més alt aconseguit mai a un barri on s’ha desplegat l’A-porta, que des del 2016 ha arribat a 14 barris de tot Catalunya.\nL’objectiu a Can Puiggener ha tingut el lema “Habitar, conviure, viure”. Les 12 veïnes Picaportes que hi han participat han orientat i donat suport en temes socials, energètics, habitacionals i de civisme i convivència. Totes han estat contractades i formades per la Confederació d’Associacions Veïnals de Catalunya. En concret, s’han encarregat de detectar casos de vulnerabilitat i d’assessorar el veïnat sobre les ajudes i recursos disponibles sobre habitatge, subministraments energètics per a l’habitatge habitual i per informar sobre bones pràctiques de convivència i de respecte a les persones. A més, han informat sobre la cura de l’entorn i de la comunitat i sobre els recursos del barri.\nA part de la intervenció entorn als 3 eixos “habitar, conviure, viure”, el desplegament a Can Puiggener ha inclòs un apartat de recollida d’informació i de detecció de necessitats. Els dos temes més assenyalats pel veïnat de Can Puiggener tenen a veure amb la seguretat, amb 531 llars que hi han fet esment; i la convivència i el civisme, amb 491 famílies que s’hi han referit.\nQuant als resultats qualitatius de la intervenció, s’ha atès tot tipus de famílies, algunes nouvingudes, que havien de fer diferents tràmits (de família nombrosa per a aconseguir el bo social dels subministraments bàsics o la reducció de trams a l’aigua); han fet acompanyament a serveis socials; han ajudat en la tramitació de la renda garantida i d’altres gestions. El veïnat que ha rebut l’assessorament s’ha mostrat agraït amb l’ajuda de les Picaportes.\nEl projecte A-porta, promogut per la Federació d’Associacions Veïnals de Sabadell (FAVS) i l’AV de Can Puiggener, ha estat desenvolupat per la Confederació d’Associacions Veïnals de Catalunya (CONFAVC) i la cooperativa iesMed SCEL, i ha comptat amb el suport de l’Ajuntament de Sabadell.\nAPP de la CONFAVC i A-porta\nUna de les novetats en la segona fase del desplegament de l’A-porta al barri ha estat la implantació de la nova APP de la CONFAVC, amb una secció específica d’A-porta, on els veïns i veïnes que s’han descarregat l’aplicació han pogut acostar-se més a la comunitat, enviar i rebre missatges a les persones Picaportes, demanar-los visites o rebre informació sobre els recursos al barri de Can Puiggener.\nMés informació i entrevista a Picaportes i coordinadora:\nCristina González, comunicació. projecte a-porta@confavc.cat, 932 688 980/ 661 161 081\nShaila Villar, coordinadora A-porta Can Puiggener shaila@confavc.cat, 622 58 98 31


La nova comèdia de Fernando Colomo explora un tema interessant i molt present en l’actualitat com és el poliamor i les diferents maneres de relacionar-se. El seu punt de partida pot resultar original però el gran problema de la proposta, i que la porta a un inevitable naufragi, és l’excés: com diu el títol, està adreçada a principiants i persones alienes a aquest món i es dóna un excés d’informació que enlloc d’interessar l’espectador acaba dispersant la seva atenció.\nRes funciona en aquest film, començant pels seus intèrprets: la parella protagonista té una química nul·la i la seva història d’amor no resulta creïble en cap moment. Quim Àvila no transmet absolutament res, mentre que María Pedraza està totalment plana i no es capaç d’emocionar-se ni tan sols en el moment més emotiu del film a la seqüència final, ridícula tot s’ha de dir. Al seu costat Karra Elejalde, el millor tot i que no pot salvar el desgavell general, demostra que pot sobreviure a qualsevol desastre mentre que Toni Acosta fa, una vegada més, de Toni Acosta en un rol que repeteix constantment en la seva filmografia. Per no parlar del grup que envolta Amanda; com veiem a la trobada al parc (probablement la millor escena de la pel·lícula) hi ha molts tipus de relacions però la de la protagonista està portada a l’excés: a part del número de participants tots són extrems: una transexual, un excessivament carinyós home que no és el que aparenta i un matrimoni que porta el seu estil de vida i les seves creences al límit.\nEn definitiva, ‘Poliamor para principiantes’ és un absolut despropòsit que no s’aguanta per enlloc. Una comèdia fallida en tots els sentits que desaprofita un punt de partida interessant i prometedor que podria haver donat peu a una comèdia irònica, hilarant i intel·ligent en mans d’un cineasta de l’estil de Woody Allen. Malauradament, Fernando Coloma firma el pitjor treball de la seva dilatada carrera. Una autèntica pèrdua de temps.\nPrevious Post: « Oxígeno\nNext Post: Ejército de los muertos »


Bathog Apartments Kildare Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 10 allotjaments a Kildare.\nTimolin, Moone, Kildare, Kildare, Irlanda - Veure al mapa\n"Apartment is brand new and the host left out welcome chocola..."\nDissenyat tant per oci com per negoci, Bathog Apartments està situat idealment a Kildare; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Kildare. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de TV/saló compartit.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com camp de golf (a 3 km), jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Bathog Apartments la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Kildare.\nTots els tipus de viatgers (31) Parelles (5) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (11) Famílies amb infants grans (6) Grups (8)


El Consell Comarcal contracta dones majors de 50 anys de la comarca i en situació de desocupació\nSón un total de 6 dones, que desenvoluparan diferents feines adaptades al seu perfil professional dins del propi Consell i també en ajuntaments de la Comarca\nAquest mes de gener han començat a treballar al Consell Comarcal un total de sis dones en situació d’atur, gràcies al Programa Treball i Formació DONA 2020. Aquestes dones treballaran durant dotze mesos desenvolupant diverses tasques al mateix Consell Comarcal, al Centre Ocupacional Tramuntana i als municipis d’Ullà, Albons, Begur i Calonge. Aquest programa també té associada la contractació d’una tècnica coordinadora. Les tasques portades a terme per les dones contractades estan estretament relacionades amb els seus perfils professionals.\nAquestes contractacions formen part del Programa Treball i Formació DONA 2020, que té dues línies d’actuació, una destinada a dones majors de 52 anys que no estiguin cobrant cap prestació ni ajut i, l’altra, per a dones víctimes de violència de gènere. Aquestes dues línies sorgeixen de la precarietat d’aquests col·lectius a l’hora d’accedir al mercat laboral.\nPer una banda el programa suposa una experiència laboral per diferents perfils professionals, com són peons de manteniment, auxiliars administratives i educadores ambientals. Per l’altra, dues accions formatives transversals de 60h en Intel·ligència Emocional i Competències Digitals Bàsiques.\nEl conseller de Promoció Econòmica del Consell Comarcal, Xavier Dilmé, considera que aquests tipus de convocatòries “són més necessàries que mai” i anima a les administracions que disposen d’aquests fons, Estat i Generalitat, “a ser més ambicioses amb aquest tipus de convocatòries perquè entenem que encara són poques places davant la situació excepcional que vivim. Cal prioritzar la formació i l’ocupació, tant per parar el cop ara com per estar el màxim de preparats per afrontar l’endemà amb garanties”.\nAquest programa està subvencionat pel Servei d’Ocupació de Catalunya, el Ministeri de Treball i Economia Social i el Fons Social Europeu. En col·laboració amb el Consell Comarcal del Baix Empordà, hi ha diferents municipis de la comarca participants al projecte. En aquesta convocatòria en concret hi col·laboren els Ajuntaments d’Ullà, Albons, Calonge i Begur.


L´EP i JO. Diari de una amistad no desitjada.: 2010\nOCTAU - L´EP i JO .- DOS DISSABTES. UN VIATGE, UNA NOTÍCIA I UNA PROPOSICIÓ.\nCom ja sabeu, estic en l'Associació Parkinson València, en esta associació, ja ho deia en una entrada anterior, des del mes d'abril, es realitza una teràpia mensual per a persones afectades de l'EP, i que tenen menys de 55 anys.\nEl programa s'anomena APROPA´ T.\nEl dissabte 25 de setembre, va ser la meua tercera reunió amb el grup.\nCom ja he dit en diverses ocasions, el viatge fins a València, es realitza en tres etapes.\nL'etapa d'autopista amb un vehicule turisme. Eixa etapa és la millor, perquè jo, que sóc un apassionat del volant, que la carretera m'encanta, que tindre el volant entre les meues mans em produïx una satisfacció, que podria comparar de fumar un cigarret després de tres anys sense fumar.\n- Algú ha experimentat eixa sensació?. La del cigarret?.\nPreparar un viatge, haver d'eixir de viatge, em produïa, i inclús hui, em produïx una sensació agradable, m'excita, comence a somiar, previsualitze la ruta. Busque la meua guia de tota la vida, plena de retalls i rutes sense realitzar, eixes que faria quan em jubilara, i amb la rulot que compraríem, ens n'aniríem Sari i jo pel món.\nPodia tindre mil quilòmetres el meu peu en l'accelerador, el vehicul recordant-se de la meua família, i els meus ulls, perdent de vista, de tant en tant, el traçat negre de l'asfalt, per a girar a un costat i a un altre, curiosos, i veure qualsevol detall del paisatge. El verd és, el favorit dels meus ulls i del regidor de la meua consciència. I el blau del mar, el color del què no puc estar lluny.\nParar era per necessitat i amb una sensació de pèrdua d'un temps preciós. Parar, si no era per a donar l'aliment al vehicule, o realitzar alguna funció fisiològica. A tot això perquè no tenim a mà, el material que supose usen els astronautes, d'haver existit tal material, les parades s'haurien circumscrit a posar la gasolina.\nA Xeraco els dissabtes a eixes hores, el trafic de personal és escàs, però conforme s´acostem a València, el vagó s'ompli, inclús hi ha gent de peu. Durant el trajecte d'anada, comence esta entrada, però el vagó té molt de repicament per a continuar escrivint.\nPorte amb mi el llibre, que en un altre lloc he anomenat ja, del psiquiatre Luis Rojas Marcos, i que es titula “Superar l'adversitat”.\nQuan escric açò, recorde que el meu diari sobre L`EP i Jo, té un capitule pendent, i és el que va des del dia que em van comunicar el nom de la meua malaltia, fins al moment que podem dir, ja una senyal d`acceptació. És enganyós el que he dit. Açò no s'accepta un bon dia, és un procés interior. El procés ha de donar-se, i cal saber afrontar-ho, i si no va bé, es compta amb la intervenció i el recolzament dels professionals de l'Associació i sobretot, de l'entorn familiar .\nEn meu procés, el relat esta inèdit, l´estic redactant amb mim, perquè quede clar per si altres poden aprofitar les meues experiències. És complex, i les idees que vull explicar difícils d'expressar, però a tot això, el llibre de Rojas Marcos, m'ha servit per a definir i preparar-me per a comptar, en eixe capitul\npendent, com crec jo, he arribat a este punt i a més amb idees positives.\nLes meues nits de blanc setí, em donen temps per a arribar a eixe estat, per ara, acceptable.\nArribe hui molt just, demane a l'eixida de l'estació un taxi. Mala fama tenen els taxistes. El meu... de hui….\n - Que dius Vicent,?. el teu de hui?.\n - Meu. Si meu!. Sa mare, la del taxista, que no té cap culpa.\nDe l'estació del Nord al carrer Chiva, seu de l'associació, fent un passeig és el que m'agrada, però si arribe molt just, agafe un taxi, que aproximadament val 2 euros. Li done, el que tinc 20 euros, i la seua lletania, crec que va ser mes llarga que la dels cristians i musulmans junts. Vaig pensar que millor callar, només li vaiag dir, quant ment a la verge, ja que, en els seus exabruptes, la verge era actora principal, per la qual cosa li vaig manifestar que jo creia que, esta no havia vingut amb mi.\nBo, un bon representant de la professió..\nBibi, la fisioterapeuta de l'associació, ens rep, ja que és ella qui ens acompanya hui.\nLa fisioteràpia és molt útil per a millorar la qualitat de vida dels malalts de Parkinson. L'EP és un desorde del sistema nerviós central que afecta estructures del cervell encarregades del control i coordinació del moviment, del manteniment del to muscular i de la postura. Per això, amb la fisioteràpia milloren els símptomes que afecten la funció motora.\n- Lentitud de moviment, no balanceig dels braços, rigidesa muscular, trastorns posturals, trastorns en la marxa i l'equilibri, tremolor.\nBibi, comença per una explicació teòrica, però prompte veu que el millor és anar a la practica. Els cinc que assistim, no anem preparats, no portem la roba apropiada per a fer exercicis. Ja sabem que la pròxima reunió de fisio, hem de portar roba d´atletes.\nNo passa res, estoretes i al sòl. Exercicis d'assentar-se i alçar-se. Estirades. Respiració. Consells per a mantindre una bona postura, tant de peu, com assentats.\nBo, entretinguda però, per al mi, que l'exercici que faig a casa, es limita a caminar, estes posturetes, les hauré de treballar, ja que no arribe i després venen els "dolorcillos" per algun costat del cos.\nAcabem i ajudem a tancar la persiana, que a pesar de ser automàtica, té algun problema i no tanca.\nEn el carrer conversem un estoneta:\n - Joer que fred fa hui ací.\n - No. Anit, anit si que xuclava be.\n - Bo, fins a la pròxima.\nAmb J. i com em ve de pas, vaig fins a la parada del seu autobús. Em comenta que ja fa temps que esta en l'Associació. Em diu que la cosa és "jodidilla" i que porta alguns problemes, treball, família, amics.\nSobretot, el tema familiar li preocupa. Es necessita que la família entenga i reconega que la persona que era, està, però ha canviat. Ja no és la mateixa per molt que s'esforcen els uns i els altres a voler mantindre una ficció.\nSe'n va ràpid, veig quan s'allunya que la seua postura no és dreçada ni recta, al caminar, la part superior del seu cos, des de la cintura, va un poc per davant, a més, va escorat a l'esquerra.\nDe passeig, pel carrer Conca fins a Guillém de Castro, carrer Xàtiva, a l'estació.\nHe notat, que els passejos des del carrer Chiva on esta l'Associació, fins a l'estació em van bé. Em servixen per a digerir el que durant l'hora i mitja de teràpia hem tractat. Clar que, divague, i se'm van els pensaments cap a altres latituds, a vegades plàcides i agradables. De les divagacions cap a l'altre costat menys plàcid, millor no parlar, però que existixen, clar. Rectifique, millor parlar, però amb un professional. L'ajuda psicològica, demanar l'ajuda psicològica, ha de ser una acte a què no hem de renunciar ni deixar passar. La nostra estabilitat, acceptació i ganes de seguir, si fluixegen, no cal esperar que tornen, cal posar-ho davant del professional que ens ajudara a tractar i adreçar la qüestió.. Açò no és el mar, onada va onada torna. Hi ha que solucionar quant mes rapit millor.\nQuan arribe a l'estació, llig el correu de l'ordinador i m'alegra rebre un correu, acompanyat d'una canço´.\nDormi-lona de volta, amb algun despert que aprofite per a llegir a Rojas Marcos.\nEn el Servici d'Aigües, la tecnologia del telecontrol i telecomandament és de Sofrel, del Grup Lacoix.\nFa mes de deu anys que funciona a plena satisfacció, tenint controlada l'eixida i posada en marxa dels pous, el control d'ompliment dels depòsits d'aigua, el control de la coloració i els accessos a les instal•lacions.\nTenim programació i ordenes de posada en marxa dels pous i control sectorializacio dels consums per mitjà d'estacions LS, per les que tenim, diàriament els fluxos de consum, y podent detectar per això, els fraus que es produïxen. De tant en tant hi ha ciutadans, anem a etiquetar-los, de poc solidaris. I creieu-me que n'hi ha.\nLa renovació i actualització dels equips, fa que quede obsoleta la informació que vaig adquirir quan s'instal•la, gràcies a dos cursos de formació a què vaig assistir en les oficines de Madrid.\nLa instal•lació per mitjà de telecontrol-telecomandament de la depuradora de la platja de La fustera i els equips LS, la possible instal•lació d'una estació en la muntanya Siguili (Benidoleig), feien aconsellable una posada al dia.\nBé, agafe uns dies de vacacions, vaig a Madrid, i assistisc al curs en la mesura que em deixa el meu cos.\nUn retrobament amb Sonia, Mª Prado, José María i Felipe, tot ells han passat per Benissa i recorden els arrossos de Casa Cantó. I supose que les vistes des del mirador de Pedramala, per mostra-los una de les millors vistes de La Marina. Salude també a Ana i a Marcos, amb als que tracte pel telefon.\nAmb el seu tracte amable, la meua llibertat de moviment, assimile el que puc, ja que tant de temps tancat i atent, em produïxen un sopor, que, encara sort que vaig avisar d'esta actitud meua, si no, el meu bon amic José Mª, hauria pensat que no m'interessava per a res el que ell tan detalladament i amb paciència ens anava transmetent.\nVaig assistir, al musical “Mamma mia!”, que em va retrotraure a temps passats. Feliços?. Clar, com ara. Per al mi, qualsevol temps passat no va ser millor. Sempre, passat el temps, veiem que algo no s'aprofitá. Però això ho veiem després, “a toro pasao”, quan sabem algo mes, que en el seu moment no sabíem. Per això no va ser millor. Va ser i va ser bo. Millor és demà que sabem tot fins al moment i cal aprofitar eixa saviesa per a fer tot allò que ens deixarem per fer, que vam fer malament o regular.\nEl viatge, també va servir per a la meua reflexió i adaptació al nou estat, a mi la relació amb esta amistat nova, que ací s'ha quedat, a pesar que a mi ni m'interessa ni vull fer-li cas. Jo per si de cas, l´ignore el que puc no siga que a mes es porte a altres amics a viure amb mi. Millor no el molest i si cal aguantar-ho, pues ho aguantem.\nEl dissabte Apropa´t del 30 d'octubre, va ser el torn de Bárbara, Treballadora Social de l'Associació.\nA la reunió assistim el grup habitual dels sis, més la filla de V. que ha vingut per a acompanyar-lo.\nPer a la mi és una reunió molt clarificadora de la situació personal respecte al treball, les minusvalideses, les discapacitats, la Llei de Dependència, etc,\nElla explica, i pense que jo havia planejat la meua jubilació als 60 anys, quedara la pensió que quedara, i posaren els llimis de jubilació o càlculs de bases de cotització noves que volgueren, siga Zapatero, Rajoy, o qui els succeïsca. Ara amb este amic agafat al bescoll, ja no se quan arribara eixe moment. El cas serà estar preparat.\nI sapieu, estic preparat.\nTinc tantes coses per fer.\nReflexione ací, que esta disquisició, estos senyors no les tenen, les seues jubilacions, poden ser quan això vullguen, sense preocupacions extraordinàries per la pensió que els quedara. A ells el Pacte de Toledo, a què apel•len constantment, crec jo els afecta ben poc. I no vull reflexionar mes, perquè em queda el dubte que, maleït l'interés per complir els Pactes de Toledo, amb el poc que això els afecta ells. Si els anara amb això la seua futura pensió, mes els picaria i a rascar-se ràpid. Així, nos pica res.\nDesprés de la reunió vaig un tram del meu passeig fins a l'estació amb R., l'encara no assumix, i ho sent, perquè ho veig patir. Crec jo, açò serà cosa de poc de temps. Així se'l dic. És intel•ligent i segur que ho trau avant.\nTindre una carrera, un negoci pròsper, uns ingressos i un estatus, i de sobte, xic, ha vingut EP, i una vegada assentat en la teua vida, ja tens que adapta't a eixe nou familiar, que és, creieu-ho, un emprenyament.\nTres coincidim, la càmera fotogràfica es un aliat. I fotos capa si fotos cap allà.\nEl dijous 11 de novembre, els participants del programa Apropa`t, voluntaris, seran entrevistats, en l'Associació.\n - M'apunte.\nI així, el dijous, molt endiumenjat, allà passaré una entrevista que en principi s'emetia l'endemà, però serà la setmana pròxima. Les activitats de la Fundació Gent X Gent, la proximitat del TELEMARATO de Canal 9, el dia 19 de desembre, fa que es produïsquen estos moviments d'informació.\nLa Fundació Gent X Gent, enguany dedicara els fons que arreplegue, als programes d'investigació de l'Alzheimer i altres malalties neurodegeneratives.\nEl càmera pren plans de les nostres evolucions i la nostra xarrada al voltant de la taula de reunions, on Conchi és la veu cantant. Després passem a una sala on es fa una entrevista personal, curta i sense aprofundir massa. La periodista, no em pregunteu el nom, ja sabeu que no sóc bo per a això, si que se'ls seus cognoms, quan li doní el meu correu perquè enviara còpia de la gravació, em va dir que ella també escrivia així el seu correu. Ibanez. Ella és Ibáñez Ibáñez.\n - Carambos, m'ha guanyat amb això d'Ibáñez.\nL'endemà cridaetes i comentaris per la patinada, tots una hora davant de la tele, i res. Bo, la setmana que ve serà.\nI UNA PROPOSICIÓ\nTelegràficament, perquè m'estenc ja massa i no vull avorrir als que amb tanta paciència em seguiu.\n - Vicent, per a la MARATÓ de Canal 9 el dia 19, la Fundació Gent x Gent, vol estar un dia en la vida d'un malalt de Parkinson. Havíem pensat en tu. Seria estar tot un dia amb tu, i després el dia del TELEMARATO, et farien una entrevista en el plat del TELEMARATO.\nI jo conteste.\n- Clar que si Conchi. M´apunte.\n- Xe tu, a l`Alqueria Blanca em veig. Després al Hollywood eixe, i després, bo després ja veurem ....\nEtiquetes de comentaris: Asociacion Parkinson Valencia, Canal 9. Gentpergent, Sofrel, Telemarató\nOCTAU - L´EP i JO .- DOS DISSABTES. UN VIATGE, UN...


Número del document ENS/0181/2012\nNúmero de control 12170023\narticle 4.3 modificat per l' ORDRE ENS/230/2016, de 29 d'agost, per la qual es modifiquen diverses ordres de preus públics que gestiona el Departament d'Ensenyament, per incloure-hi exempcions per als alumnes que han obtingut matrícula d'honor en el batxillerat o el premi extraordinari de batxillerat, i per a les persones menors tutelades i les persones joves extutelades.\nS'afegeixen els supòsits d'exempció g) i h)\nL’article 3.5 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació situa entre els ensenyaments que conformem l’educació superior els ensenyaments de formació professional de grau superior i els ensenyaments professionals d’arts plàstiques i disseny de grau superior. D’altra banda, l’article 4 de la mateixa Llei, i l’article 5.2 de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d’educació, no inclouen entre els ensenyaments declarats gratuïts els cicles formatius de grau superior.\nEn aquest marc normatiu que encabeix els cicles formatius de grau superior dintre dels ensenyaments superiors, es considera convenient establir una aportació econòmica a càrrec de les persones que utilitzen el servei, opció que ja existeix en els ensenyaments artístics superiors, els ensenyaments d’esports i els universitaris.\n1.1 Crear els següents preus públics pels ensenyaments de formació professional inicial i d’arts plàstiques i disseny derivats de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació (LOE), impartits en els centres dependents del Departament d’Ensenyament:\na) Matrícula per curs en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny.\nEl preu de matrícula per curs comprèn totes les unitats formatives i, si s’escau, el mòdul de formació en centres de treball o el mòdul de formació en empreses, estudis i tallers que el centre tingui programats durant el curs.\nL’alumne que es matriculi a totes les unitats formatives del curs ha de satisfer necessàriament el preu de matrícula per curs, sense possibilitat d’optar per satisfer el preu de matrícula per les diverses unitats formatives que l’integren.\nL’alumne pot optar per satisfer el preu de la matrícula per curs, tot i que no hagi de matricular-se en la totalitat de les unitats formatives que el componen.\nL’alumne que es matriculi en unitats formatives de dos cursos diferents pot optar per satisfer el preu de la matrícula per curs.\nb) Matrícula per unitat formativa en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny.\nc) Matrícula en el mòdul de formació en centres de treball (FCT) en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial. El preu de la matrícula d’aquest mòdul també inclou la matrícula que es faci en el curs següent, a fi de completar la durada del mòdul.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers, en el cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny que el centre tingui programat per al curs.\nEl preu de la matrícula d’aquesta fase inclou també la matrícula del curs següent, a fi de completar la durada de la fase.\nA l’alumnat que el curs acadèmic 2012-2013 estigui matriculat en el segon curs d’un cicle formatiu LOE, els preus públics creats a l’article 1.1 d’aquesta Ordre se li apliquen d’acord amb el que n’estableix la disposició transitòria primera.\n1.2 Crear els següents preus públics per als ensenyaments de formació professional específica i per als d’arts plàstiques i disseny derivats de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d’octubre, d’ordenació general del sistema educatiu (LOGSE), impartits en centres dependents del Departament d’Ensenyament:\na) Matrícula per curs en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica i en el d’arts plàstiques i disseny.\nEl preu de la matrícula per curs comprèn tots els crèdits o mòduls i, si s’escau, el mòdul de formació en centres de treball o la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers que el centre tingui programats durant el curs.\nL’alumne que es matriculi a tots els crèdits o mòduls del curs ha de satisfer necessàriament el preu de matrícula per curs, sense possibilitat d’optar per satisfer el preu de matrícula pels diversos crèdits o mòduls que l’integren.\nL’alumne pot optar per satisfer el preu de matrícula per curs, tot i que no hagi de matricular-se en la totalitat dels crèdits o mòduls que el componen.\nL’alumne que es matriculi en crèdits o mòduls de dos cursos diferents pot optar a satisfer el preu de la matrícula per un curs.\nb) Matrícula per crèdit en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica i en el d’arts plàstiques i disseny.\nc) Matrícula pel mòdul de formació en centres de treball (FCT) en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica.\nEl preu de la matrícula d’aquest mòdul també inclou la matrícula del curs següent, a fi de completar la durada del mòdul.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers en el cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny que el centre tingui programada durant el curs.\nEl preu de la matrícula d’aquesta fase també inclou la matrícula del curs següent, a fi de completar la durada de la fase.\ne) Matrícula per la compleció, per crèdit del cicle formatiu de grau superior de formació professional específica o per mòdul en el d’arts plàstiques i disseny.\nA l’alumnat que el curs acadèmic 2012-2013 estigui matriculat en el segon curs d’un cicle formatiu LOGSE, els preus públics creats a l’article 1.2 d’aquesta Ordre se li apliquen d’acord amb el que n’estableix la disposició transitòria segona.\n2.1 Es fixen, a partir del curs 2012-2013, els següents imports per als preus públics creats a l’article 1.1 d’aquesta Ordre:\na) Matrícula per curs en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny: 360,00 euros.\nb) Matrícula per unitat formativa en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny: 25,00 euros.\nc) Matrícula pel mòdul de formació en centres de treball (FCT) en el cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial: 25,00 euros.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers, en el cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny: 25,00 euros.\n2.2 Es fixen, a partir del curs 2012-2013, els següents imports per als preus públics creats a l’article 1.2 d’aquesta Ordre:\na) Matrícula per curs en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica i en el d’arts plàstiques i disseny: 360,00 euros.\nb) Matrícula per crèdit en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica o per mòdul en el d’arts plàstiques i disseny: 65,00 euros.\nc) Matrícula per mòdul de formació en centres de treball (FCT) en el cicle formatiu de grau superior de formació professional específica: 65,00 euros.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers, en el cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny: 65,00 euros.\ne) Matrícula per la compleció, per crèdit del cicle formatiu de grau superior de formació professional específica o per mòdul en el d’arts plàstiques i disseny: 20,00 euros.\nA sol·licitud de l’alumne, es pot fraccionar el pagament en dues parts iguals, a ingressar en els mesos de juliol i de setembre, de forma que la matrícula s’entendrà formalitzada un cop acreditat l’ingrés del segon termini.\n4.1 Els centres apliquen a les persones que utilitzin aquest servei, amb la justificació documental prèvia, les bonificacions i exempcions que estableix aquest article.\na) Les persones membres de famílies nombroses classificades en la categoria general i les persones membres de famílies monoparentals.\nb) Les persones que en el curs acadèmic anterior han obtingut una beca o ajut a l’estudi del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport.\nRetorn del 50 per 100 del preu públic\nEls centres han de retornar el 50 per 100 de l’import del preu públic a l’alumnat que obtingui, per al mateix curs acadèmic, una beca o ajut a l’estudi del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport.\nAquest retorn no és acumulable, en el mateix curs acadèmic, a la bonificació prevista a l’article 4.2.\nAquests alumnes que sol·licitin la beca han d’ingressar l’import del preu per matrícula que els correspongui, i un cop hagin obtingut la beca o ajut a l’estudi esmentats del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport, ho han d’acreditar davant de la direcció del centre.\nAlumnat matriculat en el segon curs d’un cicle formatiu LOE en el curs acadèmic 2012-2013\nA l’alumnat matriculat durant el curs acadèmic 2012-2013 en el segon curs LOE dels ensenyaments de formació professional inicial o d’arts plàstiques i disseny, en centres dependents del Departament d’Ensenyament, els preus públics creats a l’article 1.1 se li apliquen de la següent forma:\na) Matrícula en el segon curs d’un cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny. La matrícula per curs comprèn totes les unitats formatives i, si s’escau, el mòdul de formació en centres de treball o la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers que el centre tingui programats durant el curs. L’alumne pot optar per satisfer el preu de la matrícula per curs, tot i que no hagi de cursar la totalitat de les unitats formatives que el componen: 180,00 euros.\nL’alumnat que, en el curs acadèmic 2012-2013 segueixi el segon curs per haver promocionat de primer a segon curs, amb alguna unitat formativa pendent de primer curs, únicament ha de satisfer l’import de la matrícula corresponent (per curs o per unitats formatives, a la seva elecció) al segon curs, i no ha de satisfer cap import per les unitats formatives de primer curs.\nL’alumnat que, en el curs acadèmic 2012-2013 no hagi promocionat de primer a segon curs, si bé es matricula d’alguna unitat formativa de segon curs, únicament ha de satisfer l’import de la matrícula corresponent al primer curs (per curs o per unitats formatives, a la seva elecció), i no ha de satisfer cap import per les unitats formatives de segon curs.\nb) Matrícula per unitat formativa de segon curs d’un cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial i en el d’arts plàstiques i disseny: 12,00 euros.\nc) Matrícula en el mòdul de formació en centres de treball en el segon curs en un cicle formatiu de grau superior de formació professional inicial: 12,00 euros.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers en el segon curs en un cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny: 12,00 euros.\nAlumnat matriculat en el segon curs d’un cicle formatiu LOGSE en el curs acadèmic 2012-2013\nA l’alumnat matriculat durant el curs acadèmic 2012-2013 en el segon curs LOGSE dels ensenyaments de formació professional específica o d’arts plàstiques i disseny, en centres dependents del Departament d’Ensenyament, els preus públics creats a l’article 1.2 se li apliquen de la següent forma:\na) Matrícula en el segon curs d’un cicle formatiu de grau superior de formació professional específica i d’arts plàstiques i disseny: 180,00 euros.\nL’alumnat que, en el curs acadèmic 2012-2013 segueixi el segon curs per haver promocionat de primer curs a segon curs, amb algun crèdit o mòdul pendent de primer curs, únicament ha de satisfer l’import del preu de la matrícula corresponent al segon curs (per curs, per crèdits o per mòduls, a la seva elecció), i no ha de satisfer cap import dels crèdits o mòduls de primer curs.\nL’alumnat que en el curs acadèmic 2012-2013 no hagi promocionat de primer curs a segon curs, si bé es matricula d’algun crèdit o mòdul de segon curs, únicament ha de satisfer l’import de la matrícula corresponent al primer curs (per curs, per crèdits o per mòduls, a la seva elecció), i no ha de satisfer cap import dels crèdits o mòduls de segon curs.\nb) Matrícula per crèdit en el segon curs d’un cicle formatiu de grau superior de formació professional específica i en el d’arts plàstiques i disseny: 32,00 euros.\nc) Matrícula en el mòdul de formació en centres de treball en el segon curs en un cicle formatiu de grau superior de formació professional específica: 32,00 euros.\nd) Matrícula en la fase de formació pràctica en empreses, estudis i tallers en el segon curs en un cicle formatiu de grau superior d’arts plàstiques i disseny: 32,00 euros.


La méteo: el cap de setmana començarà amb temperatures altes però l'hivern encara tornarà\nDemà apareixeran algunes tempestes al Pirineu però en general els dies vinents hi haurà més sol que núvols\nBarcelonaAvui la temperatura encara ha pujat una mica més que els dies anteriors. Tot i els núvols prims el termòmetre s'ha enfilat fins als 26 graus a Lleida i a Mollerussa, fins als 25 a les Borges Blanques i a Artesa de Segre, i fins als 24 Tremp. L'entrada de pols del Sàhara no s'ha fet notar per ara de forma intensa. Enlloc se superen els nivells de partícules PM10 permesos, tot i que a Lleida la mitjana de les últimes 24 hores se situava aquesta tarda en 42 ug/m3 d'aire, a prop dels 50 que són el màxim permès.\nDemà farà sol, però a la tarda descarregaran algunes tempestes al Pirineu. No seran ruixats generals a la serralada, sinó que afectaran sobretot punts del Pirineu Occidental. També hi haurà alguns ruixats localment intensos als Ports. Ahir ja us explicàvem que el temps dels pròxims quatre dies serà més tranquil del que semblava en un inici, i el cert és que aquesta idea s'ha anat confirmant en les últimes actualitzacions dels models de previsió.\nAcumulacions de precipitació previstes per aquest divendres\nDissabte i diumenge hi haurà algunes estones de cel mig ennuvolat en comarques de Girona i de Barcelona, però en general el sol predominarà. Dissabte a la tarda fins i tot s'escaparan ruixats puntuals al Ripollès i en punts de la serralada Transversal, però tot apunta a fenòmens molt aïllats. També dilluns serà un dia assolellat ben bé fins a última hora.\nPel que fa a la temperatura sí que hi haurà alguns canvis notables els dies vinents. Demà i dissabte seguirà l'ambient primaveral i les màximes fins i tot pujaran una mica més en punts de la costa i del prelitoral. El cap de setmana començarà amb més sensació de primavera a prop de mar, però per contra diumenge una entrada d'aire més fred farà baixar el termòmetre de 3 a 5 graus en molts punts del Pirineu, de la Catalunya Central i en comarques de Girona. La tramuntana i el mestral es deixaran sentir entre dissabte a la tarda i diumenge al migdia.\nDiferència prevista entre la temperatura màxima d'avui i la de dissabte\nSón dies de vacances per a molta gent i el temps és important, però si avui fos un dijous normal sens dubte estaríem parlant sobretot de l'entrada d'aire fred que s'entreveu per a la setmana que ve. Els últims models de previsió ja donen per bastant segura aquesta forta baixada de la temperatura a mitjans de la setmana vinent, i és fins i tot possible que es tracti d'una situació excepcional per ser abril.\nCal esperar una baixada que pot ser d'entre 5 i 10 graus en general i que podria arribar a ser de fins a 15 en algunes comarques del nord. Encara hi ha incertesa però és bastant possible un escenari que pugui fer mal als conreus. La temperatura cauria en picat sobretot entre dimecres i divendres que ve. A més a més és possible que el gir en el temps vagi acompanyat de ruixats de neu en cotes molt baixes al Pirineu i en algunes comarques de Girona i de Barcelona. Caldrà seguir-ho molt de prop.


El web de l'Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt aposta per millorar l'atenció al ciutadà durant els 365 dies de l'any i les 24 hores del dia; facilitant els tràmits amb l'administració local i oferint informació actualitzada diàriament.\nEl projecte es va impulsar l'any 2005 des de l'Ajuntament, amb el suport de la Diputació de Barcelona, i l'Àrea de Comunicació i Premsa es fa càrrec de l'actualització.\nEl web és, en primer lloc, un portal informatiu. És l'eina de comunicació digital a través de la qual l'Ajuntament difon l'actualitat local. A més de les notícies del dia a dia i de la feina de les àrees municipals, hi tenen cabuda informacions d'entitats o de personalitats de la població. Per estar al dia, el web ofereix un servei de recepció de notes de premsa. En l'apartat d'informació local també s'hi poden trobar, en format pdf, els butlletins d'informació municipal dels mesos anteriors.\nL'agenda d'activitats ofereix la possibilitat d'afegir actes que després es validen des del consistori. Les entitats i associacions poden gaudir d'aquest servei, sempre i quan els actes que s'hi anunciïn siguin oberts a tothom i gratuïts.\nAquesta voluntat d'interacció es demostra també amb la bústia virtual "L'Ajuntament més a prop", a través de la qual els ciutadans poden fer arribar els seus comentaris, queixes o suggeriments a l'Ajuntament i a l'alcalde. El web també permet posar en marxa tota mena de formularis i enquestes, així com àlbums de fotos.\nA més de la informació, un altre punt fort del web és l'apartat relatiu als serveis, tràmits i normativa. S'han dedicat molts esforços per oferir una secció prou detallada sobre la tasca que porten a terme les regidories i els diferents equipaments de Sant Vicenç. Aquest apartat es complementa amb una secció molt extensa dedicada a explicar els tràmits que els ciutadans poden fer: s'informa de com iniciar-los, hi ha tot el material i els formularis necessaris per tal de fer les sol·licituds corresponents i s'hi troben les dades de contacte de cada departament. A més, en el tauler d'anuncis hi ha tota la informació relacionada amb publicacions d'anuncis oficials (licitacions, oferta pública de treball, aprovacions...) També s'hi penja cada mes l'ordre del dia dels plens municipals, així com les actes de les sessions. A banda d'aquests dos grans blocs, hi ha altres apartats destacats amb informació pràctica sobre l'Ajuntament, el municipi, les entitats i el turisme.\n(actualització 11 de juliol de 2011)\nTemes: Sant Vicenç de Montalt, Sant Vicenç de Montalt. Biblioteca La Muntala, Biblioteca virtual


“La feina ben feta sí que dignifica” « Nitjorn\nEntrevistes, articles, ponències, cursos i materials autoformatius de la Patrícia Agüera Pàmies, coordinadora de TransEducaMundi. Assessorament i disseny tecnopedagògics, secretària de FEMTICC. Dones actives i TICC, assessora pedagògica i lingüística de Neokinok.tv, col·laboradora d’AulaMèdia, membre de les Comissions Gestora, Permanent i Web de La Xarxa d’Educació en Comunicació.\nVídeo-entrevista a Patrícia Agüera Pàmies, Neokinok.tv i TransEducaMundi. Assessorament i disseny tecnopedagògics, 2008. Vídeo en línia.\nEducació i pantalles, Carmen Marfà i AulaMèdia, 2008. DVD.\nEl dret a l’Educació en Comunicació, La Xarxa d’Educació en Comunicació, 2006 i 2007. DVD.\n“Entrevista a Patrícia Agüera Pàmies” (de Laura M. Saus), AulaMèdia, abril de 2006.\n“Una experiència educativa sobre la publicitat sexista“, AulaMèdia, setembre de 2011.\n“Una injecció de sabers“, AulaMèdia, maig de 2011.\n“¿Les tecnologies aplicades a l’educació canvien els models pedagògics?“, AulaMèdia, març de 2011. Amb Cristina Ceide i Lorena Herrero.\n“Tecnologies i Educació: disfuncions i perspectives de canvi“, AulaMèdia, setembre de 2010. Amb Cristina Ceide i Lorena Herrero.\n“Què aporten les tecnologies a l’ensenyament i a l’aprenentatge?“, AulaMèdia, novembre de 2009. Amb Cristina Ceide i Lorena Herrero.\n“Integració de les TIC als centres d’educació formal”, AulaMèdia, maig de 2008.\n“Entrevista a Estrella Gorjón”, AulaMèdia, gener de 2008.\n“Macedònia de TIC”, AulaMèdia, octubre de 2007.\n“El cinema, una eina d’educació integral i transdisciplinària”, AulaMèdia, maig de 2007.\n“Entrevista a Jordi Sales”, AulaMèdia, febrer de 2007.\n“Educar en Comunicació des d’un Entorn Virtual d’Aprenentatge”, AulaMèdia, gener de 2007. També publicat a Educación en valores el maig de l’any 2007. [http://www.educacionenvalores.org/article.php3?id_article=1571]\n“Per un model sostenible de televisió” (amb Daniel Miracle), AulaMèdia, setembre de 2006.\n“Educación en Comunicación, un derecho del siglo XXI”, Diagonal, juny de 2006.\n“L’escola i el món de la publicitat” (amb Laia Soler Picanyol), AulaMèdia, maig de 2006.\n“Noves i velles pantalles”. Trobada 2008 de La Xarxa d’Educació en Comunicació. Octubre de 2008. Col·legi de Periodistes de Catalunya. Barcelona.\n“L’educació a la societat del coneixement”. II Seminari “Educar en Comunicació. Propostes i experiències”. Juliol de 2008. Escola d’Arts i Oficis. Escola del Treball. Barcelona.\nTaula rodona: “Noves possibilitats de les pantalles”. Jornades Educació i pantalles en el segle XXI. Gener de 2008. Escola Industrial. Barcelona.\n“Educar en pantalles”. III Seminari d’Educació en Comunicació. Febrer i març de 2007. Centre Internacional de Premsa. Barcelona.\nPresentació de la Trobada 2007 d’Educació en Comunicació “Contra l’analfabetisme mediàtic!”. Octubre de 2007. Col·legi de Periodistes de Catalunya. Barcelona.\n“Educació i cinema”. Jornades CinEscola. El cinema a l’aula. Gener de 2007. Pati Manning. Centre d’Estudis i Recursos Culturals. Barcelona.\n“Per un model sostenible de televisió als centres educatius” (amb Daniel Miracle). Trobada 2006 “El dret a l’Educació en Comunicació”. Maig de 2006. Centre Cívic Sagrada Família. Barcelona.\nEducació i weblogs. Disseny tecnopedagògic i formació. Vª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2010.\nIniciació a Moodle per al professorat. Disseny tecnopedagògic i formació. Fundació Trams. Juliol de 2009.\nEducar amb edublogs i Entorns virtuals d’aprenentatge col·laboratiu. Disseny tecnopedagògic i coformació amb Azucena Vázquez Gutiérrez. IVª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2009.\nEducar amb edublogs. Disseny tecnopedagògic i coformació amb Azucena Vázquez Gutiérrez i Franc Villafuerte Calzado. IIIª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2008.\nEntorns virtuals d’aprenentatge col·laboratiu. Disseny tecnopedagògic i coformació amb Azucena Vázquez Gutiérrez i Franc Villafuerte Calzado. IIIª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2008.\nEdublogs i entorns virtuals d’aprenentatge col·laboratiu. Disseny tecnopedagògic i coformació amb Franc Villafuerte Calzado. IIª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2007.\nTelevisió creativa. Disseny i coformació amb Daniel Miracle. IIª Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació d’AulaMèdia. Juliol de 2007.\nDescàrrega i instal·lació de programari lliure portàtil.


Projecte Home atén 50 lleidatans al nou servei de Tremp | Pallars Digital\nProjecte Home atén 50 lleidatans al nou servei de Tremp\nL'alcohol supera la cocaïna com a substància principal de consum entre les persones adultes en tractament\nper Redacció, 1 de juliol de 2015 a les 10:32 |\nL’octubre de 2014, Projecte Home va obrir un nou Servei d’Atenció de les Addiccions destinat a les persones de les comarques de Lleida i situat a la localitat de Tremp. Durant els primers sis mesos de funcionament, aquest centre ha atès a 50 persones de les comarques lleidatanes. L’obertura del servei ofereix una major proximitat als usuaris, que fins ara s’havien desplaçar a Barcelona per rebre el tractament. D'aquesta manera, es facilita el seguiment del tractament i alhora l'estalvi econòmic del cost del transport.\nMolts dels usuaris d’aquest nou servei procedeixen de l’àrea pirinenca. Per tractar la situació actual de les drogodependències en aquesta zona, aquest divendres tindrà lloc a Tremp el '1r debat sobre Drogodependències: Realitats al Pallars', coorganitzat per Projecte Home i en el qual hi participaran diferents professionals del sector.\nL'alcohol supera la cocaïna com a substància principal de consum\nProjecte Home ha presentat l’informe anual sobre el perfil de persones amb drogodependències. El 2014 l’entitat ha atès un total de 2.349 persones amb problemes d’addiccions, un 29% més que l’any anterior. Les dades revelen que per primera vegada en els gairebé 20 anys d’història de l’entitat, l’alcohol supera la cocaïna com la substància principal de consum entre les persones adultes en tractament. En els darrers anys, les demandes per alcoholisme no han parat de créixer, fins un 40% dels usuaris l’any 2014, xifra que fa cinc anys era només del 26%.\nProjecte Home Catalunya és una ONG catalana creada el 1995 per al tractament, la prevenció i la sensibilització de les drogodependències i d'altres conductes addictives. Ha atès més de 20.000 persones amb problemes de drogues. Exerceix com a ONG de caràcter consultiu especial davant el Consell Econòmic i Social de Nacions Unides.\nSocietat, addiccions, drogodependències, alcoholisme, alcohol, Projecte Home


En què consisteixen les ajudes? A causa de la ràpida paràlisi de l'activitat, molts col·lectius que han vist reduïdes les seues rentes per treball, són els formats per aquelles persones que s'han hagut d'acollir a la reducció de jornada. Aquestes ajudes consisteixen en una compensació a la disminució dels ingressos a aquelles persones treballadores de la Comunitat Valenciana.\nRequisits per aconseguir l'ajuda:\nFigurar d'alta a la Seguretat Social\nHaver-se acollit a la reducció de jornada durant el termini de l'estat d'alarma en un porcentatge igual o superior al 50%, i haver-ho mantes almenys un mes.\nTindre domicili fiscal a la Comunitat Valenciana\nNo superar els 22.000 euros de base imposable en l'Impost de la Renda de les Persones Físiques corresponent a 2018\nSi la reducció de jornada és entre el 81% i el 100% = 600 €\nSi la reducció de jornada és entre el 81% i el 61% = 450 €\nSi la reducció de jornada és entre el 60% i el 50% = 300 €\nCom realitze la sol·licitud? Mitjançant el següent espai habilitat a la web de LABORA, denominat ECONCI. Si es realitza de forma telemàtica, es deurà tindre firma electrònica avançada, i de no tindre, deurà acudir a la representació mitjançant una altra persona que sí que en tinga.\nFins quan és el termini per presentar la sol·licitud? 15 dies hàbils (fins el 3 de juny)\nQuina documentació he d'aportar? Tota la documentació a entregar està especificada a la web, així com al Real Decret 58/2020, de 8 de maig, del Consell, on trobarà tota la informació de l'ajuda.\nAltes dades rellevants:\nLes ajudes es concedissen de forma directa i no requerirà altra justificació que l'acreditació dels requisits mencionats.\nEl pagament de la quantia es rep mitjançant transferència al compte bancari indicat. L'import s'alliberarà d'una sols vegada.\nAquesta subvenció és compatible amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat.\nAquesta informació és sols a títol informatiu. Consulta el següent enllaç oficial.\nNova edició Jornades Gastronòmiques 2020 Mengem a Vila-real Olla de la Plana


▷ ⭐Definició de metàstasi⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de metàstasi\nDefinició de metàstasi\nara pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula metàstasi, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa metàstasi.\nProcés patològic, infecciós o tumoral, en algun punt de l’organisme, que apareix com a resultat de la translació d’un procés idèntic preexistent en algun altre lloc no contigu.\nFocus secundari d’una malaltia.\nFase final en l’articulació d’un so determinat, en el curs de la qual els òrgans de la fonació abandonen la posició característica del so en qüestió i adopten la posició de repòs o preparen l’emissió del so següent.\n¿Cóm es diu metàstasi en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice metástasis en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en castellà metàstasi has de entendre que la seva traducció és metástasis pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar metàstasi\nEl càncer pot […] propagar-(produir metàstasi) des del seu lloc de […] origen cap a altres òrgans i parts del cos.\nResecció per les metàstasis (com per exemple, […] les reseccions pulmonars de les cèl·lules canceroses del pulmó).\nEl càncer es dissemina a […] altres teixits i òrgans (metàstasi)\nEls científics van desenvolupar una vacuna a partir de BORIS que frenava […] la propagació d’un tumor similar al de càncer de mama a altres parts del cos, un […] procés conegut com a metàstasi.\nGeneralment són […] grans, sovint desenvolupen metàstasi i aproximadament un 70% […] són malignes.\nAquest és el primer estudi a mostrar definitivament que no només el gen sinó […] la via condueixen a la metàstasi en el càncer de pròstata «, […] va assegurar Cichowski.\nPerò l’obligació de atallar i evitar que la metàstasi ens abast a tots és de tots.\nEl Pamidronate (de la classe dels bifosfonats) està comercialitzat a Europa per al tractament de la malaltia (moderada i severa) de Paget i, juntament […] amb la teràpia antineoplásica, […] per al tractament de metàstasi osteolítiques del càncer […] de mama i lesions osteolítiques del Mieloma múltiple.\nA causa de que el càncer de cèl·lules de Merkel creix ràpidament i […] sol disseminar-se per metàstasi, és possible que el metge […] també tregui els nòduls limfàtics propers.\nTractament preoperatori de les metàstasis hepàtiques del càncer de còlon.\nEl pronòstic és pitjor si la metàstasi prové del càncer […] de còlon.\nLes opcions terapèutiques disponibles inclouen la […] resecció quirúrgica de metàstasi aïllades, la teràpia […] amb dacarbacina, quimioteràpia en combinació i immunoteràpia.\nDisseminació del […] càncer a altres llocs (metàstasi)\nLes dones amb metàstasis distants prèvies o sincròniques […] s’exclourien d’aquesta part de la revisió.\nEwing sarcoma de cèl·lules també […] pot propagar (fer metàstasi) a altres àrees del […] cos incloent la medul·la òssia, pulmons, […] ronyons, cor, glàndula adrenal i altres teixits tous.\nEn aquests casos, […] el risc de presentar metàstasi en altres teixits augmenta.\nS’utilitza la quimioteràpia com la estreptozocina en aquelles que siguin malignes. amb […] evidència de metàstasi o sense.\nLa quimioteràpia s’utilitza usualment sola quan el tumor s’ha […] estès a altres òrgans (metàstasi) com el fetge.\nDisseminació del càncer (metàstasi) a altres òrgans o teixits\nEn conjunt, els resultats obtinguts en aquesta investigació demostren que els efectes permissius de la progesterona en càncer de mama en ratolí estan intervinguts per RANKL i suggereixen que la inhibició d’aquesta […] molècula podria ser efectiva no només per [… ] el tractament de les metàstasis òssies, sinó també del […] tumor de mama primari.\nAlguns tumors que apareixen en un altre lloc s’identifiquen, en primer lloc, […] mitjançant la troballa de dipòsits […] de cèl·lules malignes (metàstasi) trobats en les vèrtebres; […] el càncer de pròstata és un exemple.\nA més, han demostrat alleujar el dolor […] en els pacients amb metàstasis òssies com a conseqüència […] del mieloma múltiple.\ntumors (tumors primaris i metàstasis) que afecten ossos i […] articulacions.\nEl pronòstic és millor en les metàstasis cerebrals que procedeixen […] de la mama, que d’altres tipus de càncer primari.\nEl terrorisme és la metàstasi de la societat moderna.\nLa norma del país d’origen no és més que una metàstasi.\nAquesta és la veritable […] podridura: El càncer en metàstasi del capitalisme!