GloBos.blog . Més de 1.000 poemes: "DE MATÍ NASQUÉ L'AMOR" de J. M. Llompart.\nxavier pujol 16 de març de 2016 a les 9:08\nTrist i bell alhora.\nGlo.Bos.blog 18 de març de 2016 a les 0:46\nTrist i nostàlgic, a Llompart l'anomenen el poeta de l'enyor.\nM. Roser 16 de març de 2016 a les 11:17\nUn amor molt xic, aquest que només dura un dia...\nGlo.Bos.blog 18 de març de 2016 a les 0:47\nPotser fora un gran amor, encara que breu, M.Roser.\nnovesflors 16 de març de 2016 a les 18:12\nGlo.Bos.blog 18 de març de 2016 a les 0:51\nÉs un poema trist, però jo el trobo preciós.\nConsol 17 de març de 2016 a les 20:53\nUn poema molt bell.\nGlo.Bos.blog 18 de març de 2016 a les 0:50\nEvoca unes molt belles imatges simbòliques, oníriques gairebé.


SOS Costa Brava, en contra de la construcció d'un hotel a l'urbanització Rosamar\nSOS Costa Brava ha alertat d'un canvi en el pla d'ordenació urbanística municipal de Santa Cristina d'Aro. Segons l'entitat, el pla permet la requalificació de més de 3500 metres quadrats d'una zona esportiva en desús a l'urbanització Rosamar, i expliquen que es volen destinar a la construcció d'un hotel de dues plantes. Els veïns de l'urbanització, constituïts en la plataforma SOS Rosamar, denunciaen que la construcció d'aquest hotel causaria un gran impacte a la zona.\nDes de SOS Costa Brava denuncien que la construcció d'aquest hotel només beneficia a un únic particular, i alerten que s'està infringint la llei.\nAlguns veïns de l'urbanització han iniciat una recollida de firmes de suport a les seves al·legacions, ja que no veuen clar el projecte. De moment, en poques setmanes ja n'han aconseguit més d'un miler.\nPalamós realitza actuacions de prevenció d'incendis en espais forestals del municipiAquesta setmana s'han iniciat les tasques de prevenció d’incendis en espais forestals propers a zones urbanes del municipi, unes actuacions que realitza l'Àrea


L’Ajuntament oficialitza noves incorporacions - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nL’Ajuntament oficialitza noves incorporacions\nEls diferents contractes de treball es van fer efectius l’1 de febrer.\nAquest mes de febrer, l’Ajuntament de Masquefa ha formalitzat la incorporació d’un operari de paleta, una operària de neteja, una conserge d’instal·lacions esportives, un oficial de primera per a la Brigada d’Obres i Serveis, un docent oficial jardiner i un operari de jardineria per a la Brigada d’Obres i Serveis.\nEls senyors Manolo Alcántara Garcia (operari de paleta) i les senyores Rachidatou Mbakop (operària de neteja) i Juana Martínez Cañada (conserge d’instal·lacions esportives) han estat incorporats a través del ‘Programa Complementari de millora de l’ocupabilitat 2019-2020’, en el marc del Pla ‘Xarxa de Governs Locals 2016-2019’, i amb l’objectiu d’executar el projecte d’arranjament de voreres per al a supressió de barreres arquitectòniques i manteniment dels equipaments esportius municipals. Les tres contractacions tindran vigència des de l’1 de febrer fins al 31 de juliol de 2019.\nMentrestant, el senyor Ramon Marquez Ferri ha signat el seu contracte temporal com a oficial de primera de la Brigada d’Obres i Serveis fins a la incorporació del senyor J.M. Morillo.\nD’altra banda, el senyor Daniel Querol Carranza ocupa des de l’1 de febrer i fins el 6 de juny de 2019 el seu nou lloc de treball com a docent oficial de jardineria per a desenvolupar el projecte ‘Créixer, futur: aprenentatge, formació i inserció laboral per a joves’.\nFinalment, el senyor Nourdin Bendris s’ha incorporat aquest mes de febrer, i fins al 30 d’abril de 2019, com a nou operari de jardineria de la Brigada d’Obres i Serveis.\nCategoria: Butlletí InternPer Ajuntament de Masquefa 05/02/2019\nAnteriorPrevious post:‘Masquefa Sense Fils’ oferirà el doble de velocitat al mateix preuSegüentNext post:Ajuntament i FGC acorden una millora de l’estació de Masquefa


Com utilitzar endolls de Angola a Sèrbia i Montenegro\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Angola a Sèrbia i Montenegro en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nPerfecte! Aixó està molt bé! No necessitareu cap adaptador de tensió (sempre són grans, pesats i no poden gestionar massa energia, és a dir, poden tenir problemes amb els assecadors). Podeu connectar els vostres dispositius a la xarxa elèctrica a Sèrbia i Montenegro sense necessitat d’un adaptador de tensió.


El PP denuncia "falta de llum" en la nova coberta de la pista d'hoquei - Alcoi23\nLa nova pista coberta d’hoquei del poliesportiu Francisco Laporta no té il·luminació. El projecte va eliminar la lluminària per a no encarir l’obra i evitar que per tercera vegada el concurs quedara desert. Així ho denuncia el delegat del Partit Popular en el Consell Municipal de l’Esport, Jordi Reig. La falta de llum obliga a negociar un nou contracte per a instal·lar la il·luminació, la qual cosa encarirà el cost final de l’obra. Reig explica que el Govern ha reconegut en l’última reunió del Consell que “ningú va advertir” que del projecte original s’havia suprimit la llum per a abaratir la construcció de la coberta.\nEl delegat del PP en el consell retrau al Govern que treballe “cames ajudeu-me” i sense un “mínim rigor”. “Després de dues legislatures sense fer pràcticament res, en la tercera legislatura del PSOE està quedant clar que el poc que fa, ho fa malament o molt malament”, exposa Reig.\nEl projecte de cobriment de la pista exterior del poliesportiu va ser anunciat en 2016. Les obres van començar quatre anys més tard, després que l’adjudicació dels treballs quedara deserta en dues ocasions pel seu baix cost. El tercer concurs va deixar l’import de l’obra en 262.938,38 euros. L’Ajuntament va augmentar el preu respecte als concursos previs i va retirar treballs perquè el contracte anara atractiu a les empreses.\nL’obra va ser adjudicada per 250.246,15 euros. Amb els treballs en la recta final, el Govern s’ha adonat que el contracte no inclou la il·luminació. Segons explica Reig, l’Ajuntament ha demanat pressupostos a tres empreses. La instal·lació del sistema d’enllumenat costarà entorn de 20.000 euros, la qual cosa incrementarà un 10% l’import total del cobriment de la pista. “Tenim un Govern que pretén cobrir una pista i deixar-la sense llum. És una mostra molt gràfica del mal que treballa un Govern les ficades de pota del qual ens estan constant cares a tots els alcoians”, resumeix Reig.\nAnteriorAlcoi participa en la primera Cimera d’Alcaldes de l’Intelligent Cities Challenge (ICC)\nSiguienteSanidad confirma un nuevo brote de coronavirus en Alcoy con siete contagiados\nL’edifici del Camí 40 més accessible


Els sectors hoteler i de la restauració del Vallès Oriental aplaudeixen l'arribada del Doctor Music Festival a Montmeló | NacióGranollers\nEls sectors hoteler i de la restauració del Vallès Oriental aplaudeixen l'arribada del Doctor Music Festival a Montmeló\nEs mostren "molt satisfets i esperançats" que aquest esdeveniment se celebri a la comarca i confien que "arribi per quedar-se"\nper Redacció, 4 d'abril de 2019 a les 12:25 |\nEl president del Gremi d'Hosteleria del Vallès Oriental, David Vázquez | ACN / Norma Vidal\nEls sectors hoteler i de la restauració del Vallès Oriental es mostren "molt satisfets" per l'arribada del Doctor Music Festival a Montmeló el proper mes de juliol. Asseguren que suposarà una "activitat extra" per una època de l'any "amb poc moviment" i confien que edicions futures d'aquest certamen puguin celebrar-se al Circuit de Catalunya. "Esperem que no sigui flor d'un sol dia", ha apuntat Enric Gisbert, president de l'Associció d'Hotels del Vallès Oriental que ha dit que preveuen que les reserves vagin creixent "de forma sostinguda" en els propers mesos. Amb tot, reconeix que l'entorn és "molt més obert que el d'Escalarre" i ofereix més alternatives d'allotjament que fins hi tot passen per la ciutat de Barcelona o el Maresme.\nLa notícia que el Dorctor Music Festival se celebrarà els propers 12, 13 i 14 de juliol a circuit de Montmeló ha arribat com un alè d'aire fresc pels sectors hoteler i de la restauració del Vallès Oriental. Consideren que és una notícia "excel·lent", sobretot tenint en compte que durant el període estival hi ha "poc moviment" en els hotels i restaurants de l'entorn del Circuit de Catalunya.\n"Ens ajudarà molt a trencar l'estacionalitat que tenim", afirma Enric Gisbert, president de l'Associació Hotels Vallès Oriental que confia que els tres dies de festival suposaran una injecció extra "d'activitat econòmica". En aquesta mateixa línia s'expressa David Vázquez, president del Gremi d'Hosteleria d'aquesta comarca, que aplaudeix "que vingui un esdeveniment d'aquesta tipologia quan no toca" perquè tindrà una repercussió "molt important" en el comerç, els hotels i la restauració. "Vindrà més gent i gastarà diners a la zona i també hi haurà major despesa en el territori, suposant una entrada d'ingressos extres pels veïns i veïnes que també serà bo pels restauradors", comenta.\nPel que fa a les reserves hoteleres, les expectatives són força elevades. "A Escalarre parlaven de 1.500 places però no sabem com anirà aquí perquè allò és un coll d'ampolla i aquí ens trobem en un entorn molt més obert i amb més possibilitats d'allotjament", comenta Enric Gisbert que posa com a exemple el Maresme o la ciutat de Barcelona. Amb tot, confia que en els proper mesos les reserves "aniran creixent de forma sostinguda" i recorda que el Vallès Oriental disposa de prop de 3.000 llits i és una comarca acostumada a acollir esdeveniments de primer nivell com el Mundial de Motociclisme o la Fórmula 1.\nGisbert ha celebrat que el Circuit de Catalunya obri les seves portes al Doctor Music Festival perquè "s'han de buscar altres eines per finançar el Circuit". Recorda que "és un espai a l'aire lliure molt gran en què s'hi poden fer moltes coses i amb moltes possibilitats". Per això espera que puguin celebrar-se futures edicions d'aquest certamen a Montmeló.\nVázquez també s'ha expressat en aquesta línia i ha elogiat la tasca que estan duent a terme els responsables del Circuit per buscar "alternatives més enllà del motor". Tot i això ha destacat la necessitat que l'administració, el sector privat i les entitats del territori treballin coordinadament per convertir aquesta zona en un "pol d'atracció per a altres esdeveniments com aquest".\nAixí mateix planteja impulsar una campanya de comunicació similar a la que es fa des de fa anys coincidint amb els mundials de Fórmula 1 i el de Motociclisme que rep el nom de 'Granollers és Motor'. "Hem de promoure la gastronomia local i els atractius culturals i esportius que tenim", ha apuntat.\nEconomia, Doctor Music, Doctor Music Montmeló, restauració, sector hoteler, Vallès Oriental


ActelGrup destina més de 2M€ a complementar les liquidacions dels seus socis, duplicant la quantitat de l’any anterior - FCAC\nInici > Premsa > ActelGrup destina més de 2M€ a complementar les liquidacions dels seus socis, duplicant la quantitat de l’any anterior\nActelGrup destina més de 2M€ a complementar les liquidacions dels seus socis, duplicant la quantitat de l’any anterior\nA més a més de les liquidacions de la producció aportada pels socis, Actel ha pagat ràpels i extra-liquidacions a les cooperatives (enlloc de comptabilitzar el benefici en els comptes de l’empresa), amb l’objectiu de millorar la seva rendibilitat\nEl Palau de Congressos-La Llotja de Lleida va acollir l’Assemblea General Ordinària d’ActelGrup amb l’objectiu de presentar i aprovar el balanç econòmic de l’exercici 2017/2018.\nL’empresa cooperativa va presentar a l’Assemblea General una facturació de 191 milions d’euros i un resultat del grup D.I. de 292.000 euros. Aquesta disminució al resultat es conseqüència directa de que el Consell Rector d’ActelGrup, decidís retornar el màxim possible de l’excedent operatiu del grup, directament als socis i a les cooperatives, que aquest any s’ha materialitzat en gairebé 1 milió d’euros més que en l’exercici 2016-2017.\nEn concret, s’han pagat 2.192.684 euros, en conceptes de ràpels i complements a la liquidació d’extensius, fruita i subministraments.\nL’objectiu d’aquesta decisió, és una clara aposta per ajudar que els socis puguin rebre el millor resultat econòmic i el més aviat possible.\nL’empresa continua treballant en les accions recollides al seu Pla Estratègic 2017-2019, amb un clar enfocament cap a aconseguir el millor resultat dels seus negocis; fruita, extensius, subministraments, assegurances i oli, per a poder donar un valor afegit econòmic a les liquidacions dels socis de l’exercici corresponent.\nRatis Financers. Reducció a la meitat del deute i la despesa financera del grup\nEl balanç de l’empresa i la seva situació patrimonial i d’endeutament ha millorat substancialment. En els dos últims anys s’ha reduït pràcticament a la meitat el deute financer, passant de 34 a 17 milions d’euros, així com la despesa financera d’1 a 0,5 milions d’euros. Els motius per aconseguir-ho han estat la reducció d’inversions, la millora en el cobrament dels clients i la gestió eficient dels estocs.\nNova incorporació d’una cooperativa d’Extremadura al projecte d’ActelGrup\nDes del passat mes de juliol, ActelGrup compta amb una nova cooperativa sòcia fructícola.\nEs tracta d’un grup de productors de Badajoz que han vist en el projecte cooperatiu d’Actel, una oportunitat per a poder millorar la rendibilitat de les seves explotacions. La cooperativa Alonso de Mendoza s’incorpora al grup gràcies a la relació de confiança establerta al llarg de sis anys on hi havia una relació comercial que s’ha materialitzat, ja en aquesta campanya, en un augment del volum de producció fructícola per ActelGrup.\nFormació per a la Generació d’AgroJoves d’ActelGrup\nEl president d’ActelGrup, Josep Maria Codina, i el rector de la Universitat de Lleida, Roberto Fernández, van firmar un conveni de col·laboració de quatre anys de durada per a la realització d’activitats formatives per als associats. La primera acció formativa ha estat un curs d’especialització universitària en la gestió d’una empresa agrària en el món cooperatiu. En la primera edició hi han participat 25 joves de les cooperatives d’Albelda, Albesa, Alcampell, Almacelles, Altorricó, Corbins, Gimenells, Linyola, Miralcamp, Rosselló i Torrelameu.


Modilac EXPERT arròs amb llet 800G segona edat de la nostra revisió de la composició a la nostra farmàcia en línia\nModilac EXPERT arròs amb llet 800G segona edat\nEl Modilac experta en arròs de llet és una llet en pols per a nadons adequada per a l'alimentació del lactant de sis mesos fins a l'edat de 12 mesos. Modilac EXPERT L'arròs és una alternativa real per a la digestibilitat de la planta i el creixement harmònic en els casos d'intolerància o al·lèrgia a les proteïnes de llet de vaca (CMPA).\nS'associa amb: AMPOLLA DE VIDRE MAM BOY Premium 170ml\nsegona edat Modilac EXPERT arròs amb llet 800G\nLa segona edat Modilac experta en arròs de llet és una llet en pols per a nadons adequada per a l'alimentació infantil. És una alternativa real per a la digestibilitat de la planta i el creixement harmònic en els casos d'intolerància o al·lèrgia a les proteïnes de llet de vaca (CMPA).\nDiluir Modilac experta en arròs de segona edat amb aigua de mineralització dèbil (1 cullerada de 30 ml).\nPer a un nen, triï la llet materna sempre que sigui possible. No afegir sucre. Utilitzar abans de 3 setmanes després de l'obertura.\nCaixa metàl·lica de 800 g amb una beina.\nPer què l'enviament addicional en les caixes de llet en pols?\nAnsiós per oferir la fórmula infantil per al millor preu, farmàcia d'atenció-i-natura es veu obligat a demanar un augment de despeses d'enviament per cada quadre comprat llet. De fet, les fórmules infantils es presenten en envasos relativament pesat, el que resulta en alts costos d'entrada. No obstant això, aquestes tarifes no són vàlides per a un retir a les botigues.


Víctor Alexandre - Els vincles entre el PSC i Societat Civil Catalana\nEls vincles entre el PSC i Societat Civil Catalana\nEls vincles entre el PSC i l'entitat ultranacionalista espanyola Societat Civil Catalana (SCC) no són cap novetat. Han existit sempre i la premsa n'ha donat fe a través de múltiples informacions i testimonis gràfics. Per això les declaracions de Mariano Gomà, nou president de SCC, afirmant que els socialistes "ens diuen que estan amb nosaltres, però que deixem que no surtin a la foto", no sorprenen ningú. Indiquen la covardia i la baixesa moral dels socialistes, és clar, però no sorprenen ningú. La profunda davallada que pateixen en les conteses electorals, fins a esdevenir cada cop més petits, ja demostra que fa anys que el PSC està molt lluny de Catalunya.\nCal remarcar, a més, que els vincles entre els socialistes i SCC són els mateixos que té aquesta entitat amb Ciudadanos i el Partit Popular, perquè, com diu el mateix Gomà, "tenen un ADN bastant semblant". No és estrany que miri de convèncer-los de formar un tripartit. Si ho aconsegueix, podrem dir-ne "el tripartit dels perdedors". Aquest tripartit, però, tindria força sentit, ja que comparteixen aquella ideologia segons la qual, com he dit moltes vegades, Espanya no és un Estat, és una religió. Una religió en el sentit més dogmàtic, sectari i inquisitiu del terme. No els avergonyeix pas la sang que s'ha vessat al llarg de la història sota el dogma de la "unitat d'Espanya". Estan massa encegats per aturar-se mig minut a reflexionar.\nAixò no vol dir que no hi hagi matisos entre ells, és clar que n'hi ha. Però cap matís no és prou fort per superar el denominador comú de tots plegats, inclosa SCC: la covardia. En realitat, es tracta d'un quaternat els membres del qual amaguen els principis totalitaris que els empenyen a impedir la llibertat de Catalunya, i malden, força maldestrament, val a dir-ho, per fer passar per democràtica la inqualificable vilesa de l'emmordassament d'una nació d'Europa. Conscients que no hi ha cap principi democràtic, cap ni un, que avali la seva negació del dret de ser de Catalunya –de ser el que vulgui ser–, i de decidir-ho tot, absolutament tot, sobre si mateixa, no tenen prou valor per llevar-se la màscara i dir públicament: "Com el franquisme, estem en contra de la llibertat de Catalunya, perquè la democràcia, en aquesta matèria, ens fa venir basques i estem disposats a omplir les presons d'independentistes, a inhabilitar centenars o milers de càrrecs públics, a perseguir estelades i a apallissar policialment els qui les portin". Confessar això en veu alta, certament, seria massa fort. Ells volen fer-se passar per demòcrates davant d'Europa i, com tots els covards, confien que els tribunals polítics del Règim els faran la feina bruta revestida de llei. Una llei abominable i inquisitiva que criminalitza, emmordassa, emmanilla i condemna qui rebutja la seva religió. No acceptar la nacionalitat espanyola és heretgia.\nUn dels sacerdots d'aquesta religió, el senyor Miquel Iceta, va demanar recentment a la central del PSOE que respectés el dret del PSC a desobeir-la no fent Rajoy president. "Màxim respecte per als qui no es resignen", van ser exactament les seves paraules. Unes paraules curioses, venint d'un home i d'un PSC que es passen el dia dient al govern català que no pot desobeir el govern de Rajoy. Sembla pertinent, doncs, que el senyor Iceta i el PSC, ni que sigui per coherència, s'apliquin a si mateixos allò que demanen a tercers, i que observin el "màxim respecte pel govern català i per l'independentisme que no es resigna a subordinar-se a Espanya". No ho faran, però. Això requeriria una noblesa i un sentit democràtic de la vida que el PSC no té. Un partit que amaga covardament el seu suport a SCC, tot demanant a aquesta que no li faci fotos per tal que la gent no vegi els seus vincles amb l'ultranacionalisme espanyol, no és un partit noble. Ja ho va demostrar en les darreres eleccions municipals presentant 145 llistes fantasmes. Un partit que emmordassa pobles i que criminalitza demòcrates enviant-los a judici per haver posat les urnes, no és un partit democràtic. És, com el Partit Popular i Ciudadanos, l'antítesi d'un partit democràtic. És cinisme, pur cinisme. Cinisme covard, o covardia cínica. Tant se val. Tot és una mateixa cosa.\nEl Món , 28/11/2016


Detenen a Dénia a 2 persones per robar a 5 dels seus veïns\n28 de febrer de 2020 - 12: 08\nAgents de la Policia Nacional han detingut a Dénia a dues persones d'edats compreses entre els 19 i 35 anys acusats d'presumptament accedir a cinc habitatges de el mateix edifici en el qual convivien per sostreure diferents efectes.\nComissaria de Dénia\nEls fets han estat investigats per agents de la Brigada de Policia Judicial de la Comissaria de Policia Nacional de Dénia a partir de cinc denúncies interposades en el transcurs de menys de dos mesos.\nSegons les indagacions dels policies tots els robatoris es van concentrar en un mateix espai de temps i, a més, el modus operandi era gairebé sempre el mateix, el forçament d'una de les finestres o de les portes de la terrassa. De la mateixa manera, els efectes sostrets en la majoria dels casos eren els electrodomèstics, televisors, rentaplats, rentadora.\nContinuant amb la investigació en una de les Inspeccions Tècnic Policials realitzades per agents especialistes de la Brigada de Policia Científica de Dénia es van aconseguir indicis que apuntava a la participació en les sostraccions d'una persona, resultant que feia poc temps que aquest jove s'havia mudat a la urbanització, coincidint aquesta circumstància amb el començament de les infraccions.\nLes gestions practicades van aconseguir afermar la participació en els fets de l'investigat a més d'aconseguir descobrir a un altre dels partícips, un altre veí de la mateixa residencial que també s'havia mudat en dates recents.\nTotalment identificats els presumptes autors, els agents de la Policia Judicial de Dénia van desenvolupar un dispositiu policial especial que va culminar amb la detenció d'aquestes dues persones.\nAls detinguts se'ls va imputar la presumpta comissió de cinc robatoris amb força en habitatges, de les actuacions es va adonar a l'Jutjat d'Instrucció de Guàrdia de Dénia.\nMarina Salut contracta a 115 professionals de reforç per fer front a l'COVID-19


El món de les ONES: La porta tancada\nLa porta de la meva feina, no és ben bé com la de la foto, però de nou me l'he trobat tancada quan he arribat (i no és una metàfora per parlar d'un acomiadament laboral). Com quasi cada dia quan arribo a les 7:30 del matí, la porta és tancada.\nI llavors he d'esperar que la persona que l'hauria de tenir oberta ho faci (ella ja fa estona que hi és quan jo arribo). I ni tan sols el que jo la busqui per a dir que ja he arribat, el motiva el més mínim per anar a obrir més despresa.\nI jo, esperant en un passadís gris i amb una porta tancada, em sento, per diverses raons, una mica idiota (he seguit la rutina d'aixecar-me, dutxar-me, vestir-me i esmorzar sense perdre un segon per fer-ho tot en 30 minuts; he conduït posant els cinc sentits per creuar la ciutat sense córrer en 25 minuts; i amb tot, he aconseguit fitxar a les 7:30, o com a molt i 35).\nPerò de sobte tot s'atura. I jo estic allà, palplantada, esperant. Realment és com si hagués patit un xoc frontal la meva inèrcia. Tampoc tinc la sensació d'anar com una moto, però aquesta quietud m'incomoda. A més, l'empresa em fa el favor de deixar-me entrar abans per tenir una mica de conciliació familiar, i jo no puc començar a obrir l'ordinador fins a les 7:45. Això em fa sentir que estafo uns minuts (encara que no sigui cert), i em fa començar el dia enfadada amb el món....


Inici > Restaurants > Black Label\nBlack Label, autèntic menjar americà al centre de Màlaga\nÉs probable que quan Juan Moyano va decidir obrir un restaurant d'autèntic menjar americà al centre de Màlaga no fos conscient de l'èxit que tindria. I així ha estat. Ell, que ve de família d'hostalers, volia trobar una proposta de negoci que encaixés, que oferís una cosa realment diferent i molt més enllà de les hamburgueses que es poden trobar en altres restaurants. Es va passar un any davant de l'ordinador buscant proveïdors i formes de decorar el seu local… Filant la idea per saber què era el que realment volia fer i oferir. I així, a principis de 2016, va obrir les seves portes Black Label, l'únic restaurant del centre de Màlaga que ofereix una carta basada en els plats americans més populars.\nUna de les coses que diferencia a Black Label d'altres restaurants d'aquest estil és la qualitat de la matèria primera. Per a exemplificar això, cal explicar que el black angus amb el qual fa les hamburgueses ve directament dels EUA. Al mateix restaurant piquen la carn i elaboren les hamburgueses, així aconsegueixen oferir sempre un producte sucós.\nLes hamburgueses són, sens dubte, el plat estrella de la carta de Black Label. Tenen un total de 25 especialitats entre les ‘black burger’ i les ‘special black burger’. Les fan en un forn amb carbó d'alzina, per a segellar ràpidament la carn i que aquesta no perdi el seu suc, buscant el punt de cocció perfecte. El resultat, unes hamburgueses amb autèntic sabor ‘USA’.\nEntre les seves propostes pots trobar elaboracions més clàssiques, com la ‘bacon cheese’, o hamburgueses elaborades amb altres matèries primeres com el salmó, la cua de toro estofat o el xai. També una opció ‘veggie’ elaborada a base de cigró i verdures per als qui no mengen carn.\nD'aquesta extensa llista, les dues hamburgueses que més sol·liciten els clients són la ‘bacon cheese’, que va farcida de formatge, i la ‘Big Label’, que porta una salsa especial i cogombret. Les hamburgueses farcides són una altra especialitat de la casa, com la de boletus i tòfona, que té una gran acceptació.\nEntre els seus plats per a compartir, cal destacar les aletes a la brasa, que estan cuinades a baixa temperatura, acabades de fer al forn de carbó i amanides amb espècies cajún. En aquest apartat també trobem el ‘onion ring’, una torre de cèrcols de ceba cruixents, arrebossats i acompanyats de tres salses, la quesadilla de cua de toro amb formatge fos o els nachos Black Label, amb carn, formatge gratinat, salsa cheddar, tomàquet relish, salsa agra, guacamole casolà, pico de gallo i jalapeños.\nPràcticament tots els plats van acompanyats de patates fregides. També aquí posen molta obstinació a servir-les delicioses, ja que només usen matèria primera nacional. Els donen una doble cocció i les fregeixen amb oli d'oliva verge extra perquè arribin a la taula cruixents i sucoses.\nNo podem oblidar el costellam de porc a la brasa, un clàssic. El serveixen cuinat a baixa temperatura i acabat al forn de carbó d'alzina. Per a acompanyar, qualsevol de les seves tres salses: barbacoa, chimichurri o ‘sweet maple’. També el tenen de black angus, portat des de Nebraska i cuinat a baixa temperatura amb salsa bourbon de Jack Daniels. En aquest apartat dels seus ‘slow BBQ grill’ ofereixen altres plats contundents com el rellom de black angus, el T-Bone de vedella o la cuixa de xai.\nI per als llaminers, un final dolç dels grans. Ni més ni menys que una dotzena de postres cent per cent ‘USA’. Des de l'autèntic pastís de formatge, passant per una ‘carrot cake’, el clàssic brownie de xocolata i caramel o el mític ‘apple pie’ acompanyat de gelat de vainilla amb cookies. Si et queden ganes de més tens fins a tres 'milkshakes' per a triar, de pastís de formatge, xocolata o vainilla amb oreig, tots ells decorats amb xocolatines i siropes, perquè no deixis res de res.\nBlack Label s'ha convertit en el temple del menjar americà seguint la filosofia de la qualitat. I com menjar sempre resulta una millor experiència en un lloc agradable, Juan Moyano s'ha preocupat per recrear un ambient ‘made in EUA’, amb música rock i una decoració que no deixa indiferent a qui visita l'establiment.\nImatges: cedides pel restaurant Black Label.\nCarretera Capdella - Galilea, Km. 1,7 , Calvià


Nathan Petrelli - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nNathan Petrelli és un personatge de ficció de la sèrie televisiva Herois interpretat per Adrian Pasdar. Aquest heroi té l'habilitat de volar.\nNathan Petrelli és advocat i ara és candidat al congrés dels Estats Units. La seva campanya és molt agitada a causa dels problemes amb el seu germà Peter Petrelli i la seva inconscient mare. Manté connexions amb la màfia i amb un home anomenat Linderman. Té dos fills i una dona que, a conseqüència d'un accident de cotxe, fa servir una cadira de rodes. Nathan és el pare biològic de Claire Bennet.\nNathan, el germà més gran de la família Petrelli, amb el seu caràcter dur i independent, no vol parlar amb el seu germà de poders, especialment, sobre la seva habilitat de volar. Nathan no accepta la seva habilitat i es mostra incrèdul davant d'altres habilitats i futurs successos com la gran explosió de la qual parla el seu germà. Creu que tot això donarà mala imatge en la seva campanya electoral.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nathan_Petrelli&oldid=18679790»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 jul 2017 a les 23:41.


El 38% de castellonencs necessiten una reforma de les seues llars\nUna enquesta realitzada en el marc del Pla Estratègic d'Habitatge exposa que un 25% necessita de canvi de llar.\nGeneral 04 de febrero de 2021 Redacció\nLa regidora d'Habitatge, María Jesús Garrido, que subratlla que el diagnòstic indica que 7.000 habitatges de les 87. 581 necessiten una reforma urgent, i 1.000 de les mateixes es troben en estat ruïnós.\nL'enquesta realitzada en el marc del Pla Estratègic d'Habitatge de l'Ajuntament de Castelló indica que un 38% dels participants tenen una necessitat de realitzar reformes mentre un 25% manifesta una necessitat de canvi de llar.\n“Aquest qüestionari ens mostra la necessitat que té part del nostre parc immobiliari a millorar les seues condicions d'habitabilitat i d'eficiència energètica, i presenta, al mateix temps, a la rehabilitació sostenible com un motor de la reactivació econòmica”, explica la regidora d'Habitatge, María Jesús Garrido, que subratlla que el diagnòstic del Pla Estratègic d'Habitatge “indica que 7.000 habitatges de les 87. 581 necessiten una reforma urgent, i 1.000 de les mateixes es troben en estat ruïnós”.\nL’enquesta impulsada en el Pla Estratègica d'Habitatge per la cooperativa Espai Comú va sondejar a la ciutadania a través d'una formulari online a per a conèixer la necessitat d'habitatge i de rehabilitació i a ajudar a fixar les estratègies d'actuació de la Regidoria. El qüestionari va incidir en la demanda potencial i necessitats d'habitatge; l'afecció derivada del covid-19 i percepció del mercat immobiliari. Durant cinc mesos van participar 246 persones.\nAquest treball forma part del diagnòstic presentat per la Regidoria, que ara té pendent tancar el programa d'actuació del Pla Estratègic. Les seues dades assenyalen que un quart de la població demanda un canvi d'habitatge, i que un 38% urgeix una rehabilitació interior.\nCal recordar que el diagnòstic exposa que la mitjana de construcció dels edificis de Castelló data de 1971. Estima una inversió anual (entre Administracions i iniciativa privada) de 7 milions en 675 rehabilitacions. L'actuació en les 7.000 es desenvoluparia en un horitzó de 10 anys. També exposa que 1.391 edificis de més de tres plantes manquen d'ascensor.


Dietes de porcí ecològic amb aliments locals - Agrocultura\nPublicat el 27 setembre, 2021 Seccions:Ramaderia\nEn una producció agrària ecològica sembla lògic pensar que l’alimentació dels animals sigui a base d’ingredients cultivats en àrees properes. En el cas dels monogàstrics, aquest repte és important perquè totes les racions incorporen soja, importada d’altres països i fins i tot d’altres continents. En aquest article, els autors presenten una petita part d’una tesi doctoral que avalua el potencial dels aliments locals per fer dietes nutritivament equilibrades per a porcí ecològic.\nPer Imma Argemí-Armengol, Daniel Villalba i Javier Álvarez-Rodríguez, del Departament de Ciència Animal de la Universitat de Lleida.\nPer què és difícil d’elaborar una dieta òptima per als porcs ecològics? A causa del trencaclosques dels aminoàcids. Expliquem-ho. Com a animals monogàstrics, en el procés digestiu els porcs no saben elaborar alguns aminoàcids –components de les proteïnes–, contràriament als herbívors ruminants que sí que ho fan. Així és que la dieta dels porcs ha d’aportar-los cada dia els aminoàcids dits essencials, sobretot la lisina, però també la metionina, la treonina i el triptòfan.\nEn porcicultura convencional aquests aminoàcids, en cas de no ser proveïts en la justa mesura pels ingredients de la dieta, hi són afegits en forma de compostos produïts sintèticament. Però la normativa ecològica en prohibeix explícitament l’ús. Per això els porcicultors ecològics han d’aproximar l’equilibri dels aminoàcids essencials només mitjançant la combinació dels diferents aliments. Una mena de quadratura del cercle… Aquest problema es pot traduir en un encariment de la dieta, resultats zootècnics no òptims i dejeccions més contaminants. Aquesta dificultat per descriure dietes nutritivament equilibrades en porcí ecològic s’incrementarà amb l’entrada en vigor el 2022 del Reglament (UE) 848/2018, que exigeix que els ingredients siguin 100% ecològics, on fins ara es permetia un 5% de font proteica no ecològica.\nCal tenir en compte que el valor nutritiu de les matèries primeres ecològiques utilitzades en alimentació animal pot ser diferent del de les convencionals, ja que en agricultura ecològica es prohibeix la utilització de fertilitzants inorgànics i tota la fertilització ha de ser amb fonts orgàniques (normalment dejeccions ramaderes). Si considerem que el principal cost econòmic a granja és l’alimentació, l’autoproducció d’ingredients pot tenir-hi un paper fonamental. En conseqüència, s’afavoririen les rotacions i la diversificació en espai i temps de conreus (cereals, concentrats de proteïna i farratges), s´incrementaria la biodiversitat a nivell de finca i de paisatge, alhora que s´afavoriria el control de plagues i malalties dels cultius extensius.\nL’estudi, elaborat des del Departament de Ciència Animal de la Universitat de Lleida, va seleccionar una mostra representativa d’ingredients produïts a Catalunya per agricultors i fàbriques de pinsos i va proposar dietes de porcí ecològic i convencional en diferents fases fisiològiques (gestants, lactants, transició, creixement i acabat). La recerca també va determinar la composició nutricional de les diferents matèries. A més, es va comparar el cost de l’autonomia de producció de la ració respecte a la compra de la fórmula completa en una fàbrica de pinsos. (…)


El sexe com a concessió, la violència i la pederàstia | Zena\nHome›Cinema i sèries›'Preacher', el sexe com a concessió, la violència i la pederàstia\nPreacher, estrenada el maig del 2016 per la cadena nord-americana AMC, està basada en la novel·la gràfica de Vertigo (DC Comics) amb el mateix nom. La sèrie, que es podria definir com una barreja entre drama, comèdia negra i fantasia sobrenatural, se centra en la figura d’un predicador del sud dels EUA, Jesse Custer (Dominic Cooper, Agent Carter), i la seva relació amb els seus veïns feligresos, que es veu trastocada quan Custer adquireix poders sobrenaturals. La sèrie, de deu capítols, ha estat renovada per una segona temporada, que s’estrenarà el 2017.\nPreacher ofereix una mirada necessària i allunyada de la morbositat a una realitat social que sovint és romantitzada i reduïda a un trop. La sèrie, que passa el test de Bechdel en gairebé cada capítol i es caracteritza pel seu humor negre, no es deixa portar per les convencions del gènere d’horror sobrenatural i ofereix una representació femenina destacable, on les dones no són reduïdes a objectes o estereotips. El retrat de la violència contra les dones a Preacher és, si bé cru i realista, tractat lluny del sensacionalisme barat i els tòpics amb els que la televisió ens té acostumades.\nRetrat dur sobre la violència envers les dones\nA nivell d’anàlisi, un dels elements més interessants de Preacher és la crua representació de les relacions socials al sud dels Estats Units i, en termes de gènere, el retrat de la violència contra les dones, que, a la sèrie, és tractada amb assiduïtat tot i no ser part de la trama principal.\nEn el capítol pilot, un nen s’acosta a Custer per demanar-li que actuï davant els maltractaments que pateix la seva mare a mans del seu pare. Custer, fent gala del seu caràcter cínic, li respon “how far do I go?” (fins on vols que arribi?), i afegeix que no disposa de les eines ni de l’autoritat per ajudar-lo. A continuació, Custer s’adreça al Sheriff del poble per posar-lo al corrent de la situació. La resposta del Sheriff és tallant. Si no hi ha una denuncia, ell no actuarà.\nAquestes escenes reflecteixen una dura realitat social i transmeten la impotència de les víctimes i aquells que les envolten, així com la incapacitat del sistema per protegir les dones que es troben en aquesta situació. Al final del capítol, en una escena el desenllaç de la qual no revelarem, Custer i el maltractador s’enfronten. Tanmateix, en els capítols següents es revela que la relació entre el matrimoni és més complicada del que sembla a priori: aparentment la violència és consensuada. Tot i que aquest gir en els esdeveniments pot semblar que invalidi la crítica social inherent en aquesta trama, està ben construïda, i en les subsegüents escenes es veu clarament com la relació entre la parella és una d’igualtat.\nEn el segon capítol, "See", un dels veïns confessa a Custer que està obsessionat amb una de les nenes que condueix cada dia a l’escola en autobús. L’home afirma no haver actuat d’acord amb els seus pensaments i promet a Custer que després de la confessió farà el possible per millorar. Durant tot el capítol el seu autobús groc apareix de fons en algunes de les escenes principals, ominós, i es veu Custer, distret de la trama principal, pensant una vegada i una altra en l’home i el seu crim a l’espera de ser comès. Es fa impossible deixar de pensar en la imminència de l’atac contra aquesta nena durant els primers trenta minuts, i la sensació és d’absoluta impotència i angoixa. Malgrat això, la situació és resolta i en cap moment la nena ni es troba en perill real, ni apareix en pantalla.\nEl capítol quatre, "Monster Swamp", obre amb una persecució de dones en roba interior -que són les prostitutes del prostíbul del poble- a mans d’un grup d’homes armats. La persecució és en realitat una activitat organitzada pel prostíbul en què les dones que hi treballen han de fugir dels clients mentre ells les persegueixen amb escopetes de paintball. El més destacable d’aquesta escena és que en cap moment les dones que fugen són sexualitzades. El fet que vagin vestides en roba interior només accentua la seva vulnerabilitat davant la persecució. La càmera se centra en la seva angoixa, que és el que es transmet de la seva actuació.\nMalgrat que la representació de la violència contra les dones a Preacher pot ser considerada com a un retrat positiu i allunyat dels tòpics televisius, el fet que en dues de les anteriors escenes aquesta no sigui consumada pot ser interpretat com una frivolització, alimentant l'estesa l'actitud social que ni condemna ni valora -i fins i tot, disculpa- aquella violència que no és explícita o consumada en un crim. Com posicionar-se'n al respecte és decisió de cada espectadora i espectador.\nEl sexe com a concessió\nUn altre dels temes que criden l’atenció en aquest relat sobre la violència envers les dones és la utilització del sexe, per part de les dones, com a concessió. Des del capítol pilot i fins al capítol set (l’últim capítol a dia d’avui), hi ha tres escenes de caire sexual. En una, la dona és una prostituta, i per tant l’acte s’entén com a intercanvi econòmic.\nEn l’altra, el personatge femení, que deixa clar que no vol tenir una relació amb l’home, el convida al seu llit sense cap tipus d’entusiasme. Sabent que ell n’està enamorat però que mai podrà tenir una relació amb ella, el sexe es pot llegir com un favor d’ella a ell, com un intercanvi, i la seva actitud així ho indica. L’escena queda implícita i no es veu en cap moment cap tipus d’acció en pantalla.\nEn el tercer exemple, el personatge femení convida al personatge masculí, que ha demostrat un interès en ella prèviament, a mantenir relacions. En aquest cas sí que es veu l’escena explícitament, un fet que és important perquè tot el que veiem és la cara d’absoluta indiferència del personatge femení, que mira per la finestra sense gaudir en absolut. En aquest tercer exemple, la invitació de la dona és motivada per un atac de gelosia i ràbia, així que ella l’utilitza per venjar-se. L’absurditat d’aquesta decisió reflecteix la personalitat impulsiva i a vegades immadura d’aquest personatge, així com el poc sentit d’aquest cliché. En aquest cas el sexe es pot interpretar, a més a més, com una concessió a l’interès d’ell. En els tres casos, la dona assisteix impassible i insatisfeta a la possessió del seu cos, i només, en un, el primer, obté una satisfacció (diners).\nFotografia de portada: tots els personatges de 'Preacher', en una imatge promocional de la sèrie. Font: Matthias Clamer/AMC - © AMC Networks Entertainment LLC. and Sony Pictures Television Inc.


Els rectors volen 240 M€, però Economia n’ofereix 100 i una rebaixa de taxes d’entre el 10% i el 30%\n3 min. Barcelona 09/10/2019 22:47\n651x366 Els rectors de les vuit universitats públiques van escenificar un front comú dimarts per reclamar més finançament. / QUIQUE GARCÍA / EFE Els rectors de les vuit universitats públiques van escenificar un front comú dimarts per reclamar més finançament. / QUIQUE GARCÍA / EFE\nEn l’enèsim SOS de les universitats, dimarts els rectors dels vuit centres públics van tornar a reclamar que el Govern millori el seu finançament i afluixi la soga al coll que tenen des del 2010. Aquell any es van invertir 893 milions d’euros en les universitats, un rècord que es va fer miques amb la crisi econòmica. Quatre anys més tard, la inversió del Govern en les universitats va tocar fons amb una partida de 648 milions d’euros. Malgrat que s’ha recuperat tímidament i el 2017 es va arribar als 741, les universitats reclamen recuperar la inversió d’abans de les retallades. És a dir, 240 milions d’euros més -100 serien només per a manteniment- de manera immediata, que els treguin de l’asfíxia actual. Dimecres, la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, va fer seves les reivindicacions dels rectors i va afirmar a TV3 que proposarà a la conselleria d’Economia un augment de 120 milions d’euros en els pressupostos del 2020. A la tarda, però, la conselleria d’Economia va reunir els periodistes per posar blanc sobre negre i aclarir el ball de xifres: van assegurar que hi haurà un increment d’uns 100 milions d’euros respecte als pressupostos del 2017. Això és un 60% menys del que reclamen els rectors.\nEls responsables de les universitats públiques es van reunir a la tarda amb el departament d’Economia, però no van voler valorar la proposta que planteja el Govern. Malgrat que els comptes encara s’estan negociant i no hi ha res tancat, el secretari general del departament, Albert Castellanos, i la secretària d’Economia, Natàlia Mas, van explicar que treballen amb la idea d’incrementar un 13,3% el capítol per a universitats, uns diners que aniran destinats, en bona part, a augmentar els sous.\nParal·lelament, el departament d’Economia també preveu destinar més diners -no van concretar quants- a poder reduir les taxes universitàries entre un 10% i un 30%. El Parlament, els rectors i els estudiants reclamen una rebaixa del 30%, una mesura que la Generalitat hauria de compensar amb 60 milions d’euros més. De fet, si s’ha pogut mantenir la despesa de les universitats durant tots aquests anys és gràcies a les famílies, que pagant més taxes han suplert la retallada del Govern. Això, però, ha portat conseqüències en la composició social del sistema públic. Un estudi de l’Observatori del Sistema Universitari presentat ahir va revelar les desigualtats en l’accés a l’educació superior en funció de la renda familiar: mentre que 8 de cada 10 fills d’universitaris accedeixen a les facultats, només 3 de cada 10 fills de famílies amb poca formació acaben fent una carrera.\nPerò la negociació pressupostària no és només entre el Govern i la resta de formacions polítiques -bàsicament, els comuns-, sinó dins del mateix executiu. Les diferents conselleries batallen per esgarrapar augments de partides. Dimecres Chacón, de JxCat, va reivindicar el “caràcter social” del seu departament, més enllà de Sanitat, Afers Socials i Educació -les tres en mans d’ERC-, i va confiar que a Economia -també dels republicans- siguin sensibles en matèria d’universitats. En la reunió amb periodistes, Castellanos -mà dreta del vicepresident econòmic, Pere Aragonès- va explicar que els comptes preveuen una inversió 795 milions d’euros superior al projecte fallit del 2019 i que, d’aquests, la majoria es dedicaran a la renda garantida, a desplegar el decret d’escola inclusiva, a retornar la paga extra als funcionaris i a invertir de nou en escoles bressol.


E05 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nNo s'ha de confondre amb E005.\nRegne Unit, França i Espanya\nLa ruta europea E05, E5 o E-5 forma part de la xarxa internacional de carreteres de les Nacions Unides. És la ruta europea nord-sud de referència més occidental i va des de Greenock, a Escòcia, cap al sud passant per França fins a Algesires. La E05 segueix la ruta Greenock - Govan - Glasgow - Gretna - Carlisle - Penrith - Preston - Warrington- Liverpool - Birmingham - Newbury (Berkshire) - Southampton - Le Havre - París - Orléans - Tours - Poitiers - Bordeus - Donostia - Burgos - Madrid - Còrdova - Sevilla - Cadis - Algesires.\nIgual que les altres rutes europees, la E05 no està senyalitzada al Regne Unit. Segueix les següents carreteres:\nA8 i M8 des de Greenock fins a Glasgow, passant per la famosa àrea de construcció de vaixells de Govan\nM8 tavessant Glasgow\nM74, A74(M) i A74 des de Glasgow passant per Gretna fins a Carlisle\nM6 des de Carlisle passant per Penrith, Preston, Liverpool i Warrington fins a Birmingham\nEl Peatge de la M6 és una ruta alternativa a la zona de Birmingham\nM42, M40, A34 i M3, des de Birmingham passant per Newbury (Berkshire) fins a Southampton\nLa E05 fa un salt al Canal de la Mànega entre Southampton i Le Havre, a França. No hi ha cap ferri que hi enllaci directament però a prop de Southampton, a Portsmouth, n'hi ha un que connecta amb Le Havre.\nE05 a França\nA França, la E05 sí que està senyalitzada. Usa les següents carreteres:\nA131 i A13 des de Le Havre fins a París\nPer creuar el Sena es passa per la RN182, ja que la A131 fa un salt d'una banda a l'altra del riu.\nPer París, la E05 usa el Boulevard Périphérique en el seu tram sud-oest\nA6a i A10 des de París passant per Orleans, Tours i Poitiers fins a Bordeus\nA630 al voltant del cantó oest de Bordeus\nA63, RN10 i A63 des de Bordeus fins a Espanya\nAl seu pas per Espanya, la E05 està senyalitzada. Usa les següents carreteres:\nAP-8, des de França fins a Donostia\nN-I, AP-1 i A-1 des de San Sebastián passant per Burgos fins a Madrid\nM-40 pel voltant del cantó est de Madrid\nN-IV i A-4, des de Madrid passant per Còrdova i Sevilla fins a Cadis\nA-48 i N-340 des de Cádiz fins a Algesires\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: E05\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=E05&oldid=25058520»


I Jornada de Treballs de Final de Grau d’Infermeria de la Universitat de Barcelona\nLa Dra. Bárbara Hurtado participa en la primera jornada de Treball Final de Grau, en representació del Campus Docent.\nMarta Almansa Esteva rep el premi extraordinari del Grau en Infermeria de la Universitat de Barcelona\nL’exestudiant del Grau en Infermeria del Campus Docent, Marta Almansa, va recollir el Premi Extraordinari de Grau per haver obtingut la qualificació mitjana més alta dels seus estudis de la promoció 2015-2016.\nEl projecte VRtoLearn es fa un lloc a la V trobada Edutech de Tel Aviv\nLa Dra. Esther Insa va presentar a Tel Aviv el projecte VRtoLearn , sobre realitat virtual aplicada als estudis universitaris i científics.


Miquel Marchena Angós defensa la seva tesi basada en un model matemàtic per simular cèl·lules amb fibril·lació auricular — Doctorat en Física Computacional i Aplicada — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSou a: Inici / noticies / Miquel Marchena Angós defensa la seva tesi basada en un model matemàtic per simular cèl·lules amb fibril·lació auricular\nEl batec del cor es produeix gràcies a la sincronització de la contracció de les cèl·lules cardíaques. Una disregulació en aquest mecanisme pot produir episodis de contracció cardíaca anormals. L’origen d’aquestes anormalitats ve donat normalment a nivell subcel·lular, on el calci és l’ió més important que controla la contracció cel·lular. La regulació de la concentració de calci ve determinada pels receptors de rianodina (RyR), els canals de calci que connecten el citosol i el reticle sarcoplasmàtic. Els RyRs s’obren i es tanquen aleatòriament amb una probabilitat que depèn del calci. Els esdeveniments locals d’alliberació de calci es coneixen com sparks i son deguts a l’obertura d’un o més RyRs. Així doncs, és crucial tenir un coneixement profund tant de les característiques espai-temporals dels patrons de calci com del rol que juguen els RyRs per entendre la transició entre les cèl·lules sanes i les no sanes.\nL’objectiu de la Tesis ha sigut comprendre els canvis que es produeixen a nivell subcel·lular que, en estadis avançats, indueixen la transició a la Fibril·lació Auricular (AF). Per tal de resoldre el problema, s’ha desenvolupat i validat un model matemàtic subcel·lular de cèl·lules auriculars que inclou les corrents electro-fisiològiques així com les estructures subcel·lulars fonamentals. L’alta resolució del model ha permès estudiar les característiques espai-temporals del calci tant en cèl·lules estimulades com en condicions d’equilibri. Les simulacions demostren la rellevància de l’agrupació de RyRs en clústers que, en distribucions heterogènies de RyRs, produeixen macro-sparks. Aquests macro-sparks poden produir contraccions ectòpiques en condicions patològiques. La incorporació de moduladors dels RyRs al model produeix una distribució espacial no-uniforme de sparks, tal i com s’ha observat en cèl·lules amb AF. En aquest sentit, la calsecuestrina (CSQ) és un dels buffers fonamentals que modifica la dinàmica del calci. L’absència de CSQ produeix un increment de la freqüència de sparks i, quan hi ha un excés de calci, també fomenta l’aparició d’oscil·lacions globals de calci. Finalment, també s’ha caracteritzat l’efecte de l’absència d’invaginacions de la membrana al citosol, donat que és un efecte observat en cèl·lules amb AF i insuficiència cardíaca. Amb tot, aquesta Tesis representa un avanç per entendre els mecanisme que produeixen AF amb un model computacional que, en el futur, pot ser utilitzar per complementar estudis in vitro o in vivo, ajudant així a trobar teràpies per aquest malaltia.


ONLINE WEBINAR: Oportunitats de negoci a Perú - CECOT\nEn el lent retorn a la “nova” normalitat, necessitem revisar i/o replantejar el nostre Pla de Promoció Internacional, i actualitzar les eines per a fer-ho. Es per això que us informem d'una nova proposta de webinar, per tal d’actualitzar conceptes i donar-vos eines per saber respondre amb èxit als nous reptes.\nPer assistir als webinars, que es faran on-line aprofitant la plataforma Zoom, caldrà emplenar la inscripció per a cada sessió. Posteriorment s’enviarà el codi d’accés.\nPerú s’està comportant de manera exemplar davant la Covid-19.\nLa logística funciona al 100% i la majoria de sectors segueixen la seva activitat mitjançant el teletreball. Les empreses presenten més atenció a les propostes virtuals i a distància. És el moment de començar una relació amb nous clients i donar a conèixer els nostres productes.\nPONENT: Elias Díaz. Director de VSV Perú.


4 errors en el contingut de l’antic CAP – Beatriz Rojo\nPosted on 28 April 2021 8 January 2021 by Beatriz Rojo\nPersonalment, el CAP no em va donar els suficients recursos o coneixements per enfrontar-me a la meva professió docent amb confiança i, sobretot, amb la capacitat de prendre decisions pedagògiques fonamentades i de poder argumentar-les. Vaig acabar el CAP amb la sensació que la professió docent és una habilitat que es desenvolupa amb els anys a força d’acumular experiències i tècniques mitjançant la metodologia trial and error. Et sentiries segura si una metgessa que t’ha de curar un èczema no sap quin remei proposar-te sinó que està provant una d’entre diverses opcions de manera aleatòria? O si portes el teu cotxe a un mecànic perquè els frens no funcionen bé i aquest va provant diferents solucions fins que arriba a la correcta? Definiries aquestes persones com a bons professionals? Personalment, jo no, i així és com em vaig capacitar per a treballar a l’educació pública.\nDesprés d’un màster i moltes lectures sobre el tema aprenentatge i ensenyament, de manera retrospectiva considero que els continguts que cobria l’antic CAP presentaven les següents deficiències.\nEnfocament en àrees complementàries a l’ensenyament\nLa majoria de les classes que vaig fer no cobrien temes com la memòria, el cervell humà, l’atenció, la motivació, o l’avaluació, sinó tasques que una docent ha de fer a part d’ensenyar la seva matèria, com per exemple com dissenyar tutories, com organitzar les reunions amb els pares, com cuidar la veu, o com gestionar una classe (classroom management).\nNo dic que aquests temes no siguin importants, perquè constitueixen una part important de la feina de professora. Però van rebre un pes molt més gran que la tasca d’ensenyar de manera efectiva i eficient.\nEls meus professors eren professors i professores en actiu i amb una gran experiència, grans professionals motivats, motivadors i experts que compartien el seu temps i el seu coneixement amb nosaltres. Tanmateix, les seves classes eren una col·lecció d’anècdotes vàries on explicaven quines estratègies els havien funcionat i quines no. Repeteixo, no li trec importància a aquesta tècnica, però un programa de capacitació docent no es pot basar principalment a explicar anècdotes.\nCap menció a les teories de l’aprenentatge\nRelacionada amb el punt anterior, les anècdotes no acompanyaven o exemplificaven l’aplicació pràctica d’una teoria. Vaig acabar el CAP sense conèixer cap teoria d’aprenentatge i sense poder explicar ni nomenar cap concepte de la psicologia cognitiva. Com John Sweller ha dit,\n[W]ithout an understanding of human cognitive architecture, instruction is blind.\nJohn Sweller, The ACE Conference 2017\nActualment, la Cognitive Learning Theory (CLT) és la teoria d’aprenentatge més acceptada per la comunitat científica, perquè explica precisament això, com el cervell humà processa la informació i, el més important per a una professora, una sèrie d’experiments ben dissenyats han provat que es pot implementar a les classes de manera efectiva i relativament senzilla.\nNul·la atenció a l’evidència científica\nEstretament lligada amb els dos punts anteriors, durant les classes que van conformar el programa vaig rebre una sèrie de consells que els meus professors, repeteixo, professionals com la copa d’un pi, van usar amb èxit. Tanmateix, no vaig rebre cap informació sobre estratègies i enfocaments amb resultats empíricament provats. No vaig llegir ni un article, ni un llibre que recollís l’estat de la investigació en temes d’aprenentatge fins al moment. De fet, no va ser anys després, quan vaig fer un màster per emplenar les llacunes de coneixement que tenia, que vaig descobrir que es pot comprovar empíricament l’efectivitat d’una metodologia, d’una estratègia o d’un instrument mitjançant experiments.\nAfortunadament, ara sé que al darrere de qualsevol decisió pedagògica pot haver-hi un conjunt d’evidència científica que la sosté o la descarta. Malauradament, aquest enfocament no el vaig rebre durant la meva capacitació pedagògica.\nEn resum, quan vaig acabar el CAP la meva opinió sobre la professió docent era que es basava en intuïcions, consells que a altres companys els van funcionar, i una mica de sentit comú. Afortunadament, ara sé que al darrere de qualsevol decisió pedagògica pot haver-hi un conjunt d’evidència científica que la sosté o la descarta. Malauradament, aquest enfocament no el vaig rebre durant la meva capacitació pedagògica.\nQuin és el teu cas? Coneixes la Cognitive Load Theory? Saps explicar en quins principis et bases per escollir una tècnica o una altra? Pots enumerar quins conceptes tens en compte a l’hora de dissenyar una classe o un material? I sobretot, quina va ser la teva experiència amb el CAP?


Un Joventut incògnita - CATzona\nUn Joventut incògnita\nLa Penya torna a escena avui a l’Olímpic (20.45 h) contra el Bahcesehir turc després de 15 dies sense jugar pel coronavirus. Avui es coneixeran els resultats dels PCR que es van fer ahir els verd-i-negres per saber de quins jugadors pot disposar Carles Duran. Si no hi ha cap positiu, podrà tenir tots els jugadors –pot donar descans a algun– menys Ribas i Zagars que continuen el procés de recuperació de les lesions. El Bahcesehir arriba a la cita sense la seva estrella Erik Green i havent perdut els set partits que ha jugat. Sí que hi serà el base Alex Pérez, tot i que té un acord amb el Fenerbahçe.


La plataforma Lleida Lliure de Franquisme demanda la Paeria - Teleponent\nInici Política La plataforma Lleida Lliure de Franquisme demanda la Paeria\nLa plataforma Lleida Lliure de Franquisme demanda la Paeria\nLa plataforma Lleida Lliure de Franquisme ha presentat aquest divendres una demanda al Jutjat contenciós pel nomenclàtor franquista dels carrers de Lleida. Consideren que l’Ajuntament de Lleida està incomplint la llei de Memòria Història. Aquesta demanda estava prevista que es formalitzés el 18 de juliol passat, però el jutge va suspendre temporalment el termini perquè, tal com explica la plataforma, la Paeria no havia presentat tota la documentació requerida, que ara sí que ha aportat. La demanda s’ha presentat després que el jutjat contenciós de Lleida va acceptar el recurs presentat el passat 20 de març per col·lectius polítics, memoralístics i sindicals aplegats al manifest Lleida Lliure de Franquisme en què denunciaven el “silenci administratiu” a la petició que el grup municipal de la Crida per Lleida – CUP va fer a Alcaldia per la substitució dels nou carrers amb noms de reconeguts franquistes (Alcalde Areny, Alcalde Montanya, Alcalde Sangenís, Sangenís Bertran, Lluís Besa, Alcalde Recasens, Germans Recasens, Carmelo Fenech i Juan Manuel Nadal i Gaya).\nL’advocada de la plataforma, Esther Sancho, explica que s’han presentat al jutjat un total de 45 documents, com ara documentació que acredita que des de fa més de deu anys, diverses entitats han demanat a la Paeria que canviés els noms d’alguns carrers relacionats amb el franquisme, fins i tot abans que s’aprovés la llei de memòria històrica, sense obtenir resposta positiva per part de la Paeria. També s’han presentat documents que acrediten que les persones que donen nom a aquests nou carrers, van participar de manera activa en delictes contra la humanitat i per tant no poden tenir un carrer dedicat ja que incompleix de ple la llei de memòria històrica. La plataforma, en la seva demanda, també sol·licita que es demani al Tribunal Militar tercer de Barcelona documents de consells de guerra que encara custodia i en què l’acalde Areny, explica Sancho, signa l’ordre d’execució d’alguns lleidatans.\nLa néta d’Antoni Cantano, un dels represaliats pel franquisme, Rosa Peñafiel, lamenta l’actitud de l’Ajuntament de Lleida i del seu paer en cap, que “mostra un immobilisme absolut cap a la dreta, negant-se a retirar el nom d’aquests carrers”. Peñafiel ha afegit que la lluita al carrer la tenen guanyada i que ara esperen guanyar-la als jutjats.\n“Mantenir aquests carrers incompleix l’article 15.1 de la llei de Memòria Històrica, que prohibeix l’exaltació del règim franquista” assenyalava l’advocada Esther Sancho. En aquest sentit, els dos darrers plens de la Paeria de Lleida van aprovar la retirada de medalles de la ciutat a deu alts càrrecs del franquisme i restituir la dignitat dels funcionaris municipals depurats per la dictadura.\nEls signants de la demanda són la Comissió de la Dignitat, Acaba amb la Placa, Dones de Lleida, La Baula, Crida per Lleida, Comú de Lleida, ERC de Lleida, CGT, ICV de Lleida, Intersindical – CSC, Podem, SEPC i Arran. També membres d’alguns dels col·lectius demandants (Comú, ERC, Crida, Podem, Dones de Lleida), aplegats sota la plataforma Lleida Lliure de Franquisme.\nL’alcalde Ros hi veu “intencionalitat política” MIRA AQUÍ EL VÍDEO\nArticle anteriorEl PDeCAT, ERC, Crida i Comú demanen a Ros que la Paeria col·labori amb l’1-O\nArticle següentRos: “Lleida ha fet els deures eliminant els noms significativament franquisetes de la ciutat”


Lorena Roldán es postula per ser la nova Arrimadas\nLorena Roldán (ACN)\n"Sempre estic a disposició del partit", assegura l'actual portaveu de Cs al Parlament de Catalunya\nper Europa Press Barcelona. 12 de juliol de 2019 11:28\nLa portaveu de Cs al Parlament, Lorena Roldán, ha afirmat que està "a disposició del partit", davant la possibilitat que sigui elegida per substituir Inés Arrimadas com a líder de Cs a Catalunya.\nHo ha dit en ser preguntada per si està disposada a presentar la seva candidatura en les primàries del partit taronja per liderar la formació a Catalunya i ser la propera candidata de Cs a la Presidència de la Generalitat.\n"Jo estic a disposició del partit per allò que necessiti. Estic compromesa amb aquest projecte, crec en aquest projecte i per tant on el partit em necessiti i, sobretot, on la militància em vulgui posar, sempre respectaré el criteri dels nostres afiliats", ha assegurat.\nRoldán, que després de l'arribada d'Arrimadas al Congrés va passar de ser diputada rasa a portaveu del grup parlamentari, ha explicat que, "com sempre", Cs celebrarà primàries per elegir el futur candidat a les eleccions catalanes.\nTot i que encara cal veure quan es convocaran aquestes primàries, ha assenyalat que s'estan estudiant diverses dates, però que una probable podria ser la tardor d'aquest any, davant la possibilitat que sigui "una altra tardor calenta" a Catalunya després de la sentència del judici de l'1-O al Tribunal Suprem.\nNo obstant això, ha dit que, per ara, esperaran a veure què fa el president de la Generalitat, Quim Torra, i si convoca eleccions anticipades: "Esperarem una mica perquè amb aquest govern i amb el senyor Torra ens costa una mica avançar escenaris perquè escapen de tota lògica, no segueixen gaire el sentit comú".\nAixí, ha defensat que, sigui quan sigui, Cs estarà preparat per a unes noves eleccions catalanes: "Ens agafarà preparats segur amb aquest equip que no ha deixat de treballar ni un sol dia".\nSobre si el líder del partit ha de ser també el candidat a les eleccions, ha recordat que a Cs sempre ha estat així, però que serà la militància del partit qui ho decidirà, i ha subratllat que el més important no són els noms, sinó el projecte: "Al final no es tracta de noms i de persones, sinó de projectes. I nosaltres tenim aquest projecte i aquest equip".\nRoldán ha negat que Cs hagi patit una "reculada" electoral a Catalunya en les últimes eleccions, després que hagi passat de guanyar els comicis autonòmics el 2017 a ser la cinquena força en les generals del 28 d'abril, quarta en les europees del 26 de maig i no aconseguir cap alcaldia en les municipals.\nConsidera que es tracta d'eleccions diferents i que no es poden comparar entre elles, i ha fet una valoració "positiva" d'aquest últim cicle electoral perquè a nivell global de tot l'Estat han aconseguit millorar els seus resultats.\n"La lectura que nosaltres fem és positiva, anem pel bon camí. Cada vegada que s'obren les urnes Cs creix", i ha insistit que a Catalunya estan treballant per tornar a revalidar la victòria que van aconseguir el 2017 en unes futures eleccions autonòmiques.\nTambé ha argumentat que Cs podria haver entrat en algun govern municipal a Catalunya, però que el "PSC ha preferit sumar amb JxCat i amb ERC" a diversos ajuntaments.\nA més, ha reivindicat que el partit taronja ha aconseguit entrar per primera vegada a diversos ajuntaments catalans, malgrat que creu que "no és fàcil ser regidor de Cs a Catalunya".\nJosep de sabadell Fa 3 mesos\nNo soc votant de Cs, pero et recomano, pel teu be, que no siguis tan imbecil.i mal educada com la "barbiarrimadetas"\nSola Fa 3 mesos\nEl nivell d'Arriarri és tan baix que ja l'ha aconseguit\nRicard Fa 3 mesos\nJajajaja otra choni poligonera, que representa a inadaptados que aún viven a Catalunya, incultos y analfabetos llenos de franquistas, eso es lo que es ese partido y la basura que les vota\nprova Cs Fa 3 mesos\nA veure, ensenya les dents ...? Mosseguen prou? I les ungles? Què tal vas d'esgarrapades?\nLa secta li ha xuclat la personalitat? Fa 3 mesos\nRecorda personatges femenins de la SS vistos al cinema. Quina pena fa!\nave-maría Fa 3 mesos\nAquesta també és filla de policia franquista ?\nClaravalls Fa 3 mesos\nFora tots els immigrants i fills d'immigrants espanyols inadaptats de Catalunya. Catalunya no és ni serà mai España//*// Som República.//*//\nSerà difícil Fa 3 mesos\nEncara que el posat de la seva cara sigui el mateix d'arrogància i xuleria. Esperem que el deixeble no superi el mestre.\nque mesirin el nivell intel.lectual i si es per sota zero i nivell rotonda, OK\nroldan, atansadas, sierra, el nom és indiferent, totes tenen el mateix perfil, per una fasc'sta de ciudadanos, poc cervell, pocs coneixement, això si, ganes de crear polèmiques interessades, merder a totes hores, i nul respecte a la democràcia i a Catalunya, i tot per claudicar i acontentar als del 35


Pares de la pàtria | Joan Ribas | Articles | El Punt Avui\nPares de la pàtria Pares de la pàtria Pares de la pàtria Pares de la pàtria + Pares de la pàtria E-mail\nCampanya de la recollida de la poma a l'Empordà. EL PUNT AVUI.\nPares de la pàtria Pares de la pàtria Pares de la pàtria Pares de la pàtria Pares de la pàtria E-mail\nHan passat cinquanta anys. En aquell temps –com a l'Evangeli–, un grup d'agricultors de l'Empordà s'adonaren que els cultius tradicionals ja no rendien el suficient per mantenir llurs famílies i que si no s'espavilaven el futur seria magre. Llavors, varen conèixer que a França havien començat unes plantacions de pomeres que resultaven rendibles emprant una nova tècnica d'empelt de I'arbre. Ho visitaren i, agosarats, es conjuraren per portar-ho aquí. En uns anys, el panorama de l'Empordà i també d'algunes zones del Gironès i la Selva canvià del tot, amb les extenses plantacions de pomeres. Però no n'hi havia prou: calia disposar de centrals fructícoles per tal de recollir la fruita, tractar-Ia, netejar-Ia, classificar-la, emmagatzemar-Ia en atmosferes controlades i portar-la al mercat. Així varen néixer les grans centrals fructícoles, que no han parat de créixer, comanades per agrupacions dels mateixos agricultors i sense altre capital que el provinent de I'explotació de la fruita. Unes activitats que han donat feina a un munt de gent durant mig segle, i que tenen futur, amb I'ajut dels tècnics del Mas Badia, d'experimentació, i dels organismes de la Generalitat.\nDivendres a la nit, al Cortal Gran –una impressionant construcció medieval al camí de Sant Pere Pescador a Sant Marti d'Empúries–, es va portar a terme un reconeixement públic als primers presidents de la Fructícola Costa Brava d'Ullà. Dos homenots de l'Empordà que assumiren sobre les seves espatlles –en comunió amb molta altra gent– la tasca feixuga de transformar el camp i fer-Io rendible. Carregats d'anys i d'emocions, Josep Grau, de Jafre, ¡ Josep Maria Pareta, de Tor, amb presencia del conseller d'Agricultura, reberen I'afecte i l'admiració d'una multitud d'assistents i de moltes procedències. La seva labor no ha estat fàcil, perquè el camp queda exposat sempre a les inclemències del temps, les pedregades, els aiguats, les ventoleres... i la fruita amb constant amenaça de plagues. Només una estricta vigilància, amb ajut de tècnics, i un coneixement profund han aconseguit fer reeixir les plantacions i aconseguir que als mercats la poma de Girona, en les seves diverses denominacions, es consideri de primera qualitat i que la seriositat dels productors en l'observança dels tractes s'hagi guanyat la confiança dels compradors.\nHan passat cinquanta anys, plens d'històries, d'anècdotes, d'imprevistos... i el futur els espera amb nous reptes. Res no està garantit. De vegades es parla de pares de la pàtria. El qualificatiu és ben apropiat per a aquesta gent de l'Empordà que han lluitat i sofert amb clamorosos sacrificis per transformar el camp, convertint terres gairebé eixorques en generadores d'esplendoroses collites.


Club Català de Viatges: Les Coves dels mil Budes\nLes Coves dels mil Budes\nLes Coves dels mil Budes, també conegudes com les Coves de Mogao, són un conjunt de 492 temples situats a la província de Gansu, a prop de la ciutat xinesa Dunhuang. Aquestes Coves pertanyen a la coneguda Ruta de la Seda, que consistia en una xarxa de rutes comercials entre Àsia i Europa, fins al segle XV.\nEl lloc, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1987, combina les cultures xinesa, índia i persa, reflectint les formes de producció i vida dels pobles de diverses nacions d'aquella època.\nL'origen de les coves va ser una visió de llum. Una tarda de l'any 366, un monjo anomenat Yuezun va veure mil budes d'or centellejant en un precipici. La visió el va moure a excavar a la roca una petita cel·la de meditació; darrere seu van arribar altres. Les primeres coves no eren més grans que un taüt, però aviat les comunitats monàstiques van començar a obrir cavitats més àmplies, ornades amb imatges de Buda, per albergar actes de devoció col·lectius. D'aquestes grutes primitives prové el nom popular de 'Coves dels Mil Budes'.\nA principis del segle XX, Wang Yuanlu va descobrir una important quantitat de manuscrits. Algunes expedicions occidentals van acudir a la zona interessats per la troballa. En aquest moment, Wang es va embarcar en el projecte de reconstruir alguns dels temples. Per això, va sol·licitar donacions a les ciutats veïnes i alguns dels exploradors Occidentals\ninteressats en els manuscrits.\nDes d'aquell llavors, van començar les excavacions arqueològiques per descobrir els temples ocults, i aviat van trobar inimaginables documents en diferents llengües com el sànscrit o el tibetà. També es van descobrir pintures murals sobre paper o seda, de temàtica budista en la seva majoria.\nPublicat per www.clubcataladeviatges.com a 3:15


Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu | Natàlia Segura Raventós | Brussel·les | Economia | El Punt Avui\nRebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu + Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu E-mail\nBrussel·les - 31 octubre 2020 2.00 h\nLa dependència que l’economia espanyola té del turisme ocasiona que sigui el país de la zona euro que registri una major caiguda del PIB EFE.\nRebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu Rebot rècord de l’economia espanyola durant l’estiu E-mail\nL’Estat espanyol va sortir de la recessió del confinament durant l’estiu amb un creixement rècord, però no s’ha refet del tot de la crisi de la Covid-19. També la resta de les economies europees han remuntat en els últims mesos per sobre de les expectatives, si bé ara veuen com la segona onada de la pandèmia pot esclafar la recuperació. L’economia espanyola va registrar el rebot més fort en un trimestre de la seva història: entre el juliol i el setembre el PIB va augmentar un 16,7%. Havia perdut un 17,8% entre l’abril i el juny, els mesos en què es va notar l’impacte de l’estricte confinament domiciliari en l’activitat econòmica. Es tracta d’una contracció sense precedents que ara es compensa, parcialment, amb un creixement rècord.\nLa desescalada, que fa pocs dies Brussel·les considerava massa ràpida i la causant dels nous rebrots del virus, ha permès a l’Estat espanyol sortir de la recessió tècnica contra tot pronòstic. El govern de Pedro Sánchez preveia un creixement trimestral del voltant del 13%. La vicepresidenta econòmica, Nadia Calviño, va celebrar ahir la “forta reactivació” de l’economia: “Tenim una bona base per a la recuperació econòmica.”\nDesprés d’un enfonsament també històric, les economies europees s’han revifat aquest estiu gràcies a la reobertura. La zona euro ha repuntat en el tercer trimestre del 2020 amb un creixement del 12,7% del PIB, unes xifres que representen l’increment més gran des del 1995, any inicial dels registres. França és l’estat que més s’ha recuperat (18,2%) en el darrer trimestre, mentre que Itàlia és el tercer país amb un rebot més fort, del 16,1%.\nL’Estat espanyol és el segon amb més creixement aquest estiu a la zona euro, però si es compara la seva situació amb la de fa un any, és el soci europeu més tocat per la crisi de la Covid-19. En total, ha perdut un 9,1% del PIB, quan Itàlia (4,5%), Alemanya (4,2%) i França (4,1%) n’han perdut la meitat. Els experts ho atribueixen a l’alta dependència del turisme.\nRecaiguda per Nadal\nLa recuperació estival no posa fi a la crisi. Ara que tot Europa torna a imposar restriccions a la vida social, els economistes ja preveuen una recaiguda a finals d’any. Si no aturen el virus de seguida, els europeus no només s’arrisquen a passar un Nadal més solitari, sinó també més precari.\ndel PIB ha perdut l’Estat espanyol aquest estiu, comparat amb fa un any. És el país més tocat de la UE.\nLíders en atur juvenil, del 40%\nEls joves no noten la recuperació. L’Estat espanyol lidera l’atur juvenil a la Unió Europea al setembre amb una alarmant taxa del 40,4%, tot i millorar lleugerament respecte a l’agost. L’ocupació entre els menors de 25 anys no havia arribat a millorar significativament en els últims anys de bonança i ara la pandèmia condemna milers de joves a l’atur i la precarietat. Lluny queda el somni europeu en què la taxa d’atur juvenil és del voltant del 17%. Només Grècia té uns nivells similars als de l’Estat espanyol, amb una desocupació del 37,8% entre els joves. Pel que fa a l’atur general, es manté com el segon estat europeu amb més aturats, un 16,5% al setembre. Només els grecs estan pitjor. En el conjunt de la zona euro és del 8,3%.


Salut declara 513 nous contagis i 2 morts, amb 34 ingressats menys (512) i 6 crítics menys a l'UCI (179) La República\nSalut declara 513 nous contagis i 2 morts, amb 34 ingressats menys (512) i 6 crítics menys a l’UCI (179)\nACN Barcelona.-El Departament de Salut ha declarat 513 nous casos de covid-19 confirmats per PCR o TA en les darreres 24 hores i dues morts. Això eleva el total de […]\nACN Barcelona.-El Departament de Salut ha declarat 513 nous casos de covid-19 confirmats per PCR o TA en les darreres 24 hores i dues morts. Això eleva el total de casos en tota la pandèmia a 636.223 i les defuncions a 22.234, segons el darrer balanç de la conselleria. En paral·lel, els pacients ingressats a planta són 512, 34 menys, i hi ha sis crítics menys a l’UCI (179). Pel que fa a la velocitat de propagació, l’Rt, baixa una centèsima i se situa en 0,94, mentre que el risc de rebrot baixa un punt, fins a 82. La incidència acumulada a 14 dies puja, però es manté per sota de 100. Passa de 88,36 a 87,98. El 3,36% de les proves de la darrera setmana han donat positiu.\nEl risc de rebrot era de 93 entre el 30 de maig i el 5 de juny, i baixa a 82 en l’últim interval. Pel que fa a l’Rt, baixa a 0,94, un valor superior al de la setmana anterior (0,92). La incidència a 14 dies és de 87,98 entre el 6 i el 12 de juny, per sota dels 101,37 de l’interval anterior.Pel que fa als casos confirmats per PCR o tests d’antígens, en el període del 6 al 12 de juny n’hi va haver 3.156, inferior a l’interval anterior, quan se’n van declarar 3.664. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 40,71 casos per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (47,27).Durant l’última setmana analitzada s’han fet 71.919 proves PCR i 33.663 tests d’antígens, dels quals un 3,36% ha donat positiu, superior al valor de l’interval anterior (3,35%). La mitjana d’edat de les persones positives se situa en els 33,84 anys.Des de l’inici de la pandèmia s’han confirmat 696.920 casos, dels quals 636.223 per PCR/TA. Pel que fa a les morts, se n’han declarat dos en les darreres hores, amb 22.234 des de l’inici de la pandèmia: 14.146 en hospitals o sociosanitaris (+2), 4.566 en residències (ídem), 1.182 en domicilis i 2.340 no classificables.Entre el 6 i el 12 de juny s’han declarat 15 defuncions, mentre que la setmana anterior se’n van notificar 14. En l’últim interval hi havia ingressades a l’hospital 520 persones. La setmana del 30 de maig al 5 de juny n’hi havia 592.Entre les persones que viuen en residències, s’informa de 31.384 casos confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia. Amb la resta de proves, el nombre total de casos acumulats és de 34.911. En total, han mort des de l’inici de la pandèmia 8.862 persones.Regió sanitària de Barcelona ciutat: puja l’Rt i el risc de rebrotA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià del Besòs, hi ha 175 nous positius, i el número total de confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia se situa en 137.673, xifra que s’eleva a 156.772 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 6.768 persones a l’àrea, una més que en les darreres hores.El risc de rebrot puja tres punts, fins a 106. El de la setmana del 30 de maig al 5 de juny era igual. L’Rt puja dues centèsimes, a 1,04, per sobre del valor de la setmana anterior (0,98). La taxa de confirmats per PCR/TA en l’últim interval és de 48 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 100. El 3,87% de les proves que es fan surten positives.A la regió actualment hi ha 117 pacients ingressats (-8). Amb la introducció de les persones ingressades a l’UCI de la xarxa privada no es faciliten dades de crítics disgregades per regions sanitàries.Regió metropolitana nord: el risc de rebrot cau 2 punts més (61)La regió metropolitana nord suma 160.789 confirmats per PCR/TA des de l’inici de la pandèmia (+80) i 177.274 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia el territori ha registrat 4.935 defuncions.El risc de rebrot es redueix 2 punts i es queda en 61. El de la setmana del 30 de maig al 5 de juny era de 78. La velocitat de propagació baixa dues centèsimes, fins a 0,86, mentre que la setmana anterior era de 0,87.Actualment, la taxa de confirmats per PCR/TA en l’últim interval és de 31 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 70. El 2,55% de les proves que es fan surten positives. Segons les últimes dades, ara hi ha 113 ingressats (-4).Regió metropolitana sud: baixen Rt i risc de rebrotLa regió metropolitana sud suma 108.029 casos confirmats per PCR o TA (+98) i 119.437 amb totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus en aquesta regió són 3.794, les mateixes que les declarades fa 24 hores. El risc de rebrot baixa un punt, fins a 105, pels 119 de l’interval anterior. La velocitat de propagació cau una centèsima fins a 0,99. La setmana anterior era d’1,04.La taxa de confirmats per PCR o TA és de 50 per cada 100.000 habitants. El 3,93% de les proves que es fan surten positives. La incidència acumulada a 14 dies se situa en 105. Segons les últimes dades, en aquesta regió hi ha actualment 76 pacients ingressats per covid-19 (-6).Catalunya central: el risc de rebrot baixa a 70 (-12)La regió sanitària de la Catalunya central té un total de 49.697 casos acumulats confirmats per PCR/TA, 42 més en les últimes hores. La xifra s’eleva a 54.235 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.379 persones en aquesta regió, una més que fa un dia.El risc de rebrot baixa a 70 (-12), pels 96 de la setmana anterior. La taxa de reproducció baixa 13 centèsimes, fins a 0,87, per sota de l’Rt de la setmana del 30 de maig al 6 de juny (0,89). La taxa de confirmats per PCR/TA és de 35 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 79 i el 3,04% de les proves que es fan donen positiu. La regió té actualment 33 pacients ingressats, cinc menys que en l’anterior balanç.Camp de Tarragona: puja l’Rt i el risc de rebrotAl Camp de Tarragona s’han registrat 41.275 casos confirmats per PCR o tests d’antígens, 57 més. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre de casos acumulats des de l’inici de la pandèmia és de 42.888. En aquesta regió han mort des de l’inici de la pandèmia 1.127 persones, les mateixes que en la darrera actualització.El risc de rebrot puja un punt fins a 87, pels 115 de la setmana anterior. L’Rt puja cinc centèsimes i se situa en 0,87, per sota del 0,92 de la setmana del 30 de maig al 5 de juny. La taxa de confirmats per PCR/TA se situa en 41 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 99. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 4,11%. Actualment hi ha 37 pacients ingressats, dos menys que en el darrer registre.Terres de l’Ebre: l’Rt creix fins a 1,91 (+0,04)La regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 10.785 casos confirmats per PCR o TA, els mateixos que en el balanç anterior, i 11.139 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 180 persones des de l’inici de la pandèmia (ídem).El risc de rebrot es manté en els 100 punts, mentre que en l’interval anterior era de 32. La taxa de confirmats per PCR o TA entre el 6 i el 12 de juny és de 36 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 52. El 3,36% de les proves que es fan surten positives. L’Rt creix quatre centèsimes fins a 1,91, per sobre de la setmana anterior, quan era de 0,47. Actualment hi ha 7 pacients ingressats (-1).Regió de Lleida: el risc de rebrot puja lleugeramentA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats, des de l’inici de la pandèmia, 37.189 casos confirmats per PCR/TA, 32 més. Són 38.501 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 657 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, les mateixes que fa 24 hores.El risc de rebrot puja un punt fins a 51, per sobre del registre de la setmana anterior, quan era de 45. La velocitat de propagació baixa una centèsima, fins a 1,07. La setmana del 30 de maig al 6 de juny era de 0,78. La taxa de confirmats per PCR/TA se situa en 24 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 47. El 2,23% de les proves que es fan surten positives. Actualment hi ha 15 pacients ingressats als hospitals (-2).Alt Pirineu i Aran: el risc de rebrot baixa a 23 (-11)La regió sanitària de l’Alt Pirineu i l’Aran acumula 6.763 casos des de l’inici de la pandèmia i 7.147 sumant totes les proves. Un total de 160 persones han mort des de l’inici de la pandèmia, cap més.El risc de rebrot retrocedeix 11 punts, fins a 23, mentre que la setmana anterior era de 56. L’Rt baixa 29 centèsimes, fins a 0,71. En l’interval anterior se situava en 1,11. La taxa de confirmats per PCR o TA és de 12 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 32. L’1,09% de les proves que es fan donen positiu. Hi ha dos pacients ingressats, igual que en l’últim balanç.Regió de Girona: sis ingressats menys (54)A la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 72.201 (+33) i 75.818 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.140 persones.El risc de rebrot es manté a 80, mentre que la setmana del 30 de maig al 5 de juny era de 93. L’Rt baixa una centèsima, fins a 0,90. La taxa de confirmats per PCR i TA és de 40 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 88. El 3,69% de les proves que es fan surten positives. Actualment, hi ha 54 pacients ingressats, sis menys que en l’anterior balanç.Més de 78.000 noves dosisEl 52% de la població de 16 anys o més té la primera dosi de la vacuna contra la covid-19, segons el darrer balanç d’aquest dimarts del Departament de Salut. En paral•lel, un 31,6% d’aquest col•lectiu ja té la pauta completa. Si es té en compte la població general de Catalunya, un 44,2% disposa de la primera punxada del vaccí i un 24,9% té la pauta completa i està immunitzada. En xifres absolutes, tenen la pauta completa 2.107.440 persones, 31.376 més. A banda, s’han administrat 3.465.406 primeres dosis, 56.455 més que fa 24 hores, i 1.947.674 de segones, 22.315 més.Per grups d’edat, s’ha posat una primera dosi al 93% dels de 80 anys o més; el 92,3% dels de 70 a 79 anys; el 84,6% dels de 66 a 69; el 80,9% dels de 60 a 65 anys, el 75,9% dels de 50 a 59; el 49,1% de les persones de 45 a 49 anys i el 13,2% de les persones de 40 a 44 anys. Per col•lectius, també la tenen el 97,8% de les persones institucionalitzades; el 87,9% del personal de residències; el 90,5% del personal d’atenció primària i hospitalària; el 83,3% d’altre personal de l’àmbit sanitari i sociosanitari, el 89,8% dels grans dependents i el 79,2% dels treballadors essencials.Pel que fa a la pauta completa, la tenen el 92% de les persones de 80 anys i més; el 90,3% de les de 70 a 79; el 8,8% de les de 66 a 69; el 11,4% de les de 60 a 65; el 44,3% de les de 50 a 59; el 4,6% de les de 45 a 49 i el 2,8% de les persones de 40 a 44 anys. D’entre els col•lectius, la tenen el 58,1% dels treballadors essencials; el 87,5% dels grans dependents; el 96,8% de les persones institucionalitzades; el 84% del personal de residències; el 86,8% del personal d’atenció primària i hospitalària i el 62,4% de l’altre personal de l’àmbit sanitari i sociosanitari.


Galeria d'imatges (11)\nAprenentatge i Servei a Maregassa\nAquest curs, els alumnes del perfil de jardineria han iniciat dues experiències d’Aprenentatge i Servei.\nL’Aprenentatge i servei és una proposta educativa que combina processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat en el qual els participants es formen tot treballant sobre necessitats reals de l’entorn amb l’objectiu de millorar-lo. Els dos projectes estan emmarcats en l’àmbit de servei Medi Ambient.\nEl primer trimestre han començat el treball amb l’alumnat de 3r de Primària del CEIP Antoni Botey.\nEls joves de Maregassa ensenyen als nens i nenes a reproduir plantes de diferents maneres. Ells són per una estona els mestres, realitzen el servei d’ensenyar diferents processos de reproducció i com adequar alguns espais del col•legi Antoni Botey.\nPerò, ells també fan un procés d’aprenentatge a l’esforçar-se per millorar la seva competència lingüística i social, a la vegada que consoliden els seus coneixements a través de l’exposició que fan als alumnes de l’escola que els visita.\nDurant aquest segon trimestre inicien el segon treball amb l’alumnat de l’Institut Eugeni d’Ors que cursen el mòdul de grau mitjà de farmàcia.\nEls nostres alumnes els ensenyaran a preparar el terreny i a trasplantar plantes remeieres i ells els explicaran les propietats medicinals de cada una d’aquestes plantes.\nAmb aquest projecte realitzen un treball conjunt a través d’uns valors com la implicació i el compromís, valors que cal potenciar en el procés educatiu dels infants i dels joves.\nAdjuntem fotografies del treball realitzat amb els alumnes de l’Escola Antoni Botey.


La segona edició de la Maratest 2013 de Badalona supera els 1.000 inscrits | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nLa segona edició de la Maratest 2013 de Badalona supera els 1.000 inscrits\nMés de 1.000 corredores ja han formalitzat la seva inscripció per a participar el pròxim diumenge 24 de febrer a la segona edició de la Maratest, la cursa atlètica popular que tindrà lloc pels carrers de Badalona i Montgat. Aquesta prova de 30 quilòmetres, pensada com la tirada llarga pels atletes que participaran a la Marató de Barcelona tres setmanes després, també compta amb una versió més popular de 15 km, l’única d’aquesta distància que se celebra a tota l’àrea metropolitana de Barcelona, ideal pels corredors habituals de 10 km que volen afrontar un repte més gran.\nLa Maratest de Badalona, organitzada per Gaudium Sports i amb la col·laboració de l’Ajuntament de Badalona, de l’Ajuntament de Montgat i de Marina Badalona, va néixer al març de 2012 per omplir el buit de proves del calendari català de ruta entre les mitges maratons i les maratons.\nEls inscrits disposen de cronometratge, avituallaments líquids i sòlids i llebres que marcaran 6 ritmes objectius de marató (2:45h, 3:00h, 3:15h, 3:30h, 3:45h i 4:00h) o de mitja marató (1:22.30h, 1:30h, 1:37.30, 1.45h, 1:52.30 i 2h), perquè els atletes que es prenen aquesta prova com un entrenament de qualitat puguin conèixer si el ritme de competició pel gran dia és l’idoni.\nLa Maratest de Badalona presenta un recorregut molt amè i planer que pretén ser l’escenari ideal per fer una tirada llarga en grup. El traçat reuneix una mescla de la zona antiga i moderna de la ciutat de Badalona, i en aquesta segona edició, passa durant aproximadament dos quilòmetres per la localitat de Montgat.\nLa zona de sortida i arribada estarà situada davant del Palau Olímpic de Badalona i la sortida de la cursa tindrà lloc a les 9:00 hores.\nMés de 2.300 atletes ja van participar en l’edició passada. Enguany es pretén superar aquesta xifra sense deixar d’oferir una producte de qualitat per a tots els que vulguin gaudir d’aquesta cursa entrenament.\nPer a participar a la cursa es obligatori inscriure’s prèviament. El termini d’inscripció finalitza el 20 de febrer a les 23,59 hores o quan s’arribi a la xifra de 4000 corredors


Proveïdors d'additius químics basats en dissolvents de la Xina: venda a l'engròs i compra d'additius químics basats en dissolvents - Seeslar Printing Equitment\nInici > Productes > Additius químics > Additius químics basats en dissolvents\nAigua d’oli d’assecat lent per a la tinta\nAquest producte s’utilitza principalment per diluir tintes de serigrafia o tampografia basades en dissolvents, amb un fort poder de dissolució, tipus d’assecat lent i alta puresa. Fàcil d'utilitzar, aboqueu una quantitat adequada a la tinta i remeneu-la uniformement per evitar el bloqueig de la xarxa.\nDiluent de tinta d'assecat ràpid\nAquest producte s’utilitza principalment per diluir tintes de serigrafia o tampografia basades en dissolvents, amb un fort poder de dissolució, d’assecat ràpid i alta puresa. Fàcil d'utilitzar, aboqueu una quantitat adequada a la tinta i remeneu-la uniformement per evitar el bloqueig de la xarxa.\nNetejador de tinta d’impressió\nAquest producte té un fort poder de dissolució, un curt temps de neteja i un assecat ràpid. Protecció del medi ambient, sense olor, s'utilitza principalment per netejar pantalles, netejar tinta, etc., adequat per a interruptors de membrana / plaques de senyalització / plàstics de vidre / circuits electrònics i altres indústries.\nAgents de curat basats en dissolvents\nS’utilitza àmpliament en tintes a base d’oli, pintures a base d’oli, pintures a base d’oli i altres camps, i els seus productes de formació de pel·lícules reticulats tenen una millora significativa en la resistència al rentat d’aigua, al fregat, als productes químics i a l’adherència de el substrat.\nDongguan Seeslar Printing Equitment Co., Ltd: Benvingut a comprar Additius químics basats en dissolvents d'alta qualitat de fabricants i proveïdors professionals de la Xina. La nostra fàbrica ofereix els millors productes personalitzats fabricats a la Xina.


Xerrada a Flix sobre les “Malalties neurodegeneratives” – Ràdio Flix\nRàdio Flix – Aleandra Guerrero- (4-12-13) Continuen a Flix els actes organitzats a favor de la Marató de TV3. Avui dimecres, a les 7 del vespre i a la Biblioteca Municipal Artur Bladé Desumvila, hi haurà la xerrada “Malalties neurodegeneratives. La solidaritat no degenera”. La xerrada anirà a càrrec de Rosa Martinez Maset, metgessa del consultori de Caseres amb qui hem conversat aquest matí a la ràdio.\nXerrada a Flix sobre les “Malalties neurodegeneratives” by Ràdio Flix on Mixcloud


Edifici que està situat a un nivell més elevat que el del carrer. S'hi accedeix per una escalinata amb barana calada. El cos principal, de planta rectangular, és format per planta baixa i un pis, amb coberta a dues vessants. La façana que dona a la via té a la planta baixa, quatre obertures d'arc escarser, i al pis, quatre obertures rectangulars. Entre els dos pisos hi ha una marquesina, sostinguda per una estructura de ferro. Les façanes laterals i la posterior mostren característiques similars, encara que més senzilles.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estació_de_Cerdanyola_del_Vallès&oldid=27650099»\nDarrera modificació: 27 juny 2021 a les 17:33\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 juny 2021 a les 17:33.


Tot són males notícies? - Folchtime\nPortada » Tot són males notícies?\nPublicat 21 abril, 2020\nSortir poc o gens de nit (i més ara amb el confinament) em resulta balsàmic. En el meu cas em permet llevar-me aviat sense maleir massa la meva sort. Però aquests dies les primeres hores del dia em resulten molt dures de pair.\nTant s’hi val si fa sol o no, és posar-me a preparar els resums de premsa i notar que em costa respirar, el cos em fa mal, tinc tosseta i em noto el cap calent… ja l’hauré agafat!\nI tant s’hi l’he agafat! He agafat un empatx de mal rotllo que, subministrat a dosis diàries no sé pas cap a on em portarà. Sort que després, i al llarg del dia, entre el correu, el mòbil, les xarxes, les trucades, les hores davant la pantalla, més notícies, i les VC’s (estic recuperant a marxes forçades totes les que no he fet al llarg de la vida) estic entretingut. I arribo al vespre resignat i rebentat.\nDe les bondats del teletreball ja en parlarem un altre dia.\nI així passen els dies. Massa dies ja. I rebo la trucada d’un emprenedor de veritat. I penso, calla que m’animarà. El primer que em diu és que passa de la premsa, en tots els seus formats. Que quan pugui sortir ja se n’assabentarà i quan la corba s’aplani, també. I quan tothom es pugui fer el test ja el cridaran. Que n’està fins el capdamunt de tots els periodistes, “que sembla que hi disfrutin, que hi disfruteu, pintant-t’ho tot de negre i ressaltant només les coses negatives”. Està una bona estona deixant bé l’ofici d’informar.\nEn acabar el corregeixo. “Fa mitja vida que vaig abandonar l’última redacció”. Res, per a ell, com acostuma a passar amb els militars, qui ha fet de periodista sempre ho és.\nMiro de fer-li entendre que la situació està realment fotuda. Prou bé que ho sap. A contracor ha aplicat un ERTO. Intento defensar el que a aquestes alçades jo també veig com a indefensable: que les portades i els grans titulars no fan més que reflectir la realitat. Segur?\nPenja sense que l’hagi pogut convèncer de res. Potser perquè durant la conversa és ell qui mig m’ha convençut a mi. Em ve al cap un article d’opinió recent en el que el columnista es qüestiona si aquell dia era més oportú titular a portada pel nombre de morts per la Covid-19 o pel nombre d’aturats i empreses a la corda fluixa, o directament sense corda. Parla de dues possibilitats de titular. Les dues negatives. I si n’hi hagués una tercera? I si aquesta tercera fos, al menys, esperançadora?\nTruco a l’emprenedor de veritat. “A partir de demà t’enviaré tots els titulars que, com a mínim, donin algun bri d’esperança”, li dic. Es fot a riure. “No en trobaràs cap”. Tant convençut el veig que me n’adono que potser he anat de llest. Encara estic rumiant la conversa quan em tornar a trucar. “Accepto el repte. A veure qui en troba més”.\nNo sabia que ja hagués assolit la categoria de repte. Fem un grup de guassap, un altre. I comencem. Jo de bon matí. Ell més tard. Ja portem així més de dues setmanes. En el nou grup no diem res, només hi pengem titulars. Jo alguns més, per allò de la deformació professional.\nEls matins adquireixen un altre color. Ara, a més a més, busco notícies “positives”. I cada dia en trobo, en trobem més.\n“Fes-li una ullada a tot el que hem penjat aquests dies. Això és una altra cosa”. Em diu. I és veritat. Potser no són les notícies més importants del dia, o els mitjans no les han tractat així, però veient-les passar fotograma a fotograma la pel·lícula ha canviat de gènere, ja no és de terror.\nEvidentment la realitat no ha variat. Però la nostra actitud davant d’ella, molt.\n“Has vist com ha estat possible trobar notícies positives?, comento. “Si, si, les tenien ben amagades els teus amiguets periodistes! Potser no volen que ningú les vegi i busquen enlluernar-nos amb titulars depriments!”. Ja m’ha fotut!\nTant s’hi val. Sé que al final guanyaré el presumpte repte. Algun dia els meus col·legues periodistes titularan per la data de la fi del confinament, el descobriment de la vacuna… o potser aquell dia s’inclinaran més per titular pel nombre d’empreses que mai més obriran, els morts totals o les persones que ho han perdut tot?\nPD. Per cert, l’atracció que, poc o molt, tots tenim cap a les notícies negatives no és casual. Et recomano la lectura de l’article “Instints primaris. Per què preferim les notícies dolentes”, publicat a la revista Capçalera del Col·legi de Periodistes de Catalunya.\nAquí en tens unes perles:\n“El cervell fa que les bones notícies ens llisquin i que ens quedem enganxats a les dolentes”.\n“Titular amb males notícies no és excepció dels mitjans de comunicació. També a la vida quotidiana, si tot va bé, no ho expliquem”.\n“Les bones notícies fan nosa, desperten un escepticisme generalitzat, tenen mala premsa”.\n“Periodistes, activistes i polítics són víctimes d’una visió del món dramàtica. Haurien d’actualitzar-la”.\nbones, coronavirus, covid19, males, notícies, premsa\nAdéu a les senyores despullades i les exclusives\nGràcies infinites i perdoneu-meUncategorized @ca