Curs telemàtic ANT1. Departament d Ensenyament - PDF\nCurs telemàtic ANT1. Departament d Ensenyament\nDownload "Curs telemàtic ANT1. Departament d Ensenyament"\nJosé Ángel Jaime Ayala Tebar\n1 Curs telemàtic ANT1 Departament d Ensenyament Autora: Rosamaria Felip Falcó Consultora UOC: Anna Jubete Sagredo Tutora practiques: María José Lobo Vírseda Projecte d Aplicació Professional TFM Itinerari: Disseny tecnopedagògic Màster Educació i TIC (elearning) Universitat Oberta de Catalunya Barcelona, juny de 2013\n2 1 1 Taula de contingut 2 Resum executiu 4 3 Introducció 5 4 Contextualització La institució: el Departament d Ensenyament Funcions de la Subdirecció General d'innovació, Formació i Orientació (SGIFO) Escenari d actuació Els precedents del projecte La situació actual 9 5 Justificació del projecte 11 6 Objectius del projecte 14 7 Planificació Fase d anàlisi Fase de disseny Fase de desenvolupament Fase d implementació Fase d avaluació 16 8 Anàlisi de necessitats Pla d anàlisi de necessitats Instruments emprats Recerca documental Reunions de treball Qüestionaris online Recerca de materials existents Anàlisi DAFO del projecte Necessitats relacionades amb l acció formativa Perfil del professorat destinatari de l acció formativa 21\n3 Perfil ideal dels formadors virtuals Els objectius de l acció formativa Els continguts de l acció formativa Materials necessaris per l acció formativa Necessitats relacionades amb el desenvolupament del projecte Recursos humans Recursos tècnics Recursos materials Recursos econòmics Possibles limitacions del projecte Conclusions més rellevants Viabilitat de la proposta 30 9 Disseny Enfocament teòric i modalitat formativa Disseny de l acció instruccional Disseny de l entorn tecnològic Estructura del contingut Disseny dels materials Disseny de l avaluació Desenvolupament Desenvolupament dels materials d aprenentatge Adaptació dels power points utilitzats en el curs ANIP Recull d altres presentacions utilitzades en el curs ANIP Adaptació d altres materials ANIP existents Creació de nous materials Localització i recull d altres materials disponibles Creació de comptes a la xtec i altres serveis Càrrega de les presentacions als serveis Sol licitud a la SGIFO d un espai al moodle Configuració bàsica de l entorn virtual moodle Desenvolupament de les tasques Indicacions detallades de les tasques en PDF 71\n4 Creació de les tasques Configuració i càrrega de l entorn virtual Càrrega dels materials a l entorn virtual moodle i display al bloc central Configuració final dels mòduls en l entorn virtual Revisió de tots els enllaços, materials, recursos i activitats Càrrega dels participants a l entorn moodle Desenvolupament de les eines d avaluació Presentació del projecte ANT Presentació de l estructura detallada del mòdul Presentació general dels altres mòduls Aspectes visibles únicament pels tutors Implementació pilot del projecte ANT Temporalització Dades de participació i certificació Les persones formadores Avaluació del projecte ANT Instruments d avaluació emprats Resultats de l avaluació del procés d implementació Resultats dels qüestionaris de l alummat Resultats dels qüestionaris de les persones formadores Resultats de l avaluació del curs des del punt de vista instruccional Impacte del projecte per al Departament d Ensenyament Informe amb suggeriments de millora Conclusions generals Bibliografia citada Webgrafia citada Webgrafia consultada Annexos 105\n5 4 2 Resum executiu El projecte Curs Telemàtic ANT1 (Anglès telemàtic 1) consisteix en el disseny, desenvolupament i implementació d un curs online de 45 hores d actualització metodològica per al professorat d anglès de primària, amb l objectiu que passi a formar part de l oferta formativa actual pel Departament d Ensenyament. El curs, creat a partir de l adaptació d una part del curs presencial ANIP (Anglès a Infantil i Primària) que va deixar d oferir-se el juny de 2012, vol oferir una alternativa vàlida, viable i rendible per a continuar formant els docents de llengua anglesa. L ANT1 és un curs de modalitat virtual que s emmarca en el constructivisme social i adopta alguns principis del connectivisme, amb la voluntat d integrar les noves tecnologies transversalment i contribuir al desenvolupament d Entorns Personals d Aprenentatge i Participació (PLEP) de l alumnat. La recerca documental i la recollida de dades a través de qüestionaris i entrevistes ha permès realitzar una anàlisi extensiva del context i dels destinataris de la formació, i detectar les necessitats relacionades amb el desenvolupament del projecte, quant a recursos humans, tècnics i materials. L anàlisi DAFO ha estat l eina emprada per a determinar la viabilitat del projecte. L entorn virtual on s ha desenvolupat i implementat la prova pilot del projecte és un moodle dins l espai Odissea, que és la plataforma on el Departament d Ensenyament allotja els seus cursos telemàtics. El curs s ha estructurat en sis mòduls, cinc dels quals corresponen a temes metodològics i un està destinat a l elaboració d un projecte final que cal implementar a l aula. Els resultats obtinguts es valoren positivament i l avaluació realitzada indica que s han assolit els dos objectius principals del projecte: contribuir a l actualització metodològica del professorat i potenciar l ús de les noves tecnologies per facilitar el seu desenvolupament professional continuat. Les principals conclusions del projecte són que el curs ANT1 és una opció vàlida per a formar els docents d anglès de primària, viable i rendible per a l organització. El Departament d Ensenyament preveu la implantació definitiva del projecte pel pròxim curs i proposa que se n elabori la continuació, anomenada ANT2.\n6 5 3 Introducció El projecte consisteix en el disseny i implementació d un curs virtual de formació permanent per al Departament d Ensenyament destinat al professorat especialista d anglès en l etapa de primària. El curs s anomena Anglès telemàtic 1 (ANT1). Des del curs , s ha ofert anualment el curs presencial L Anglès a l educació infantil i primària (ANIP) consistent en un curs de formació metodològica i lingüística per al professorat especialista de llengua anglesa, amb una durada de 90 hores. Tota la formació s ha realitzat en anglès i és un requisit d admissió que els docents tinguin un nivell mínim equivalent al B2 del Marc Comú Europeu de Referència de les llengües (MCERL) o el certificat de nivell avançat de l EOI. El juny de 2012 el Departament d Ensenyament va cancel lar el programa ANIP i se ls va proposar prendre l com a punt de partida per tal de crear-ne un d equivalent en modalitat telemàtica. El projecte d intervenció consisteix, doncs, en l adaptació d una part del curs ANIP en un altre de virtual que permetrà donar continuïtat a un programa de formació consolidat i ben valorat pel professorat amb l objectiu de contribuir a millorar la competència lingüística i docent del professorat de llengua anglesa a Catalunya en el nivell d educació primària Per al projecte s ha escollit el model de treball ADDIE ja que ofereix un marc per al disseny instruccional que és sistemàtic i que està organitzat en 5 passos clarament definits de forma que assegura el desenvolupament del projecte de forma estructurada i coherent. El model ADDIE facilita un flux de treball organitzat però flexible i dinàmic per a tot el procés de disseny instruccional. La present memòria està estructurada per oferir una visió guiada a través del procés d elaboració del projecte, des del moment en què va sorgir la idea en el context que s exposa, fins que, després de desenvolupar-ne totes les fases del disseny tecnopedagògic, el projecte ha estat plenament desenvolupat i s ha fet un lloc dins de la formació telemàtica del Departament d Ensenyament pels pròxims cursos.\n7 6 4 Contextualització 4.1 La institució: el Departament d Ensenyament La institució per a la qual es dissenya el projecte i on es realitzarà la seva implementació és el Departament d Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i, més concretament, la Subdirecció General d'innovació, Formació i Orientació (SGIFO) a càrrec del seu Subdirector General, el Sr. Joan Gumbert Ribot, i situada a la seu dels serveis centrals a la Via Augusta, 202 de Barcelona. La SGIFO depèn de la Direcció General d'educació Secundària Obligatòria i Batxillerat que, al seu torn, depèn de la Secretaria de Polítiques Educatives, tal i com es pot observar en l organigrama Funcions de la Subdirecció General d'innovació, Formació i Orientació (SGIFO) 2 Segons l article 118 del Decret 297/20113, corresponen a la Subdirecció General d Innovació, Formació i Orientació del Departament d Ensenyament les següents funcions: 1 Organigrama del Departament d Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. (2013). A [Revisat el juny de 2013] 2 Funcions de la Subdirecció General d Innovació, formació i orientació del Departament d Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. (2013) A [Revisat el juny de 2013]\n8 7 a) Impulsar projectes d'innovació educativa i avaluar-ne els resultats. b) Dissenyar estratègies que afavoreixen la millora dels processos d'ensenyament i d'aprenentatge. c) Detectar les necessitats formatives i dissenyar les activitats i els continguts de la formació del professorat en l'àmbit de les seves competències. d) Impulsar la recerca educativa en col laboració amb altres organismes de la Generalitat i de les Universitats, formulant propostes, fent el seguiment i avaluant els resultats de les llicències retribuïdes i d'altres actuacions, i desenvolupar centres específics de suport a la innovació i la recerca educativa i transferir-ne els resultats al conjunt del sistema educatiu. e) Elaborar, sistematitzar i difondre recursos i materials didàctics adreçats al professorat i proposar els continguts dels materials de suport per a l'aprenentatge, en col laboració amb l'àrea de Tecnologies per a l'aprenentatge i el Coneixement en el cas dels tecnològics. f) Planificar, executar, si escau, i avaluar els programes de formació, perfeccionament i actualització del professorat en l'àmbit de la seva competència. g) Formular propostes per a la millora de la formació inicial del professorat d'educació secundària. h) Proposar convenis per a la formació permanent amb institucions universitàries i d'altres. i) Definir criteris i impulsar actuacions per a l'orientació de l'alumnat en el seu itinerari formatiu. j) Establir criteris, coordinar i supervisar els serveis educatius. k) Proposar criteris d'actuació i avaluació de l'assessorament en formació, innovació i\n9 8 recursos dels serveis educatius. l) Qualsevol altra funció que li sigui encomanada en relació amb les anteriors. 4.3 Escenari d actuació Els precedents del projecte La SGIFO del Departament d Ensenyament ha estat la unitat responsable de dos programes de formació presencials per al professorat especialista de llengua anglesa que es van iniciar el curs i van acabar el passat curs , els quals estaven consolidats i ben valorats i per als quals continua havent-hi demanda després de cinc edicions. Aquests dos programes, que són el punt de partida del projecte que s implementarà, són els següents: El Programa de formació per a l ensenyament de l anglès a l educació infantil i primària (ANIP) 3 que es va iniciar el curs arreu de Catalunya comptant amb un grup d uns 30 formadors per al seu pilotatge. El curs ANIP consistia en un curs de 90 hores, de les quals 62 eren de modalitat presencial i 28 corresponien a treball independent al moodle del curs situat a l entorn virtual Odissea 4 de què disposa el Departament d Ensenyament. El programa de formació per a l ensenyament de l anglès a l educació infantil (ANIN) 5 que va sorgir com a curs especialitzat en metodologia per a l ensenyament de la llengua anglesa a infantil el curs i que va implicar la reestructuració del 3 Programa de formació per l ensenyament de l anglès a l educació infantil i primària (ANIP). A [Revisat el juny de 2013] 4 Entorn Odissea. A [Revisat el juny de 2013] 5 Programa de formació per l ensenyament de l anglès a l educació infantil (ANIN). A [Revisat el juny de 2013]\n10 9 curs ANIP on va deixar de tractar-se el tema de l ensenyament de l anglès als infants de 3 a 6 anys. El curs era de 50 hores i s estructurava en 40 hores de formació presencial i en 10 hores de treball a l espai virtual Odissea. Ambdós programes tenien com a objectiu principal la millora de la competència lingüística i metodològica del professorat especialista de llengua anglesa. La persona responsable del disseny i la coordinació dels programes ANIP i ANIN entre els anys 2006 i 2012 dins de la SGIFO va ser la Sra. María José Lobo Vírseda. La Maria José Lobo és mestra, catedràtica d ensenyament secundari (anglès) i professora associada a la Facultat de Ciències de l Educació, Departament de Didàctica de la llengua, de la Literatura i de les Ciències Socials de la Universitat Autònoma de Barcelona, on entre d altres tasques ha coordinat cursos CAP, ha impartit formació i ha tutoritzat estudiants de pràctiques al màster de formació inicial del professorat de secundària (anglès). És autora de diversos articles i materials per a l ensenyament de l anglès i ha impartit formació a diferents nivells dins i fora del país. Actualment treballa a la UAB i com assessora tècnica docent a la Subdirecció General d'innovació, Formació i Orientació (SGIFO) del Departament d Ensenyament, des d on exercirà com a tutora de pràctiques del projecte que es proposa i en coordinarà la implementació de la prova pilot La situació actual El Departament d Ensenyament, com a institució, i la SGIFO més concretament, té entre les seves necessitats oferir formació permanent al professorat per actualitzar la seva qualificació professional i millorar les pràctiques educatives als centres amb l objectiu d afavorir l èxit escolar de l alumnat. Aquest curs , a causa de la manca de pressupost, han deixat d oferir-se els dos programes presencials de formació per al professorat especialista de llengua anglesa (ANIP i ANIN). El Departament va trobar en la possibilitat d adaptar el curs ANIP a format telemàtic la forma de cobrir aquesta necessitat sense el cost afegit dels formadors, dels materials, i de la disposició d espais per a la formació presencial, ja que la formació la pot portar a terme en\n11 10 el futur el personal tècnic que treballa a la SGIFO de forma virtual, un cop s hagi implementat i avaluat el curs pilot. Davant l oferta ferma al mes de juny de 2012 de crear, com a treball final del màster d elearning a la UOC, un curs telemàtic pilot que pogués substituir el programa ANIP, el Departament va avenir-se a facilitar l espai virtual Odissea per al seu allotjament un cop hagués estat dissenyat i a incloure l en l oferta formativa del segon semestre del curs , de forma que el pilotatge coincidís amb el semestre de realització del TFM. A canvi es va demanar poder avaluar una mostra del curs i dels materials abans de la seva inclusió en el catàleg de cursos de formació a l aplicatiu GTAF6 (Gestió d Activitats de Formació) i de la seva publicació al web corporatiu de la XTEC (Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya). Per aquest motiu, el disseny del curs es va iniciar en els mesos de juliol i agost, després de negociar amb la Sra. María José Lobo els continguts que caldria incloure en el curs que es dissenyaria i d establir que caldria dividir el curs ANIP en dos cursos telemàtics independents però complementaris que tindrien els codis ANT1 (Anglès telemàtic 1) i ANT2 (Anglès telemàtic 2). Al mes de setembre es va presentar un primer esborrany dels materials i activitats dels tres primers mòduls del curs ANT1, els quals van ser avaluats per la SGIFO abans de donar-hi el vistiplau definitiu i d admetre el curs en el catàleg de l oferta formativa per a l any acadèmic actual, amb el compromís que s implementaria la prova pilot a partir del febrer de 2013 amb dos grups de 20 persones cadascun, dels quals en serien les formadores la dissenyadora com a part de les pràctiques a l organització i la Sra. Maria José Lobo com a persona responsable del nou curs dins de la SGIFO. 6 GTAF. A [Revisat el juny de 2013]\n12 11 El curs ANT1 es va publicar, doncs, en el GTAF amb el codi i a la web de la XTEC 7, tal i com s havia previst quan es va obrir el període d inscripcions pel segon semestre del pla de formació permanent, del 8 al 14 de gener de Durant la setmana en què l aplicatiu GTAF va estar actiu per tal que el professorat realitzés les inscripcions en els cursos de formació, es van rebre al voltant de 200 sol licituds per a cursar el curs ANT1. La SGIFO va fer el seguiment de totes les sol licituds descartant aquelles que no corresponien amb els criteris d adjudicació establerts, com ser professorat especialista d anglès de primària, ocupar una plaça d anglès i estar en l actualitat impartint aquesta llengua al centre. Un cop fet el filtratge de les sol licituds es va decidir implementar la prova pilot a dos grups de 20 participants. La implementació es va iniciar el mes de febrer alhora que s anaven dissenyant i actualitzant els materials en l entorn virtual Odissea. La Sra. Maria José Lobo actua com a coordinadora de la formació i té permisos d edició igual que la dissenyadora del curs tot i que és aquesta última qui s ocupa íntegrament de la seva edició. El fet que la prova pilot del curs s implementi en la seva totalitat permetrà obtenir informació molt valuosa per avaluar-ne les característiques i el funcionament, la qual cosa portarà a introduir canvis en el seu disseny cara a noves edicions del mateix ANT1 i cara a una futura creació del curs ANT2, o un possible ANIN telemàtic. 5 Justificació del projecte El projecte de disseny i implementació del curs ANT1 es justifica pel fet que dóna resposta a una necessitat fonamental del Departament d Ensenyament i, més concretament de la SGIFO: oferir formació permanent al professorat. 7 XTEC. A [Revisat el juny de 2013]\n13 12 La formació permanent constitueix un dret i un deure dels docents. El professorat d anglès a infantil i primària necessita l actualització metodologia i lingüística per tal de millorar les seves competències professionals i contribuir així a un ensenyament de qualitat de la llengua anglesa. Aquest curs la formació destinada al professorat de llengües estrangeres oferta per aquesta unitat del Departament d ensenyament ha quedat reduïda de forma dràstica a causa de les retallades en el pressupost i el disseny i pilotatge del curs ANT1 suposa no només continuar oferint als docents d anglès la possibilitat de formar-se sinó que, sobretot, implica que el programa ANIP no queda totalment desmantellat encara que sigui reconvertint-se en format telemàtic, sense cap cost afegit. El disseny i implementació del curs telemàtic proporciona al Departament l oportunitat de seguir oferint formació per al professorat d anglès a primària i mantenir viu un programa de formació consolidat com és l ANIP, tot adaptant-ne una part dels continguts i dels materials al format telemàtic. En el moment d avaluar la proposta de creació del curs ANT1 la SGIFO va valorar molt positivament el fet que el disseny del curs anés a càrrec d una persona que havia estat part de l equip de formadors del programa ANIP, pel seu coneixement a fons del curs en format presencial i dels materials i activitats originals, ja que els oferia la garantia que el nou curs resultant seria una versió tan fidel com fos possible d una part del programa original. El fet que fos, a més, formadora de cursos de web 2.0 per a l ensenyament de l anglès, garantia també la capacitat de la dissenyadora instruccional per integrar les eines TIC de forma transversal al llarg del curs com a eines per al tractament i l aprenentatge dels continguts presentats. La integració de les noves tecnologies en el curs representa un valor afegit ja que es fomenta en els docents participants la creació d un entorn personal d aprenentatge que amplia la seva capacitat d esdevenir aprenents autònoms al llarg de la vida (lifelong learners), facilitant així el seu futur desenvolupament professional. En aquest sentit el\n14 13 projecte s ajusta totalment a les línies que es marquen en el Protocol d autoria de nous materials per als cursos de formació telemàtics 8 on s estableix que: La finalitat és la de formar els docents al llarg de la seva vida professional a través d entorns virtuals que facilitin l accés a l aprenentatge, a l actualització de coneixements i a l aprenentatge compartit, des de qualsevol lloc i en qualsevol moment, sense limitacions d espai i de temps. Per altra banda, també faciliten la preparació bàsica que cal que tinguem els docents en el camps de les tecnologies, especialment les de la informació i la comunicació, per afrontar reptes de l educació dels nostres dies La capacitat dels docents per formar-se autònomament al llarg de la vida, és un dels objectius estratègics pel 2020 que la Comissió Europea va fixar en el seu informe Education and Training Monitor (2012) (pàg 10). El mateix informe fixa aquests altres objectius a l assoliment dels quals també es pot contribuir amb el disseny i implementació del curs ANT 1: Millorar la qualitat i eficàcia de l educació i la formació Promoure la creativitat i la innovació, inclosa l emprenedoria, en tots els nivells d educació i formació. 8 Protocol d autoria de nous materials per als cursos de formacio telemàtics. A [Revisat el juny de 2013]\n15 14 6 Objectius del projecte El projecte es marca dos objectius generals al voltant de l actualització didàctica del professorat, tant pel que fa a estratègies metodologies per a l ensenyament de la llengua anglesa com referent a la incorporació de les TIC. Objectiu general 1: Contribuir a l actualització metodològica del professorat de de llengua anglesa de primària mitjançant l adaptació d una part del curs presencial ANIP a un format telemàtic. Objectius específics: Assolir els objectius d aprenentatge fixats mitjançant l adaptació dels materials existents del curs ANIP i la creació de nous materials. Oferir un entorn virtual d aprenentatge organitzat de forma que faciliti la interacció amb els materials, l aprenentatge en col laboració amb els companys d aula i la comunicació tant amb el formador com amb els altres participants. Actualitzar la formació metodològica al professorat d anglès de primària amb la implementació de dos grups pilot del curs ANT1. Proporcionar als participants una experiència d aprenentatge positiva i rellevant pel seu context professional. Dotar al professorat de recursos, materials i estratègies didàctiques per a l ensenyament de l anglès a primària i per la gestió de l aula. Facilitar la reflexió sobre la pròpia pràctica del professorat i l intercanvi d experiències. Acostar el professorat a metodologies innovadores com l ensenyament de continguts i llengua estrangera de forma integrada (CLIL). Objectiu general 2: Potenciar l ús de les noves tecnologies entre el professorat de llengua anglesa de primària per facilitar el seu desenvolupament professional al llarg de la vida (lifelong learning). Objectius específics: Oferir eines i recursos TIC per a l ensenyament de l anglès a primària.\n16 15 Contribuir a que el professorat participant creï el seu propi Entorn Personal d Aprenentatge amb eines Planificació El model instruccional ADDIE, a través de les seves fases, marcarà les tasques que es realitzaran al llarg de tot el procés. 7.1 Fase d anàlisi La fase d anàlisi és la base per a les altres fases del disseny instruccional i consistirà en l anàlisi de l organització, els recursos, els destinataris de la formació i el context. Tasca 1: Anàlisi del context i de les necessitats de l organització. Tasca 2: Identificació dels recursos i materials disponibles i de les restriccions, limitacions i obstacles. Tasca 3: Definició dels resultats que s esperen obtenir. Tasca 4: Anàlisi de les necessitats formatives dels docents destinataris de la formació. 7.2 Fase de disseny La fase de disseny implica l ús dels resultats de la fase anterior per tal de planificar l estratègia que guiï el desenvolupament del projecte. Tasca 1: Elecció de la plataforma virtual. Tasca 2: Definició dels objectius instruccionals. Tasca 3: Definició de les estratègies pedagògiques. Tasca 4: Definició del contingut del curs i de les especificacions del pilot. Tasca 5: Disseny i desenvolupament dels instruments per mesurar: - l eficàcia de la instrucció - l experiència d aprenentatge dels participants - l experiència dels formadors. 7.3 Fase de desenvolupament La fase de desenvolupament consisteix en el procés d autoria i producció dels materials. Es desenvoluparà la instrucció i els mitjans emprats per a dur-la a terme de tot el curs ANT1.\n17 16 Tasca 1: Preparació dels materials de formació. Tasca 2: Planificació de les activitats de formació. Tasca 3: Configuració de l entorn virtual amb la càrrega de materials i la creació de les tasques d aprenentatge. 7.4 Fase d implementació Aquesta fase consisteix en el procés d implementar el projecte en el context real per al qual ha estat dissenyat. S implementarà el curs en la seva totalitat. Tasca 1: Implementació del curs. Tasca 2: Obtenció i recollida de feedback dels participants. 7.5 Fase d avaluació La fase d avaluació mesura l eficàcia i l eficiència de la instrucció al llarg de tot el procés instruccional. Tasca 1: Implantació de l avaluació del projecte. Tasca 2: Anàlisi de dades recollides i informe d avaluació. Tasca 3: Propostes de millora i recomanacions cara a noves edicions del curs implementat.\n18 En el següent cronograma es presenta la temporització de la planificació de les tasques : 17\n19 8 Anàlisi de necessitats 8.1 Pla d anàlisi de necessitats La fase d anàlisi de necessitats és la base de les altres fases del disseny instruccional i condiciona en gran mesura que un projecte sigui o no un èxit. Amb l anàlisi realitzada es vol donar validesa al curs dissenyat assegurant que aquest dóna resposta a les necessitats específiques de l organització on s implementarà i de l alumnat que seguirà l acció formativa dissenyada. El procés s ha centrat en els elements següents: El context i les necessitats de l organització S ha realitzat una recollida d informació existent sobre l estructura organitzativa de la SGIFO, les seves funcions i la seva capacitat d oferta formativa actual. De l altra, s ha fet recerca documental sobre els resultats obtinguts per l alumnat de llengua anglesa de Catalunya en els darrers anys, que justifiquin la necessitat d oferir formació metodològica al professorat especialista. Els destinataris de la formació S han estudiat les necessitats formatives específiques dels docents especialistes de llengua anglesa a primària que es troben treballant en centres de Catalunya en l actualitat. Els recursos i materials disponibles per a la realització del projecte, així com les restriccions i els obstacles S han analitzat els recursos humans i materials de què disposa el Departament d Ensenyament per al disseny, l oferiment i la gestió de la formació proposada. 8.2 Instruments emprats Per a la recollida de dades s han emprat els següents instruments:\n20 Recerca documental Recerca de documents i publicacions del Consell Superior d Avaluació del Sistema Educatiu 9 del Departament d Ensenyament, per obtenir evidències dels resultats de l alumnat en les proves de competències bàsiques de llengua anglesa Reunions de treball Reunions periòdiques amb la Sra. María José Lobo per recollir les necessitats detectades fins el moment per la Subdirecció General d Innovació, Formació i Orientació (SGIFO) que justifiquen la necessitat d oferir formació metodològica al professorat de llengua anglesa de primària. En les reunions de treball s ha realitzat la selecció d aquells continguts del curs ANIP que s inclouran en el curs ANT1 i s ha decidit la seva distribució en mòduls. Reunió amb el Sr. David Obrador Sala, coordinador dels cursos telemàtics de la SGIFO i la Sra. Concha Laplana, tècnica del mateix servei, per conèixer els recursos materials i humans que la seva unitat facilita quant al disseny i allotjament del curs ANT1 a la plataforma Odissea i quant a la disposició d un servei de suport tècnic als formadors telemàtics i als participants. Reunions amb el Sr. Vicenç Gil Burriel, tècnic docent de la SGIFO per conèixer els recursos materials i humans que aquesta subdirecció general facilita quant a la gestió de l activitat (creació en l aplicatiu GTAF, publicació al web, adjudicació de places, gestió d altes i baixes de participants i certificació de l activitat) Qüestionaris online S han elaborat i passat dos qüestionaris online elaborats amb Surveymonkey amb l objectiu de recollir dades sobre les necessitats formatives del professorat d anglès de primària. 9 Consell Superior d Avaluació del Sistema Educatiu (2013). A [Revisat el juny de 2013]\n21 20 Qüestionari adreçat als/a les coordinadors/es de llengües estrangeres El primer qüestionari s ha adreçat als/a les coordinadors/es de llengües estrangeres en els Serveis Territorials del Departament d Ensenyament per a recollir les necessitats de formació del professorat d anglès de primària del seu territori. La mateixa enquesta s ha fet arribar també als tècnics docents del Servei de Llengües Estrangeres del Departament d Ensenyament. La detecció de necessitats de formació del professorat és una de les tasques que realitzen els referents de llengües estrangeres a l inici de cada curs escolar i la informació que recullen s utilitza per a la planificació de la formació oferta pel Departament d Ensenyament. Els coordinadors són el personal de referència als territoris ja que coneixen de primera ma els centres, els seus projectes educatius, els docents i la tasca que aquests realitzen. Qüestionari adreçat al professorat especialista d anglès de primària L altre qüestionari s ha dirigit a un grup representatiu de professorat d anglès de primària que no havien realitzat la formació ANIP i que actualment ocupen un lloc com a especialistes d anglès en alguna escola de Catalunya, per recollir les seves necessitats formatives segons el seu context específic actual. L enquesta recull també informació del perfil del professorat destinatari de la formació: edat, gènere, anys d experiència com a docents de llengua anglesa, i titulació universitària. La mostra de destinataris del qüestionari s ha seleccionat a partir del llistat de sol licituds rebudes per a realitzar el curs ANT1 a través de l aplicatiu GTAF i s ha comptat amb la participació de 56 docents Recerca de materials existents S ha realitzat una revisió exhaustiva dels objectes d aprenentatge disponibles en el moodle del curs presencial ANIP per a la selecció d aquells que es poden utilitzar o adaptar pel curs ANT1. S han revisat també les presentacions en powerpoint utilitzades com a materials de formació presencials en el curs ANIP i s han seleccionat els que poden ser adaptats per al seu ús en un entorn telemàtic (ANT1).\n22 Anàlisi DAFO del projecte S ha realitzat una anàlisi del context tan intern com intern on es vol desenvolupar el projecte amb l eina online que proporciona Inghenia. Per a l anàlisi DAFO s han tingut en compte totes les dades recollides anteriorment a través de la recerca documental, els qüestionaris i les reunions de treball amb el personal del Departament d Ensenyament. 8.3 Necessitats relacionades amb l acció formativa Perfil del professorat destinatari de l acció formativa Pel que fa al seu perfil personal, tal i com s observa en l anàlisi de les dades recollides en l enquesta realitzada al professorat (veure ANNEX 1), es tracta majoritàriament de dones d entre 25 i 40 anys que ensenyen anglès en els diversos nivells de l educació primària i, la meitat de les quals, ensenya també anglès a l educació infantil. La majoria, fins un 87.5% treballen en centres de titularitat pública. En general, són mestres amb poca experiència docent; el 50% dels enquestats porten menys de 5 anys exercint i tan sols un 16,1% acumula més de 16 anys d experiència. Tres quartes parts dels enquestats han realitzat prèviament un curs telemàtic amb èxit i gairebé un 80% coneix la plataforma moodle i s hi mou sense dificultats. Quant al seu perfil com a usuaris de la xarxa, un 69,3% és usuari habitual o actiu de facebook però els percentatges de coneixença i ús cauen dràsticament quan es tracta d altres xarxes, amb un 44,2% de desconeixement total de Google+,un 57,7% de Twitter, on un 82,7% de la xarxa professional LinkedIn. Pel que fa a l ús de les noves tecnologies i la web 2.0, les eines més conegudes entre el professorat enquestat són els blogs, amb un 23,1% que considera tenir un nivell avançat i amb només un 5,8% que desconeix l eina. Les wikis o google sites, són la següent eina més popular entre els docents de la mostra, seguits dels qüestionaris i les publicacions online. Destaca el desconeixement generalitzat d algunes eines essencials com els marcadors socials i altres eines col laborat ives com els mapes conceptuals, les línies del temps, eines com glogster o padlet, els podcasts i audioforums i els entorns virtuals d aprenentatge.\n23 22 Un altre aspecte analitzat són les necessitats formatives relacionades amb la metodologia de la llengua anglesa. De l enquesta realitzada se n desprèn que els docents consideren que necessiten formació prioritàriament sobre els següents temes: L atenció dels diferents estils d aprenentatge de l alumnat L ensenyament integrat de llengua i continguts (metodologia CLIL) i estratègies per fer els continguts accessibles. L establiment de l anglès com a llengua de comunicació a l aula. Estratègies per a l avaluació competencial de l alumnat. La gestió i la dinamització efectiva de l aula (classroom management). L establiment d un clima positiu i motivador a l aula. L establiment d una comunicació efectiva amb l alumnat. El darrer aspecte analitzat són els recursos i materials dels quals necessiten actualitzarne o ampliar el coneixement, amb més del 75% dels enquestats destacant els materials relacionats amb la metodologia CLIL i les eines TIC/web 2.0, seguits de recursos i materials que es poden trobar a internet, materials per a la gestió i dinamització de l aula i jocs per a ensenyar l anglès, tots tres aspectes amb més d un 70% de les respostes. L enquesta realitzada a les persones coordinadores de llengües estrangeres als territoris (veure ANNEX 2) coincideix en què la metodologia CLIL i les estratègies per fer accessibles els continguts són les necessitats formatives més importants del professorat, seguides de la gestió i dinamització de l aula i les estratègies per a l avaluació competencial. Pel que respecte als recursos i materials, novament hi ha coincidència en què els recursos CLIL i les eines TIC/web 2.0 són la prioritat màxima quant a l actualització de coneixements en noves tecnologies, seguides per la necessitat de conèixer nous recursos per a la gestió i dinamització de l aula Perfil ideal dels formadors virtuals Els docents del curs telemàtic que es proposa haurien de ser professorat d anglès i formadors amb àmplia experiència i amb un gran coneixement dels continguts que es tractaran, a més de dominar la plataforma moodle on es desenvoluparà l acció formativa.\n24 23 Idealment, seria bo comptar amb l equip formador del curs presencial ANIP, ja que són coneixedors del curs que s ha pres com a punt de partida per a l elaboració d aquest projecte, són formadors experimentats i bons coneixedors de l entorn virtual d aprenentatge que el Departament d Ensenyament facilita, ja que van rebre formació sobre l entorn moodle el curs , quan es va impulsar el programa ANIP. Malgrat la seva manca d experiència com a formadors telemàtics, es valora innecessari oferir formació complementària en aquest sentit, ja que sí que han utilitzat la plataforma moodle com a suport a les sessions presencials i es tracta de professionals amb un bon domini de les noves tecnologies, capaços d adaptar-se a aquest nou entorn d ensenyament-aprenentatge sense grans dificultats. Des de la SGIFO se ls ofereix, a més, suport tècnic permanent a través de la pròpia plataforma moodle. Per a la implementació dels dos grups pilots es compte amb la dissenyadora instruccional i la coordinadora del projecte com a formadores qui, com a formadores ANIP, van rebre també formació sobre l entorn virtual en el seu moment. Es considera que estan capacitades per actuar com a formadores telemàtiques i, compten en tot moment, amb el suport del personal de SGIFO si els sorgeix alguna dificultat Els objectius de l acció formativa Els objectius venen marcats, d una banda, per les necessitats de l alumnat detectades en l anàlisi i, de l altra, pels objectius del curs ANIP prèviament establerts pel Departament d Ensenyament. El curs ANT1 té els següents objectius d aprenentatge pels participants: Contribuir a la millora de la pràctica docent del professorat de llengua anglesa de primària. Millorar/mantenir actualitzat el nivell de competència comunicativa en anglès del professorat. Actualitzar els coneixements cientifico-didàctics de l àrea. Conèixer estratègies per a la gestió i dinamització de l aula. Potenciar l ús de les TIC en el procés d ensenyament-aprenentatge de la llengua estrangera. Facilitar materials i recursos educatius pel professorat.\n25 Els continguts de l acció formativa Per facilitar l assoliment dels objectius d aprenentatge proposats, i sempre tenint en compte les necessitats de formació de l alumnat detectades, s han seleccionat els següents continguts, equivalent aproximadament a la meitat dels continguts del curs ANIP. Creating a learning community: let s start together Neuro Linguistic Programming (NLP) The power of music to enhance learning in the English language class. Classroom management Content and Language Integrated Learning (CLIL) Design of a project to be implemented at school. Es proposa, arran de l anàlisi de les necessitats de l alumnat, la integració de les TIC de forma que les noves tecnologies i les eines 2.0 esdevenen un bloc més de continguts però desplegat de forma transversal en tots els mòduls, a diferència del curs ANIP on se ls dedicava una sessió presencial específica Materials necessaris per l acció formativa De l anàlisi dels materials i recursos existents del curs ANIP se n extreu la necessitat de fer una adaptació de totes les presentacions en powerpoint per tal que siguin autosuficients (self-explanatory) i serveixin per a il lustrar el tema tractat. Quant als materials ja existents en el moodle del curs ANIP, molts d ells poden ser utilitzats en el curs ANT1 però caldrà fer-ne una selecció curosa i oferir-los classificats i presentats de forma seqüenciada dins de cada mòdul. Caldrà també una selecció curosa de les eines TIC i web 2.0 que s introduiran en el curs i que passaran de ser presentades com a recursos a esdevenir mitjans per a la realització d activitats. Serà necessari el redisseny de totes les activitats d aprenentatge per tal que siguin factibles en un entorn virtual i adequades per assolir els objectius proposats.\n26 Necessitats relacionades amb el desenvolupament del projecte Recursos humans El projecte compte amb tots els recursos humans necessaris per al seu disseny, desenvolupament, implementació i gestió ja que es disposa d un equip interdisciplinar format pels següents professionals: Coordinació del projecte: Maria José Lobo, prèviament coordinadora del curs ANIP i actualment tècnica docent de la SGIFO. Entre les seves tasques hi ha l assessorament sobre la selecció dels continguts i la seva distribució en mòduls, sobre les activitats dissenyades i la coordinació de l equip de formadors, a més d assumir la formació d un dels grups de la prova pilot. Disseny del projecte: Rosamaria Felip, encarregada del disseny tecnopedagògic, de l adaptació i creació dels materials d aprenentatge necessaris i de la creació del curs base en la plataforma moodle. Assumirà també la tasca de formadora de la prova pilot. Suport a la coordinació: Marta Sales i Concha Laplana, ambdues tècniques docents de la SGIFO i part de l equip que va coordinar i gestionar el curs ANIP, juntament a la Maria José Lobo. Suport tècnic de cursos telemàtics: David Obrador, coordinador dels cursos telemàtics de la SGIFO i Concha Laplana. Realitzen les tasques d assessorament en l ús de la plataforma virtual moodle, en la configuració dels cursos telemàtics, i pertanyen a l equip que ofereix el suport tècnic de la plataforma que es troba allotjada en l espai Odissea. Gestió de l activitat: Vicenç Gil i Sílvia Benaiges, tècnics docents de la SGIFO encarregats de la gestió de les activitats formatives. Entre les seves tasques hi ha la creació de les activitats en els aplicatius de gestió del Departament d Ensenyament, la publicació al catàleg de formació, l adjudicació de places, la gestió d altes i baixes a l activitat i la certificació dels participants que completin el curs Recursos tècnics El Departament d Ensenyament compte amb els recursos tècnics necessaris per a l oferiment d activitats de formació telemàtiques.\n27 26 Odissea és l entorn virtual de referència per a totes les activitats de formació permanent del professorat que es gestionen des dels serveis centrals del Departament d Ensenyament. El Departament d Ensenyament, ofereix els següents recursos tècnics relacionats amb l entorn Odissea: Allotjament de les formacions. Administració, actualitzacions i manteniment general de l entorn. Gestió de la wiki d edició de materials de suport a la formació i suport tècnic. Automatització GTAF-Odissea (gestió d altes d usuaris de les activitats). Còpies de seguretat automatitzades dels cursos. Consulta de les activitats del curs acadèmic anterior (entorn històric) Recursos materials El Departament d Ensenyament compte amb els recursos materials necessaris per al disseny i l oferiment d activitats de formació. A la seu dels serveis centrals del Departament s hi troba tot l equipament informàtic necessari per a oferir i gestionar tota l oferta formativa que es realitza a Catalunya, i s han posat tots aquests recursos a disposició pel projecte proposat, ja que s ha integrat com un curs més dins del catàleg de cursos telemàtics del curs que s ofereixen de forma centralitzada Recursos econòmics El projecte del curs ANT1 es va proposar com a una activitat de formació sense cost afegit pel Departament d Ensenyament, ja que tot l equip que hi participa ho fa com a part de les seves funcions dins la SGIFO, excepte la dissenyadora tecnopedagògica qui realitza el disseny del curs i en fa la formació com a treball final del màster. El Departament d Ensenyament calcula les despeses de formació de forma global i no per a cada una de les accions formatives que s ofereixen, excepte pels apartats de docència i, quan es tracta d un encàrrec extern, del disseny dels cursos.\n28 27 Per aquest fet, només es poden detallar el següents aspectes del cost total de l acció formativa: Disseny tecno-pedagògic x 90 Docència de dos cursos telemàtics de 45 hores hores 90 hores x Total Possibles limitacions del projecte A partir de l anàlisi de l entorn (amenaces i oportunitats externes) i de la diagnosi dels recursos interns (fortaleses i febleses) mitjançant un DAFO, s han pogut detectar les limitacions més importants del projecte.\n29 28 Tot i que el projecte parteix d una situació privilegida per al seu desenvolupament i implementació en el sentit que el Departament d Ensenyament mostra el seu interès manifest per aquest curs apostant-hi fort facilitant recursos humans, tècnics i materials essencials perquè sigui un èxit, hi ha limitacions importants com el fet que el disseny tecnopedagògic del curs recau essencialment en una sola persona qui assumeix també la responsabilitat de la docència d un dels grups pilot. El curs ANT1 és un projecte ambiciós que s elabora i s implementa en la seva totalitat i coincideixen en el temps el disseny i creació dels 4 últims mòduls amb la docència del curs, la qual cosa representa una limitació temporal important pel projecte. Una altra limitació és la poca disponibilitat que té l alumnat per a seguir un curs telemàtic en un any en què els centres educatius pateixen els efectes de les retallades que es tradueixen en menys recursos humans i amb una càrrega de feina més gran per a tothom.\n30 29 En la representació gràfica de l anàlisi DAFO s observa que el projecte gaudeix d un punt de partida altament positiu i amb una estratègia d actuació ofensiva que ens permeti aprofitar tant les fortaleses internes com les oportunitats externes es podran minimitzar les amenaces i febleses detectades per tal que el projecte sigui un èxit. 8.6 Conclusions més rellevants Les fortaleses detectades en l anàlisi són múltiples i atorguen solidesa al projecte. Cal destacar que el projecte disposa d una infraestructura i equip humà consolidat i amb gran experiència que permet assegurar que totes les fases del projecte comptaran amb el suport, recursos i materials necessaris per oferir un curs telemàtic on les TIC tenen un rol destacat, en consonància amb els temps actuals i amb les necessitats de formació del professorat. El fet que el curs sigui virtual permetrà arribar a un nombre més gran de professorat amb el mínim cost, aconseguint així un curs altament rendible, també per l aprofitament dels materials ja disponibles del curs ANIP, molts dels quals es poden reutilitzar i d altres només cal que s adaptin al nou entorn. Quant a l anàlisi de l entorn, aquest ens ofereix evidents oportunitats que contribuiran a la rendibilitat, durabilitat i fortalesa del projecte. Vivim un moment en què la societat atorga gran valor al coneixement de la llengua anglesa i al domini de les noves tecnologies. El professorat dels centres educatius viu un moment delicat amb més càrrega laboral i poca disponibilitat horària per a formar-se; la formació telemàtica ofereix flexibilitat i s adapta millor a les necessitats dels docents que són conscients de la necessitat de continuar formant-se i que, majoritàriament, disposen de l equipament i la connexió necessaris per a realitzar un curs online. El Departament d Ensenyament encara també un curs on les retallades pressupostàries són protagonistes i s han suprimit accions formatives com el curs presencial ANIP. El curs ANT1 representa la possibilitat de continuar oferint una formació de qualitat adaptant-se a les circumstàncies actuals i als recursos disponibles i fer front, així, a la necessitat de formar el professorat per contribuir a millorar els resultats de l alumnat en les proves de competències bàsiques de llengua anglesa. Els resultats de l anàlisi confirmen la necessitat de dissenyar i oferir una formació com el curs ANT1 però obliguen a repensar-lo en clau de futur, tenint en ment la possibilitat de crear el curs vinent el curs ANT2, de forma que ambdós cursos junts constitueixin una alternativa real i vàlida a l ANIP. Aquest fet comporta la necessitat de realitzar una\n31 30 distribució acurada i proporcional dels continguts a tractar i d establir dos cursos independents però estretament relacionats. 8.7 Viabilitat de la proposta El projecte proposat és viable a nivell organitzatiu, econòmic, tècnic i de gestió. Organitzativament, el Departament d Ensenyament ha inclòs el curs ANT1 en la seva oferta formativa del segon semestre del curs , assegurant així que el curs es durà a terme i dins dels terminis convenients. La SGIFO ha demostrat la seva total i absoluta confiança en aquest projecte i es compta amb la col laboració de la Sra. María José Lobo, a més del suport d altres tècniques docents de la unitat com les Sres. Marta Sales i Concha Laplana, per a resoldre qüestions puntuals que puguin sorgir. A nivell pressupostari, el disseny i implementació del curs és viable ja que no representa cap cost afegit pel Departament d Ensenyament. Tècnicament, el Departament d Ensenyament disposa d una unitat encarregada dels cursos telemàtics i del manteniment i gestió dels moodle que tenen allotjats en el seu espai Odissea. Es pot comptar amb aquesta unitat per a resoldre qualsevol dificultat tècnica que pugui sorgir referent a l entorn virtual d aprenentatge. Aquesta unitat facilita les directrius que han de seguir els cursos telemàtics i a les quals s ha d adaptar el curs ANT1. A nivell de gestió, des de la SGIFO s han encarregat de la creació del curs ANT1 en els aplicatius corresponents: GAF i GTAF, de l establiment dels criteris d admissió, de fer difusió de l oferiment del curs i de l adjudicació de places als participants admesos. Un cop finalitzada la implementació del curs, seran també els encarregats de certificar l activitat. 9 Disseny 9.1 Enfocament teòric i modalitat formativa La proposta formativa s'emmarca en el constructivisme social ja que des de l inici es busca que els participants en el curs construeixin aprenentatges significatius de forma\n32 31 conjunta i que negociïn significats en els espais que se'ls proporciona per a interactuar, prenent els seus coneixements previs com a punt de partida. Gallop (2002) citat per Stephenson i Sangrà (2007) afirma que El constructivisme es basa en la participació activa de l estudiant en la resolució de problemes i el pensament crític respecte d una activitat d aprenentatge que considera rellevant i atractiva. L estudiant construeix el seu propi coneixement en provar idees i enfocaments basats en el seu coneixement i experiència anteriors, aplicant-los a una nova situació i integrant el nou coneixement adquirit amb constructes intel lectuals preexistents. Tal i com afirma Ferreiro (2003) tot coneixement es construeix en estreta interrelació amb els contextos culturals el que implica que la interacció social és indispensable per a la construcció compartida de coneixement i que cal atorgar especial atenció a la interacció i la col laboració en el disseny de les tasques i en l estructuració de l entorn virtual. Cole i Wertsch (1996) citats per Waldegg (2002) assenyalen que L aprenentatge emergeix a través de la xarxa d interaccions i està distribuït i mediat entre aquells que interactuen (humans i eines) i Waldegg (2002) afirma que les tecnologies usades en el marc de models pedagògics com el constructivisme poden incrementar notablement la participació, la interacció i la integració i compromís de l alumnat en situacions d aprenentatge. Waldegg (2002) afirma també que el constructivisme social és un enfocament centrat en l alumne qui aprèn quan es troba en entorns tecnològicament rics i que li permeten construir una comprensió del món basada en els objectes que manipula i sobre els quals reflexiona. Quant al disseny de tasques, basant-nos en els principis socioconstructivistes, aquestes seran autèntiques i estretament lligades a les necessitats específiques derivades del context professional dels alumnes. Kauchak i Eggen (1998) afirmen que són les tasques autèntiques les que permeten realitzar aprenentatges significatius. El disseny de les tasques d aprenentatge es basa també en la teoria de Jerome Bruner de l aprenentatge per descobriment. Bruner (1961) suggereix que quan es presenten situacions específiques als alumnes i se ls guia a través de preguntes o d un procés\n33 32 estructurat fent servir un raonament inductiu, aquests arriben a conclusions pròpies i a descobrir principis generals. L aprenentatge per descobriment s aplicarà quan es presentin experiències didàctiques concretes a través de presentacions multimèdia i vídeos que l alumnat haurà d analitzar de forma guiada per arribar a l extracció dels principis metodològics generals pels quals es regeixen. És en el marc descrit del constructivisme social que l aprenentatge col laboratiu té ple sentit. Salinas (1999) citat per Cabero (2000) assenyala les característiques de l aprenentatge col laboratiu: - Contribueix a clarificar idees i conceptes mitjançant la discussió. - Desenvolupa el pensament crític. - Proporciona oportunitats a l alumat per compartir informació i idees. - Proporciona un context en el qual els alumnes poden prendre el control del seu propi aprenentatge en un context social. - Proporciona validació a les idees individuals i formes de pensament a través de la conversa (verbalització), múltiples perspectives i l argumentació. El projecte, de caràcter clarament socioconstructivista, adopta també alguns dels principis del connectivisme per tal de donar resposta a la necessitat de l alumnat de desenvolupar la capacitat de formar-se autònomament al llarg de la vida i de crear Entorns Personals d Aprenentatge (PLE) a partir de l ús de les TAC enteses com a Tecnologies de l Aprenentatge i el Coneixement o el que Reig (2013) anomena Entorns Personals d Aprenentatge i Participació (PLEP) que utilitzen les Tecnologies de l Empoderament i la Participació (TEP). Ferreiro (2004) apunta la impossibilitat dels humans d aprendre tota la informació disponible en la seva àrea professional i afirma que la exigència està en la necessitat d adquirir habilitats de processament de la informació així com incorporar actituds i valors per aprendre a aprendre per a tota la vida i aquesta és una de les necessitats que es volen cobrir amb aquest projecte a partir de l ús integrat de les noves tecnologies i les eines 2.0 com a tecnologies de l Empoderament i la participació.\n34 33 El connectivisme es basa en la tesi que el coneixement es distribueix a través de la xarxa de connexions i l aprenentatge es basa en la capacitat de construir de forma transversal en aquestes xarxes. Siemens (2005) defineix el connectivisme com una teoria de l aprenentatge per l era digital alternativa als enfocaments existents fins el moment. Considera que incloure la tecnologia i el fer connexions com a activitats d aprenentatge és el que comença a moure les teories d aprenentatge cap a l era digital. El projecte proporcionarà a l alumnat eines i oportunitats per establir connexions en xarxa que els permetin empoderar-se com a aprenents al llarg de la vida. El projecte s emmarca, doncs, també en els principis del connectivisme de Siemens (2005) : 1. L aprenentatge i el coneixement es basen en la diversitat d opinions. 2. L aprenentatge és un procés consistent en connectar nodes especialitzats o fonts d informació. 3. L aprenentatge pot trobar-se en dispositius no humans. 4. La capacitat de saber-ne més és més crítica que el coneixement que ja es té. 5. Cultivar i mantenir connexions és necessari per facilitar l aprenentatge continuat. 6. L habilitat d establir connexions entre camps, idees i conceptes és una capacitat essencial. 7. El coneixement precís i actualitzat és l objectiu de les activitats d aprenentatge connectivistes. 8. La presa de decisions és en sí mateixa un procés d aprenentatge. La selecció dels aprenentatges i el significat de la informació rebuda és vist a través de la lent d una realitat canviant. Mentre una resposta és correcta avui, aquesta mateixa resposta pot ser errònia demà a causa de la rapidesa en què canvia la informació que afecta la presa de decisions. Tal i com es desprèn del marc teòric presentat, el paper de la tecnologia en aquest projecte és triple: d una banda, el curs es desenvolupa en un entorn tecnològic i s utilitzen les possibilitats que aquest ofereix per facilitar activitats i eines per a la\n35 34 interacció, la comunicació i la col laboració que promoguin la construcció conjunta de coneixement entre els participants, segons els principis sociocontructivistes. D altra banda, malgrat que no es tracten les noves tecnologies com a bloc de contingut independent, aquestes són una part essencial dels continguts del curs i es tracten de forma integrada amb l objectiu que els alumnes les incorporin posteriorment a la seva pròpia pràctica educativa amb l alumnat. Finalment, amb l ús de les eines 2.0 i el treball en xarxa es vol aconseguir empoderar l alumnat amb l establiment de connexions i la creació d Entorns Personals d Aprenentatge i Empoderament, que els permetin esdevenir docents connectats per continuar amb el seu desenvolupament professional al llarg de la vida. La modalitat d impartició seleccionada per el projecte ANT1 és l e-learning totalment virtual ja que és l única possibilitat formativa que s adapta al moment actual i als recursos disponibles al Departament d Ensenyament. D una banda, coincideix que aquest curs escolar s ha eliminat tota la formació presencial o semi presencial destinada al professorat de llengua anglesa de primària, per manca de recursos. D altra banda, el departament disposa de la infraestructura necessària per a oferir cursos telemàtics i el disseny i implementació del curs ANT1 en aquest format no suposa cap cost afegit. A nivell pedagògic, la modalitat de curs virtual s adapta plenament a l enfocament socioconstructivista i connectivista abans descrit; de fet, la modalitat virtual potencia la proposta pedagògica posant l alumnat al centre del procés instruccional, atorgant-li la responsabilitat del propi aprenentatge i facilitant-li espais per a la interacció i co-creació de coneixements en un entorn virtual dissenyat tenint en compte aquesta concepció de l aprenentatge. 9.2 Disseny de l acció instruccional Disseny de l entorn tecnològic L entorn tecnològic del curs ANT1 és un moodle dins l espai Odissea ja que és la plataforma estàndard que el Departament d Ensenyament facilita per a la realització dels seus cursos tant telemàtics com semipresencials. Moodle és, a més, un entorn que encaixa amb la perspectiva del constructivisme social i facilita la construcció de coneixement en grup, de forma col laborat iva.\n36 35 El disseny gràfic de la interfície és el característic vermell de la imatge corporativa del Departament d Ensenyament en tots els serveis que ofereix. Localització del moodle del curs ANT1 dins l entorn Odissea del Departament d Ensenyament. El curs està localitzat dins l entorn virtual Odissea al qual s accedeix des de l adreça odissea.xtec.cat Dins d Odissea els cursos s organitzen en categories i subcategories. El curs ANT1 es troba dins la categoria Innovació i Formació i la subcategoria Llengües estrangeres, tal i com s observa en les il lustracions.\n37 36 Mètode d accés dels estudiants al moodle ANT1 Els estudiants del curs ANT1 són docents de centres educatius de primària de Catalunya i, per tant, disposen dels serveis corporatius de la meva XTEC on tenen un accés directe a l entorn Odissea.\n38 37 Els estudiants accedeixen al moodle a través de la meva XTEC amb el seu usuari i contrasenya personal XTEC. Un cop dins d Odissea, cada usuari té un llistat amb els cursos en els quals està donat d alta i on només haurà de clicar en L Ensenyament de l anglès a l educació primària (T1) per entrar, tal i com es pot veure en el següent exemple: L alta dels estudiants al moodle ANT1 es realitza automàticament ja que el Departament d Ensenyament té sincronitzats l aplicatiu de gestió GTAF amb l entorn moodle. Aquesta tasca és responsabilitat dels tècnics encarregats dels aplicatius de gestió que programen la càrrega automàtica d usuaris a partir del llistat d admesos als cursos. Estructura de l entorn Moodle va ser creat per Martin Dougiamas 10 sota una visió socioconstructivista de l aprenentatge d acord amb la idea que aprenem en interacció amb els altres i amb l entorn quan construïm. Aquesta concepció d aprenentatge com a construcció conjunta amb els altres comporta que les eines per a la comunicació i la interacció siguin fonamentals en l entorn virtual moodle ja que és necessari afavorir i fomentar la interacció entre els estudiants i entre aquests amb el tutor, creant espais on tingui lloc l aprenentatge. El moodle està estructurat en tres blocs bàsics : el bloc central i els dos blocs laterals tal i com es veu en l storyboard creat per al projecte ANT1: 10 Dougiamas. A [Revisat el juny de 2013]\n39 38 Els blocs laterals tenen funcions importants de gestió a l aula i de comunicació. S han organitzat per funcionalitats seguint el principi de màxima simplicitat per facilitar la mobilitat de l alumnat per l entorn moodle però assegurant que es cobreixen les seves necessitats dins l aula. Funcionalitats de comunicació situades al bloc lateral esquerre: Usuaris en línia: per saber qui està connectat al mateix temps que nosaltres. Participants: per conèixer els participants del curs i tenir accés ràpid al seu perfil i dades. Missatges: per accedir al servei de missatgeria interna. Es destaquen els missatges nous pendents de lectura. Al lateral esquerra s hi ha afegit també el bloc d administració que facilita l accés al qualificador i al perfil personal. Funcionalitats de gestió situades al bloc lateral dret: Notícies: facilita la visualització i l accés directe a les tres darreres notícies que els administradors del curs han penjat al tauler d anuncis. Calendari: permet visualitzar les dates importants del curs, com els terminis de lliurament de les tasques o l inici i finalització dels mòduls. Activitats: permet accedir ràpidament a tots els recursos, tasques i a tots els elements del mateix tipus (fòrums, wikis, etc).\n40 39 El bloc central, estructurat en temes, és la part essencial per a l alumnat ja que conté els recursos i les activitats didàctiques del curs. L alumnat pot triar veure només el mòdul actiu seleccionant-lo o veure ls tot seleccionant show all a la part superior central de la pantalla. Aparença del bloc central del moodle quan se selecciona veure tots els mòduls: A la part superior del bloc central s hi han situat l accés al qualificador grades, on els alumnes poden consultar les qualificacions obtingudes i si els mòduls han estat superats. Sota l encapçalament amb el nom del curs i les dates d inici i final s hi han situat el següents elements essencials de comunicació del curs, agrupats en l apartat anomenat General information : Course information board: tauler d anuncis on només els tutors poden deixar missatges. Aquest espai està pensat per anunciar les dates i/o esdeveniments clau del curs i l alumnat ha de comprovar-ne les novetats amb freqüència. Relevant information and deadlines for the course: document explicatiu que conté la següent informació essencial sobre el curs: Descripció general del curs Objectius d aprenentatge Organització dels mòduls: calendari i continguts Ús de l entorn virtual Activitats i terminis de lliurament Canals de comunicación amb els companys de l aula i amb el tutor Projecte final Requeriments per la certificación de l activitat\n41 40 General forum: forum per tractar aspectes generals del curs on els alumnes poden participar i encetar fils de conversa. Forum dels tutors i tutores: forum per a la comunicació dels tutors de les diferents aules del curs, no visible per l alumnat. Estructura dels mòduls del bloc central: Cada mòdul està organitzat en tres apartats tal i com es pot observar en l storyboard: Contingut dels apartats de cada mòdul:\n42 Estructura del contingut El curs, de 45 hores, està estructurat en sis unitats bàsiques en forma de mòduls. Els mòduls es corresponen amb unitats formatives independents ben estructurades amb materials i tasques seqüenciades i interrelacionades que tenen com a finalitat contribuir a l assoliment dels objectius d aprenentatge establerts.\n43 42 Distribució dels continguts en mòduls:\n44 Seqüenciació dels continguts, les activitats i els materials en mòduls 43 Mòdul 1: Let s start together Continguts: - L entorn virtual moodle. - El curs ANT1: informació rellevant. - La importància d aprendre llengües i aspectes clau relacionats. Activitat Objectiu/s Materials associats 1. Course presentation and introduction to moodle. Explorar l entorn virtual de forma guiada i accedir als documents que contenen la informació bàsica sobre el curs. - Familiaritzar-se amb l entorn moodle - Conèixer l estructura, organització i continguts del curs - La interfície de l entorn virtual. - Document-guia per a l exploració de l entorn virtual. - Document online de moodle amb informació essencial sobre el curs. 2. Forum: Getting to know each other Crear o actualitzar el perfil personal de moodle i afegirhi una foto. - Crear/editar un perfil personal a l entorn virtual. - Conèixer els companys de l aula - La interfície de l entorn virtual. - Tutorial per a la creació d un perfil a moodle i per a la participació en els fòrums. Presentar-se en el forum i llegir les presentacions dels companys. - Desenvolupar un sentiment de comunitat d aprenentatge. 3. The importance of learning languages. Forum: What s your view on learning foreign languages Explorar individualment els materials proporcionats per reflexionar sobre la importància d aprendre llengües i participar en el debat per intercanviar idees. - Reflexionar sobre la importància d aprendre llengües. - Compartir idees amb el grup i reflexionar conjuntament sobre la necessitat d aprendre llengües. - Voicethread: a family of mice - Video: the importance of learning languages 4. What s in your suitcase? Descàrrega del document Empty suitcase que s omplirà - Reflexionar sobre els propis punts forts i punts febles com a docent. - Document power point descarregable i editable Empty Suitcase\n45 44 amb les necessitats de formació pròpies, les expectatives del curs i el perfil docent de cada alumne. Entregar el document complert i compartir-lo amb els companys. 5. Informe final de mòdul Lliurament de l informe final amb l explicació de les tasques realitzades, les dificultats trobades i les reflexions individuals realitzades. - Conèixer els altres alumnes del grup i establir un sentiment de comunitat. - Reflexionar sobre el procés d aprenentatge realitzat.\n46 45 Mòdul 2: Neurolinguistic Programming (NLP) Continguts: - La diferenciació dels hemisferis cerebrals. - L estimulació i el desenvolupament dels dos hemisferis cerebrals. - La relació entre l hemisferi dominant del cervell i l aprenentatge de les llengües. - La Programació Neurolingüística (NLP): conceptes clau. - Brain gym (gimnàstica cerebral). - VAKOG: els canals de percepció. - La comunicació efectiva i l ús d àncores per l establiment d un clima positiu a l aula. Activitat Objectiu/s Materials associats 1. NLP colours and alphabet. Realitzar dues activitats que impliquen utilitzar els dos hemisferis cerebrals alhora. - Experimentar la dificultat que suposa posar en acció simultàniament les dues parts del cervell i reflexionar-hi. - Conèixer activitats senzilles per millorar la concentració, creativitat i coordinació física de l alumnat. - Document online de moodle amb les activitats: NLP colours i NLP alphabet. 2. Brainways Relacionar les especialitzacions d un hemisferi cerebral amb les contràries de l altre hemisferi. Llegir sobre la diferenciació dels hemisferis cerebrals. Reflexionar sobre les preferències personals i les implicacions que tenen en la pròpia docència. - Associar els hemisferis del cervell amb les corresponents especialitzacions. - Analitzar i esdevenir conscient dels propis estils d aprenentatge segons l hemisferi cerebral predominant. - Ser conscient com les preferències - Document online de moodle que conté l activitat Brainways extreta de Wingate, J. (2000) Knowing you, knowing me. Surrey: Delta Publishing.\n47 46 personals condicionen la nostra tasca docent. 3. Are you mostly left or right brain? Revisar un llistat d activitats i seleccionar aquelles que resulten més fàcils de fer. Comprovar a quin hemisferi del cervell pertanyen per saber quin és el propi hemisferi predominant. Comprovar novament, quin és l hemisferi cerebral predominant a partir de l experimentació d una il lusió òptica. - Conèixer i ser conscient de les aplicacions pràctiques de les pròpies preferències quant a l utilització dels hemisferis cerebrals. - Conèixer la relació entre les preferències cerebrals (hemisferi predominant) I l ensenyament i aprenentatge de llengües. - Document online de moodle que conté l activitat Are you mostly left or right brain?, extreta de Wingate, J. (2000) Knowing you, knowing me. Surrey: Delta Publishing - Video The Right Brain vs Left Brain test Optical Illusion Lectura sobre com estimular els dos hemisferis cerebrals a l aula de llengua estrangera. 4. Forum: Personal preferences and classroom implications Compartir en el forum els aprenentatges i les reflexions realitzats en les activitats 1, 2 i 3, a partir de les qüestions proposades. - Ser conscient de les preferències personals en els aprenentatges i les seves implicacions en la forma d ensenyar. - Analitzar i avaluar si la pròpia pràctica docent dóna resposta a les preferències d aprenentatge dels alumnes. - Preguntes que guïin la reflexió conjunta de l alumnat en el forum.\n48 47 5. What is NLP? Explorar dos documents que presenten i il lustren els fonaments teòrics de NLP. - Conèixer la teoria de la Programació Neurolingúística: origen, el concepte, els supòsits de NLP, els 4 pilars bàsics. Document online What is NLP? NLP for English Language Teaching. Presentació online : NLP Neuro linguistic programming: presuppositions. 6. NLP Questionnaire. Exploring some NLP concepts more in depth. Explorar de forma guiada els recursos proporcionats, realitzar les activitats corresponents a cada recurs presentat i compartir l experiència i els aprenentatges fets omplint un qüestionari online. Les activitats permeten experimentar aspectes de NLP com l empatia, la positivitat, les àncores, els canals perceptius, la comunicació positiva i la gimnàstica mental i proporcionen una guia per a reflexionar i extreure n conclusions pròpies. - Conèixer la teoria de la Programació Neurolingúística i alguns dels seus aspectes amb més profunditat. - Relacionar NLP amb la pròpia experiència. - Document online de moodle amb exercicis de brain gym. - Document online de moodle amb videos de brain gym. - Document online de moodle Other ways of thinking amb l activitat Different views of the sea - Document online de moodle VAKOG:how do you experience the world que conté l activitat Think about what you do in your head! - Document online de moodle Anchoring: recapturing good moments - Document online de moodle Be positive! que conté l activitat Reframing words. - Google form amb les preguntes\n49 48 7. What is NLP according to Richard Bandler and John Grindler? Visionar videos on Bandler i Grindler exposen la seva visió de NLP i com aquesta ha evolucionat amb els anys. - Ser capaç d elaborar una definició pròpia de NLP. - Explicitar les pròpies idees al voltant de NLP. - Document online de moodle que conté els videos de Bandler i Grindler. Participar en el forum What s your own view? What s NLP?, comentar els videos vistos i crear i compartir una definició pròpia de NLP elaborada a partir de tots els materials explorats i les activitats realitzades en el mòdul. 8. NLP round up Revisar els materials complementaris i comentar-los lliurement en el forum del mòdul. 9. Informe final de mòdul Lliurament de l informe final amb l explicació de les tasques realitzades, les dificultats trobades i les reflexions individuals realitzades. - Ampliar els coneixements sobre NLP - Materials complementaris, recursos, lectures i bibliografia seleccionats. - Reflexionar sobre el procés d aprenentatge realitzat.\n50 49 Mòdul 3: The power or music to enhance learning in Continguts: the English language class - Justificació pedagògica de l ús de cançons, chants, rhymes i poesia per ensenyar anglès. - Criteris per seleccionar cançons. - Recursos online i eines 2.0 disponibles per a utilitzar la música a l aula. - Tipologia d activitats que es poden fer amb cançons. - Pinterest com a xarxa per a compartir recursos. - Rhymes per jocs de pati i per fer equips (choosing it/ counting out rhymes). - Activitat Objectiu/s Materials associats 1. Forum: Songs for teaching. Participar en el forum donant una raó pedagògica per utilitzar cançons en l ensenyament de l anglès, utilitzant només una paraula. - Compartir coneixements previs sobre el tema 2. Slideshow: Songs, chants, rhymes and poetry Visionar la presentació que introdueix els fonaments pedagògics per a l utilització de cançons i poesia. Participació lliure en el forum per intercanviar idees. - Conèixer els fonaments teòrics per l ús de cançons i poesia per ensenyar anglès. - Establir uns criteris pedagògics per a la selecció de recursos musicals. - Presentació Songs, chants, rhymes and poetry. 3. Google drive: Songs, chants, rhymes and poetry Explorar la presentació que ofereix de forma classificada recursos relacionats amb la música, els - Coneixer nous recursos (cançons, chants, rhymes,poemes, recursos online i eines 2.0) per utilitzar a l aula per ensenyar anglès. - Power point de google drive Songs, chants, rhymes and poetry.\n51 50 chants, els rhymes i la poesia. Explorar els enllaços on trobar recursos i les eines 2.0 que se suggereixen en la presentació. - Relacionar els recursos presentats amb raons pedagògiques per a la seva utilització. - Ampliar el repertori d activitats que es poden fer amb les cançons. 4. Wiki: songs and activities Contribuir a crear un banc d activitats proporcionant idees innovadores i classificades en tres categories: activitats per fer abans, durant i després d escoltar la cançó. Cada alumne afegeix la seva contribució a la wiki. - Crear conjuntament un banc d activitats. - Compartir idees i materials. - Aprendre a editar una wiki. 5. Let s create a bank of songs in Pinterest! Crear un compte a Pinterest, replicar els boards i els pins del compte del curs i crear-ne de propis. Afegir els companys d aula a la xarxa de Pinterest i compartir recursos. Participar en el forum anomenat Pinterest nickname per proporcionar el nom d usuari de Pinterest als companys i al tutor. - Crear conjuntament un banc de cançons, poesia, chants i rhymes amb Pinterest. - Coneixer Pinterest i les seves possibilitats educatives. - Establir una xarxa amb els companys per a l intercanvi de recursos. - Document pdf descarregable amb tutorial per a realitzar l activitat a Pinterest. - Compte del curs a Pinterest amb boards i pins sobre cançons, chants, rhymes i poesia. 6. Slideshow: choosing it and counting out rhymes Explorar la presentació amb exemples de dipping rhymes, buscar nous exemples a internet i compartir- - Revisar o aprendre rhymes per fer equips o eliminar jugadors. - Esdevenir conscient de la importància del - Slideshow amb exemples de dipping rhymes.\n52 51 los en el forum anomenat Dipping rhymes forum. Explorar els exemples compartits pels companys d aula. joc natural de pati per aprendre anglès de forma natural. - Enllaços a webs on trobar més exemples. 7. Songs round up Revisar els materials complementaris i comentar-los lliurement en el forum del mòdul. - Ampliar els coneixements sobre les cançons com a recurs per aprendre anglès. - Ampliar els recursos de què es disposa. - Materials complementaris, recursos, lectures i bibliografia seleccionats. 8. Informe final de mòdul Lliurament de l informe final amb l explicació de les tasques realitzades, les dificultats trobades i les reflexions individuals realitzades. - Reflexionar sobre el procés d aprenentatge realitzat. Mòdul 4: Classroom management Continguts : - La gestió d aula: mètodes, estratègies, recursos i eines. - Característiques del docent efectiu i de la classe ben gestionada. - - Les normes de classe. El comportament de l alumnat. - Estratègies d intervenció proactiva per al professorat. - L establiment d un clima d aprenentatge positiu. - La importància de les rutines i les transicions. - L anglès com a llengua de comunicació i gestió a l aula. Rosamaria Felip Falcó Màster Educació i TIC Disseny Tecnopedagògic UOC Juny 2013\n53 52 - La motivació de l alumnat per comunicar-se en anglès. - Estratègies per fer la llengua accessible a l alumnat. Activitat Objectiu/s Materials associats 1. Forum: It wasn t me! Llegir un petit text on es presenta una situació que es pot relacionar amb la gestió de l aula. - Reflexionar sobre aspectes generals de gestió de l aula. - Reflexionar sobre els prejudicis dels docents. - Document online de moodle amb el text It wasn t me!. Respondre la pregunta plantejada al forum pel tutor. 2. Wiki: what is Classroom management? WH- questions. - Reflexionar i aportar idees prèvies sobre la gestió d aula. Participar en una plujar d idees col lectiva sobre gestió de l aula, afegint les pròpies contribucions a la wiki. Contestar les preguntes fetes pel tutor a la wiki. 3. Classroom management traffic lights. Revisar tots els elements de gestió d aula que es proporcionen en una llista online i classificar-los en tres categories segons si el docent hi pot incidir totalment, parcialment o - Reflexionar sobre tots els elements que intervenen en la gestió d aula i sobre quins es pot incidir i en quina mesura. - Observar com alguns aspectes de gestió d aula venen condicionats pel context concret. - Document online de moodle amb el llistat d elements de gestió d aula.\n54 53 no hi té cap incididència en absolut. Justificar les respostes. La tasca es realitza en un document moodle online. 4. Forum: Our experiences managing a class Participar en el forum compartint una experiència de gestió d aula, que pot ser un èxit o no. Llegir les contribucions dels companys i proporcionar-los feedback i suggeriments per a millorar la situació presentada. - Compartir experiències i estratègies per a la gestió d aula. - Conèixer noves tècniques i eines per a la gestió d aula. - Conèixer la importància del feedback positiu per l alumnat. - Document descarregable 99 ways to praise children. 5. Slideshow: Classroom management Explorar la presentació per revisar els aspectes teòrics de la gestio d aula així com per conèixer noves estratègies. Participar lliurement en el forum del mòdul per comentar la presentació. - Coneixer el marc teòric per a la gestió d aula. - Revisar els aspectes clau de la gestió d aula. - Coneixer noves estratègies proactives de gestió d aula. - Coneixer estratègies per establir un clima favorable per a l aprenentatge. - Slideshow Classroom management 6. Padlet: Attention getters that work Compartir estratègies per captar l atenció de l alumnat de forma ràpida, penjant la idea en un board de Padlet, co-creant així un banc d idees amb els companys d aula. - Intercanviar i conèixer formes de captar l atenció de l alumnat. - Coneixer i saber utilitzar l eina 2.0 Padlet - Compartir i conèixer idees sobre com utilitzar Padlet a l aula per ensenyar anglès. - Compte i board a Padlet - Document pdf descarreglable 32 ways to use padlet.\n55 54 Participar en el forum Padlet per aportar idees de com utilitzar aquesta eina 2.0 amb l alumnat. Explorar el document 32 ways to use padlet després d haver participat en el forum. 7. English, the language of communication for all purposes and stages? Explorar la presentació que presenta el marc per a l ús efectiu de la llengua anglesa en totes les situacions comunicatives a l aula. Llegir el document que presenta idees per a motivar l alumnat a parlar en anglès. - Ser conscient de la importància d utilitzar sempre la llengua anglesa a classe, també per a la gestió d aula. - Conèixer estratègies per fer la llengua anglesa accessible a l alumnat. - Intercanviar idees per a motivar l alumnat a comunicar-se en anglès. - Slideshow English, the language of communication for all purposes and stages? - Document descarregable pdf Tips to increase learners motivation to speak English in the classroom. Participar en el forum i expressar les pròpies opinions sobre els documents explorats. 8. Classroom management round up Revisar els materials complementaris i comentar-los lliurement en el forum del mòdul. - Ampliar els coneixements sobre la gestió d aula. - Ampliar els recursos de què es disposa. - Materials complementaris, recursos, lectures i bibliografia seleccionats. 9. Informe final de mòdul Lliurament de l informe final amb l explicació - Reflexionar sobre el procés d aprenentatge realitzat.\n56 55 de les tasques realitzades, les dificultats trobades i les reflexions individuals realitzades. Modul 5: Content and Language Integrated Learning (CLIL) Continguts: - La metodologia CLIL: marc teòric i aspectes clau - La Taxonomia de Bloom - L Scaffolding - El rol del docent en la classe de CLIL - Factors clau per la implementació d un projecte CLIL en un centre educatiu - La formació específica del professorat que implementa CLIL - El paper de les TIC en CLIL - Recursos online adequats per CLIL. Activitat Objectiu/s Materials associats 1. What s CLIL? What s not CLIL? Editar col laborativament un power point de Google Drive contestant les 4 preguntes sobre - Elicitar i compartir els coneixements previs sobre metodologia CLIL. - Saber editar col laborativament un power point a Google Drive. - Google Drive power point What is CLIL? What is not CLIL?\n57 56 què és / què no és CLIL i quines són les avantatges i inconvenients del CLIL, segons els coneixements previs de l alumnat. Enllaç al google drive al forum del mòdul. 2. CLIL theoretical framework Explorar els següents documents sobre CLIL: - Presentació Clil: Content and Language Integrated Learning. - Presentació CLIL methodology: key issues - Lectura: Scaffolding - Adquirir una idea general del marc metodològic del CLIL. - Conèixer alguns aspectes clau del CLIL. - Revisar / Conèixer la Taxonomia de Bloom. - Presentació Clil: Content and Language Integrated Learning. - Presentació CLIL methodology: key issues - Lectura: Scaffolding - Presentació Bloom s taxonomy and Planning cognition in CLIL lessons. - Video An Interview with David Marsh - Presentació Bloom s taxonomy and Planning cognition in CLIL lessons. - Video An Interview with David Marsh Participar en el forum Clil Discussion i respondre a les preguntes dels cinc fils de discussió iniciats pel tutor. 3. Wiki: What should the role fo a good CLIL teacher be? Why? - Extreure conclusions i criteris sobre el paper dels docents en metodologia CLIL. - Video Maths and Science in English - Video Matemàtiques en anglès Visionar els dos videos on es presenten\n58 57 situacions reals d aula on s implementa CLIL i extreure conclusions sobre quin és el paper del docent. Contestar a les preguntes plantejades i compartir les idees, reflexions i conclusions en la wiki. 4. Art through English Explorar la presentació Art through English on s explica l experiència de CLIL d un centre educatiu. Analitzar de forma guiada, a partir de les preguntes del tutor, aquesta experiència i extreure n conclusions, relacionant el que s observa amb el marc teòric prèviament presentat. - Analitzar una experiència CLIL en relació amb el marc teòric presentat. - Presentació Art through English. 5. CLIL materials and resources online Explorar la presentació CLIL materials and resources online i observar els diferents tipus de materials disponibles. Explorar els recursos de la wiki CLIL & ICT, triar-ne dos de rellevants per la pròpia situació docent, i omplir la fitxa amb la informació pertinent. Aquesta informació es compartirà en el forum anomenat CLIL and ICT resources - Explorar i analitzar recursos adequats per a CLIL. - Contribuir a la creació d un banc de recursos per CLIL. - Ser conscient de les possibilitats que ofereixen les TIC en CLIL - Presentació CLIL materials and resources online - Wiki CLIL & ICT\n59 58 Justificar la selecció dels dos recursos triats. 6. CLIL round up Revisar els materials complementaris i comentarlos lliurement en el forum del mòdul. - Ampliar els coneixements sobre CLIL. - Materials complementaris, recursos, lectures i bibliografia seleccionats. 5. Informe final de mòdul Lliurament de l informe final amb l explicació de les tasques realitzades, les dificultats trobades i les reflexions individuals realitzades. - Reflexionar sobre el procés d aprenentatge realitzat.\n60 59 Mòdul 6: Final project Objectius del projecte: - Transferir a la pràctica a l aula els aprenentatges realitzats en el curs. - Planificar, dissenyar, i implementar una unitat didactica. - Compartir el projecte amb els companys. - Proporcionar feedback als companys sobre les seves unitats didàctiques. - Reflexionar sobre el procés fet i establir un pla de millora, si s escau (pràctica reflexiva) El projecte final es realitzarà seguint els passos següents: Materials associats: - Plantilla d unitat didàctica Lesson plan template - Presentació Web 2.0 tools that can be used for the final project - Selecció d un dels recursos de CLIL triats en el mòdul 5, activitat 5 i compartit en el Forum CLIL & ICT resources - Devenvolupament d una unitat didàctica d una sessió on s hi inclogui la utilització del recurs CLIL seleccionat. Cal especificar clarament els objectius de llengua i, si s escau, els continguts de l àrea no lingüística. Per al disseny de la unitat didàctica, s utilitzarà la plantilla anomenada Lesson plan template descarregable dels materials del mòdul 6 al moodle. El document s anomenara de la forma següent : nom_cognom_projecte Exemple: anna_rovira_project - Lliurament de la unitat didàctica al tutor qui ha de donar el seu vist-i-plau abans de la seva implementació. (Activitat 1: Lesson plan) - Implementació de la unitat didàctica a l aula. Fotografies, video o gravació d àudio del procés. - Reflexió sobre el projecte realitzat. Lliurament del document amb les reflexions sobre l experiència i sobre els resultats obtinguts (Activitat 2: Reflecting on your project) - Exploració de la presentació Web 2.0 tools that can be used for the final project i selecció de les eines necessàries per a preparar una presentació multimèdia del projecte. - Desenvolupament d una presentació concisa del projecte, que inclogui: introducció, la unitat didàctica, imatges, videos o gravacions, i la reflexió del procés realitzat.\n61 60 - Lliurament de la presentació al tutor (Activitat 3: project presentation). El tutor donarà feedback i el seu vist-i-plau abans de passar a la següent activitat. - Compartir la presentació amb els companys penjant-la al fòrum (Activitat 4: forum Sharing Projects). - Explorar les presentacions dels companys i proporcionar feedback a dues d elles, en el mateix forum. - Lliurament de l informe final de mòdul (Final project report)\n62 Tipologia d activitats Per al disseny de les activitats s han utilitzat algunes de les eines pròpies de moodle i altres eines 2.0 externes a l entorn virtual. Activitats integrades en l entorn moodle associades al qualificador: Fòrums: s han creat forums de diferents tipus segons l objectiu de l activitat. - Fòrums Q&A: l alumnat està obligat a participar i a encetar un fil de conversa abans de poder veure les aportacions dels companys d aula. Posteriorment poden interactuar amb la resta de l alumnat. - Fòrums d un sol fil: per a converses al voltant d una qüestió concreta plantejada. - Fòrums estàndard d ús general: tothom pot començar fils de conversa i participar en els que ja estan encetats. Lliurament de documents creats offline en formats diversos (word, power point o realitzats amb programari lliure) i carregats al moodle. Lliurament de tasques individuals que no es comparteixen amb la resta de companys com l informe final de cada mòdul. Text o documents online: tasques on l alumnat ha d editar el document en línia. Els documents admeten materials multimèdia a més de text. Activitats offline : visualització de slideshows i altres materials multimedia presentats al moodle, a més de lectures guiades o lliures i l exploració de recursos online i llocs web d interès a través dels enllaços externs proporcionats en el moodle. Activitats integrades en l entorn moodle però no associades al qualificador: Wikis: per facilitar un entorn de creació conjunta a partir de l edició col laborativa i per a recollir idees i recursos entre tot l alumnat. Per a cada wiki creada, s ha creat una altra activitat offline amb el mateix nom per tal que els formadors la puguin avaluar i fer-ne constar el resultat al llibre de qualificacions de cada alumne. Activitats externes a l entorn moodle: La creació d activitats fora del propi entorn virtual té com a objectiu donar a conèixer noves eines a l alumnat que, posteriorment, puguin utilitzar tant en la seva pràctica educativa a l aula com per a la creació de xarxes que els permetin créixer com a docents.\n63 62 Elaboració col laborativa de documents al Google Drive de La meva XTEC. Aquestes activitats volen fomentar entre l alumnat l ús de documents editables de forma col laborativa, aprofitant que disposen d un servei Google Drive corporatiu com a professorat del Departament d Ensenyament. Qüestionaris de Google Form: el seu objectiu és crear una activitat guiada de lectura i/o exploració de materials, on els alumnes demostraran els coneixements adquirits a través de les respostes proporcionades. Activitats col laboratives amb eines 2.0: Pinterest i Padlet. L objectiu d aquestes activitats és facilitar a l alumnat eines per al treball col laboratiu online que permeten establir xarxes de participació i intercanvi. Aquestes activitats van acompanyades de la reflexió sobre com utilitzar aquestes eines a l aula amb el propi alumnat. El projecte: El projecte està format per un conjunt d activitats que guien l alumnat en la seva preparació, elaboració i implementació. Comporta activitats de transferència dels aprenentatges realitzats i d aplicació d aquests a la situació docent concreta i real de cadascun dels alumnes. Com a part del projecte, s elabora una presentació d aquest amb alguna/es eina/es web 2.0, que posteriorment es comparteix a l aula amb la resta de companys Disseny dels materials Per al disseny dels materials del curs ANT1 s han pres el materials del curs ANIP com a punt de partida, després d identificar els recursos disponibles en la fase d anàlisi del projecte. S han adaptat els materials per fer-los adequats al format telemàtic, més autosuficients, i que fomentin la interacció amb l alumnat. Descripció dels materials del curs ANT1: Presentacions (slideshows) sobre els temes tractats, adaptades per tal que siguin autosuficients. Creades amb Calameo o Sliderocket o power points pujats a Slideshare o a Google Drive. Voicethread creat amb imatges i audio com a substitut d un power point que el formador presencial acompanya amb la seva veu, explicant un conte.\n64 63 Webs o documents online de moodle creats com a espais multimèdia on disposar objectes d aprenentatge que formen un tot coherent per a tractar un determinat contingut. Objectes d aprenentatge diversos extrets de repositoris: Vídeos de youtube Articles i lectures recomanades. Arxius d àudio i música. Materials descarregables i imprimibles (documents adaptats o creats per al curs en formats diversos: powerpoint, RTF, DOC, PDF) Materials web accessibles a través dels enllaços proporcionats. Materials disponibles en xarxa a través d eines i serveis 2.0, com Pinterest, Diigo, Grooveshark, entre d altres Disseny de l avaluació Avaluació dels aprenentatges Avaluació de les activitats dels alumnes Els formadors realitzen l avaluació formativa i continuada dels alumnes a través de l avaluació cada una de les activitats realitzades per l alumnat al llarg de tot el curs. El llibre de qualificacions està estructurat en categories que permeten ordenar i agrupar les activitats d un mateix mòdul. Els alumnes poden veure les qualificacions i els comentaris que el formador els fa per cada activitat des de Grades. La retroacció proporcionada pels formadors és una part important de l avaluació formativa i facilita i guia l aprenentatge i compleció de les activitats. S avaluen totes les activitats seleccionant entre: fet / cal revisar / no fet, excepte l informe final de cada mòdul que té associada la qualificació de mòdul superat / mòdul no superat, tal com s observa en la il lustració. Mostra de la vista del qualificador d un mòdul:\n65 64 Per a les activitats realitzades fora de l entorn virtual (Google Drive, forms, Pinterest, Padlet, presentació 2.0 del projecte) i per les activitats integrades en el moodle a les quals no se les pot assignar una categoria en el qualificador de forma automàtica (wikis), s han creat activitats offline associades a cada una d elles, no visibles per l alumnat, per tal que els formadors les puguin avaluar i constin en les qualificacions del mòdul corresponent. Cal realitzar totes les activitats satisfactòriament i lliurar l informe final corresponent al tutor per tal de superar un mòdul. És imprescindible la superació de tots els mòduls per a l assoliment del curs. En el darrer mòdul, corresponent a la realització, implementació i avaluació del projecte realitzat, s avaluen les activitats de la forma habitual però l informe del mòdul comporta la qualificació de projecte superat/projecte no superat. Totes les activitats dissenyades permeten, a més de la qualificació esmentada, la retroacció del tutor en forma de comentaris de manera que l alumnat rep informació sobre el seu procés d aprenentatge de forma continuada. A través dels comentaris, el tutor guia i monitoritza l alumne i contribueix a que superi les dificultats que puguin sorgir. En la següent il lustració s observa com el qualificador ofereix la possibilitat de proporcionar feedback alhora que es posa la qualificació pertinent per cada activitat.\n66 65 L informe final representa un moment bàsic de comunicació entre l alumne i el tutor. L informe inclou la reflexió que l alumne realitza sobre l experiència d aprenentatge en aquell mòdul i la resposta del tutor té com a funció donar feedback que reconegui l esforç realitzat per l alumnat i els objectius assolits i que els motivi a continuar endavant amb el curs. Avaluació del procés i del producte final del projecte Avaluació de la proposta formativa L avaluació de la proposta formativa es realitzarà a través d un qüestionari de satisfacció per l alumnat: En finalitzar el curs, els alumnes completen el qüestionari de satisfacció estàndard creat per la SGIFO per als cursos telemàtics (ANNEX 3) El qüestionari aporta informació sobre els següents aspectes: L assoliment dels objectius del curs i els aprenentatges realitzats. L adequació dels continguts, els materials i les activitats. L entorn virtual. La persona formadora. Les causes de la no finalització del curs ( si és el cas). Altres aspectes que es vulguin remarcar. El qüestionari és accessible a través de l enllaç que se ls proporciona en el moodle. La seva realització és anònima però queda constància dels usuaris que l han realitzat, ja que completar-lo és un requeriment més per a obtenir la certificació del curs. Només poden accedir a l aplicatiu que conté el qüestionari els alumnes del curs amb el seu usuari i contrasenya XTEC. Per a completar l avaluació de la proposta formativa, els formadors del curs completaran el qüestionari de les activitats de formació, dirigit al professorat i dissenyat per la SGIFO com a qüestionari estàndard per als cursos telemàtics. (ANNEX 4) El qüestionari aporta informació sobre els aspectes següents: Els continguts i els materials del curs El format del curs Les persones participants\n67 66 La coordinació entre els diferents tutors del mateix curs La formació de les persones formadores Observacions que es vulguin remarcar. Els tutors trobaran el qüestionari a l aplicatiu de gestió de la formació GTAF i hi podran accedir amb el seu nom d usuari i contrasenya XTEC. Avaluació del procés del projecte El projecte s avalua de forma continuada al llarg de les seves fases a través de la recollida de dades i informació i es va re-elaborant segons els resultats obtinguts. L avaluació formativa és la que dirigeix el procés i la que permet realitzar de forma continuada els ajustaments i millores necessaris. La recollida de dades i d informació en cada una de les fases del projecte permet avançar en el procés i assegurar que el producte final sigui de qualitat i efectiu. Fase d anàlisi: s avaluen els recursos existents i s analitzen les necessitats de l organització i el seu context i s estableixen els objectius. Fases de disseny i desenvolupament: a partir d una checklist 11 d avaluació de disseny instruccional (veure ANNEX 5) s avaluen els següents aspectes: Estructura del curs: seqüència i estructura del contingut Objectius del curs i de cada un dels mòduls Informació facilitada sobre el formador, els materials, continguts, política de certificació, calendari, competències i requeriments tècnics. Estratègies instruccionals: eines emprades per a la presentació del contingut i instrucció multimodal. Comunicació, interacció i col laboració: activitats oportunitats, organització i gestió dels espais de comunicació i interacció, ús i estratègies de treball en grup. 11 Adaptació de Illionois Online Network (2006). Quality Online Course Initiative Rubric. A [Revisat el juny de 2013]\n68 67 Avaluació i seguiment de l alumnat: objectius, estratègies, qualificacions, retroacció, gestió. Suport acadèmic i recursos. Disseny web de l entorn virtual: disseny gràfic, ús de multimèdia i d imatges, enllaços i navegació, accessibilitat. Avaluació del curs. Fase d implementació: avaluació de la formació mitjançant la recollida de dades per part dels formadors, a través de les notes de moodle. Els formadors recolliran informació sobre les dinàmiques observades en cada activitat i sobre l efectivitat dels materials i de les activitats proposades en forma de notes en el propi entorn virtual. Aquesta recollida continuada de dades permetrà la realització d una avaluació acurada de la implementació del curs. Fase d avaluació: correspon a aquesta fase la recollida del feedback de l alumnat mitjançant el qüestionari estàndard dels cursos telemàtics abans esmentat (avaluació de l acció formativa) i l avaluació de l experiència dels formadors al llarg del curs a través del qüestionari de les activitats de formació dissenyat per la SGIFO i que els formadors trobaran en l aplicatiu de gestió de la formació GTAF. tal i com s explica anteriorment. Avaluació del producte final del projecte L avaluació del projecte es realitzarà a partir de les dades recollides en les fases d implementació i avaluació del procés de disseny tecnopedagògic i en comparació amb les dades avaluades en la fase de disseny. Es tindran en compte els resultats dels qüestionaris adreçats a l alumnat i als formadors. A partir de l anàlisi de les dades obtingudes s elaborarà un informe amb propostes de millora i recomanacions cara a noves edicions del curs implementat 10 Desenvolupament El producte resultant de la fase de desenvolupament serà el curs telemàtic ANT1 en l entorn virtual moodle, en la seva totalitat. Es desenvolupen, doncs, la plataforma moodle i tots els mòduls del curs amb els materials i activitats corresponents, a més de les eines per a l avaluació tant dels\n69 68 aprenentatges com del projecte. Les tasques necessàries per dur a terme el desenvolupament del projecte són les següents: 10.1 Desenvolupament dels materials d aprenentatge El desenvolupament dels materials consta de les tasques següents: Adaptació dels power points utilitzats en el curs ANIP per fer- los autosuficents Slideshows adaptats: Mòdul 2 NLP: Neurolinguistic Programming. Pressupositions Mòdul 3 Songs, chants, rhymes and poetry (presentat en dues parts, cada una amb el seu slideshow corresponent) Choosing it and counting out rhymes Mòdul 4 Classroom management English, the language of communication for all purposes and stages Mòdul 5 CLIL: Content and Language Integrated Learning Art through English. Presentació adaptada per Patricia Menesses, autora del power point original i ex-formadora ANIP Recull d altres presentacions utilitzades en el curs ANIP i que no requereixen adaptació Mòdul 5 Bloom s taxonomy and planning cognition in CLIL lessons, allotjada a Slideshare Adaptació d altres materials ANIP existents Mòdul 1 Adaptació del power point A family of mice a format voicethread per tal de convertir-lo en material autosuficient per explicar un conte. Adaptació del document What s in your suitcase, que es lliurava en format imprès en el curs presencial, com a power point descarregable i editable.\n70 69 Mòdul 2 Mòdul 5 Adaptació de les fitxes fotocopiables Brainways i Are you mostly left or right brain? extretes de Knowing you, knowing me 12 al format de document online moodle. Adaptació dels materials NLP alphabet i NLP colours, extretes de In your hands: NLP in ELT 13 Adaptació d una part del power point de presentació de la programació neurolingüística a format document online moodle, anomenat What is NLP? NLP for English Language Teaching Adaptació de la fitxa What is Clil? What is not Clil? que es lliurava impresa en el curs ANIP, a format power point de Google drive. Tots els mòduls Adaptació dels documents impresos que es lliuraven al final de cada sessió ANIP, contenint cites o altres petits textos que fomenten la reflexió, per afegir en el apartat Food for thought de cada mòdul. Els documents s han adaptat a diversos formats com imatges o PDF descarregables. Adaptació dels materials complementaris a PDF descarregables o a documents online moodle Creació de nous materials Mòdul 5 Slideshow sobre metodologia clil i els seus aspectes clau: CLIL, Content and Language Integrated Learning. Key issues. Slideshow sobre materials disponibles a la xarxa per a la metodologia CLIL: Clil materials and resources online, creat amb Sliderocket. Mòdul 6 Slideshow sobre eines 2.0 per a l elaboració del projecte final: Ant1 Project. Ideas and tools for your presentation, creat amb Sliderocket. Plantilla per al desenvolupament d un lesson plan, descarregable i editable. 12 Wingate, J. (2000). Knowing you, knowing me. Surrey: Delta Publishing 13 Revell,J & Norman, S. (1997) In Your Hands: NLP in ELT. Saffire Press\n71 Localització i recull d altres materials disponibles Cerca i recollida d objectes d aprenentatge extrets de diversos repositoris: videos, articles, lectures, arxius d àudio, arxius musicals, materials web, etc Creació de comptes a la xtec i altres serveis Sol licitud i creació d un compte de correu XTEC per gaudir dels serveis corporatius la meva xtec - Creació d un compte a Calaméo - Creació d un compte a Sliderocket - Creació d un compte a Pinterest - Creació d un compte a Padlet Càrrega de les presentacions als serveis 2.0 Les presentacions adaptades o creades es carreguen al Google Drive de la meva xtec o a Calaméo i es configuren com a privades però embedibles Sol licitud a la SGIFO d un espai al moodle A través de la coordinadora del projecte, la Maria José Lobo, se sol licita a la SGIFO un espai moodle configurat per a cursos telemàtics per poder allotjar el projecte ANT Configuració bàsica de l entorn virtual moodle Creació al moodle dels següents espai de comunicació: - Fòrum Tauler anomenat Course Information Board - Fòrum general Configuració del bloc central en mòduls. Configuració dels blocs laterals, segons el disseny previst. Creació de directoris a l espai d arxius on carregar els documents de forma ordenada. Edició de les capçaleres de cada un dels mòduls, amb el títol, data d inici i fi. Configuració de cada un dels mòduls en tres apartats segons el disseny establert en l storyboard : - Introducció al mòdul - Materials i activitats\n72 71 - Materials complementaris Creació d un fòrum per a cada un dels mòduls Desenvolupament de les tasques En el desenvolupament de les tasques es realitza el següent: Indicacions detallades de les tasques en PDF Desenvolupament de les indicacions detallades per a realitzar cada una de les tasques de tots els mòduls, en format PDF descarregable. (veure ANNEX 6) Càrrega de tots els PDF a l espai d arxius del moodle, organitzats per mòduls i arxivats en directoris anomenats Activitats mòdul n Creació de les tasques Creació de les diferents activitats de cada mòdul detallades en la fase de disseny. Associació de cada activitat a una categoria del qualificador, agrupant-les per mòduls. Enllaç a les activitats creades fora de l entorn virtual moodle (Pinterest, Padlet, qüestionari google, document col laboratiu a google drive) Creació d activitats offline per a cada una de les activitats no associable a una categoria del qualificador, per tal que aquestes també hi constin Configuració i càrrega de l entorn virtual Càrrega dels materials a l entorn virtual moodle i display al bloc central Es carregaran tots els materials de cada un dels mòduls, situant-los a l apartat corresponent del mòdul i s enllaçaran o embediran al bloc central de l entorn virtual. Es realitzen les següents tasques: Càrrega de tots els arxius a l espai d arxius del moodle i classificació en els directoris prèviament creats, segons el mòdul al qual pertanyin. Afegir els recursos carregats a l espai d arxius, al bloc central del moodle, enllaçant-los. Afegir vídeos embedint-los en etiquetes al bloc central del moodle. Afegir els slideshows embedint-los en etiquetes al bloc central del moodle.\n73 72 Afegir altres recursos embedibles com voicethread, en etiquetes al bloc central del moodle. Afegir els recursos que es troben en webs externes, enllaçant-los al bloc central del moodle. Enllaç, per cada mòdul, al directori que conté els PFDs amb les instruccions detallades de les activitats, per tal que es vegin al bloc central del moodle Configuració final dels mòduls en l entorn virtual Es realitzen les tasques següents abans de reorganitzar de forma definitiva els recursos carregats seguint la configuració en tres apartats de cada un dels mòduls: Redacció d un document online moodle situat en l apartat superior d informació general i que contingui la informació essencial del curs: Descripció del curs Objectius Taula amb el calendari, continguts i dates dels mòduls Organització i estructura dels mòduls Ús del moodle Tasques i dates de lliurament Canals de comunicació amb els companys i el tutor Projecte final Certificació de l activitat. Redacció, per cada mòdul, d un document online amb el resum de les activitats que es realitzaran en el mòdul Redacció, per cada mòdul, d un document online amb l explicació detallada del que cal que l alumnat inclogui en l informe final de mòdul que lliurarà al tutor. Organització i distribució de tots els materials i activitats de cada mòdul segons l apartat al qual pertanyen: - Introducció - Materials i activitats - Materials complementaris Revisió de tots els enllaços, materials, recursos i activitats Un cop l entorn virtual està plenament configurat, carregat de contingut i amb les activitats creades, es revisa totalment juntament amb la coordinadora del projecte.\n74 Càrrega dels participants a l entorn moodle La carrega de l alumnat es realitza de forma automàtica ja que el Departament d Ensenyament té sincronitzats l aplicatiu d adjudicació dels cursos (GTAF) amb l entorn moodle. Des de la SGIFO s assignen els tutors al curs i es configura el rol de cadascú (tutor o tutor editor) Desenvolupament de les eines d avaluació Per a l avaluació de la proposta formativa s utilitzarà els qüestionaris de satisfacció creats per la SGIFO per als seus cursos telemàtics, dirigits als participants en el curs i als formadors. Des del suport tècnic ofert per la SGIFO es crea al moodle un enllaç al qüestionari i l equip de gestió del GTAF en fa el recull de les respostes. Les persones formadores també hi tenen accés al GTAF. Altres tasques que es realitzen: - Desenvolupament d una checklist adaptada a partir de models d avaluació de disseny instruccional de la Universitat d Illinois, per a l avaluació del projecte Presentació del projecte ANT1 El curs ANT 1 es troba a l espai Odissea del Departament d Ensenyament, com tots els altres cursos telemàtics. Per accedir-hi, cal anar a seleccionar la categoria Innovació i formació i la subcategoria Llengües estrangeres. En el desplegable de cursos que es mostra, cal seleccionar ANT1. L ensenyament de l anglès a EP i entrar amb l usuari i contrasenya XTEC. Per a l avaluació del present treball final de màster, l equip de gestió de l espai Odissea ha donat d alta tres usuaris temporals per a la professora de l assignatura, la consultora i l avaluador extern i a través del correu electrònic se ls han facilitat les dades necessàries per entrar al moodle, al qual tindran accés fins a finals del mes de juny de En entrar al moodle s observa com aquest aquesta organitzat en un bloc central principal i els dos blocs laterals.\n75 74 Tal i com s observa en la il lustració, en la part superior del bloc central s hi troba el qualificador i a sota s ofereix la possibilitat de fer visibles tots els mòduls o només un, seleccionant-ne el número corresponent. Com a primer element visible trobem un vídeo sobre la creativitat. Aquest espai està destinat a materials audiovisuals que van canviant al llarg del curs, no directament relacionats amb els temes tractats però sí d interès general per al professorat, i que volen generar reflexió i debat. A continuació es troba un apartat fonamental del curs, destinat a la informació general:\n76 75 Consisteix en el tauler d anuncis del curs on els tutors pengen informació rellevant, el document amb la informació bàsica sobre l ANT1 i un fòrum general on pot participar l alumnat. Aquesta part del moodle presentat fins ara es manté invariable malgrat que es canviï d un mòdul a un altre Presentació de l estructura dels mòduls a partir de la mostra detallada del mòdul 1 Apartat de presentació del mòdul Document online anomenat Module 1 activities on es presenten les activitats del mòdul de forma resumida. A continuació, un directori anomenat Module 1 activities amb els PDFs explicatius de cada una de les activitats\n77 76 Un fòrum destinat al tema 1 anomenat Module 1 Forum Apartat de materials i activitats En aquest apartat es presenten les activitats amb els materials corresponents en l ordre en què cal realitzar-les.\n78 77 Aquest apartat sempre té com a darrera activitat l informe final de mòdul que l alumnat ha de lliurar per tal que en el qualificador aparegui la nota mòdul superat. Apartat de materials complementaris\n79 78 Aquest espai conté una carpeta anomenada Food for thought on es troben cites o petits textos relacionats amb el tema tractat, habitualment en format.png o PDF i descarregables. Hi ha també un directori anomenat Recommended readings, materials and bibliography amb materials complementaris i bibliografia. Els materials d aquest apartat que per les seves característiques no poden arxivar-se en el directori, es posen a continuació (enllaços a webs, vídeos embedits, arxius d àudio, etc). En aquest primer mòdul, en haver-hi només un vídeo de materials complementaris, el directori esdevé, de fet, un títol més que una carpeta per se Presentació general dels altres mòduls A continuació es presenten cada un dels altres mòduls a partir de captures de pantalla. Mòdul 2\n81 80 Mòdul 3\n83 82 Mòdul 4\n84 83 Mòdul 5\n87 86 Mòdul 6: El projecte\n88 87 El mòdul corresponent al projecte té una estructura diferent, tal i com s observa en la il lustració. La raó del canvi d estructura és que no es presenten materials nous ja que el mòdul no es correspon amb cap bloc de continguts concret, sinó que es tracta que els alumnes transfereixin a l aula alguns dels coneixements adquirits en el curs, a través de la implementació d una petit projecte que han de dissenyar i, posteriorment, avaluar. L alumnat elabora el projecte a través de la realització de les activitats proposades i amb la guia del tutor. Aquest mòdul, conclou, igual que els altres amb un informe final que l alumnat ha de lliurar al tutor.\n89 Aspectes visibles únicament pels tutors En l espai d informació general a la part superior del bloc central s hi troba un fòrum de comunicació entre els tutors de les diferents aules, que no visible per l alumnat. Per a les activitats que es realitzen fora de l entorn virtual amb eines 2.0 o per aquelles de la mateixa plataforma que no tenen associada una qualificació, s ha creat una activitat offline a la qual s hi associa una categoria del qualificador, i que no resulten visibles per a l alumnat. Com a exemple, en el mòdul 1, per a les activitats d exploració del moodle com a plataforma i l edició del propi perfil d usuari es va crear una activitat offline anomenada Activity 1: Course presentation and introduction to moodle i que es manté oculta tal i com es pot observar:\n90 89 11 Implementació pilot del projecte ANT1 S ha realitzat la implementació de la totalitat del projecte dissenyat, consistent en un curs telemàtic de 45 hores distribuït en sis mòduls més un d avaluació i ofert a dos grups amb 20 alumnes adjudicats inicialment a cadascun. Els cursos tenen assignats els codis i La proposta d implementació va ser elaborada el mes de desembre de 2012 conjuntament amb la tutora de pràctiques i coordinadora del projecte a la SGIFO, la Sra. Maria José Lobo i s ha respectat en tot moment. Per al projecte ANT1 el Departament d Ensenyament va marcar la necessitat que la seva implementació fos del projecte complet com a condició per incorporar-lo a la seva oferta formativa. Quant a les dates de la implementació, corresponen al segon torn de formació que el Departament ofereix en el curs coincidint amb el semestre de realització del treball final de màster a la UOC Temporalització A continuació es detalla la temporalització de la implementació del curs: Inici: 4 de febrer de 2012 Finalització: 24 de maig de 2013 Mòdul Temporalització 1. Let s start together Del 4 al 15 de febrer de Neurolinguistic Programming (NLP) Del 18 de febrer a l 1 de març de The power or music to enhance learning in the English language class Del 4 al 15 de març de Classroom management Del 2 al 12 d abril de Content and Language Integrated Learning (CLIL) Del 15 al 26 d abril de Presenting and sharing projects Del 29 d abril al 17 de maig de Course evaluation Del 20 al 24 de maig de 2013\n91 90 El curs s ha implementat dins de les dates previstes i s han respectat els terminis de cada un dels mòduls, tot i que en alguns casos s ha flexibilitzat la data de lliurament d algunes activitats per als alumnes que així ho han sol licitat. Disposar d una setmana al final del curs per a realitzar únicament el qüestionari d avaluació ha permès allargar terminis d entrega del projecte final a alguns alumnes que han necessitat disposar de més temps, facilitant que tothom pogués completar el curs satisfactòriament. A data 29 de maig de 2013 s han emès les actes de les dues activitats del curs ANT1 a través de l aplicatiu de gestió GTAF i s ha donat per tancada la seva implementació Dades de participació i certificació El curs es va iniciar amb 20 participants donats d alta en cada grup. Al llarg de la primera setmana es va detectar que alguns alumnes no complien els requisits d admissió i se ls va donar de baixa. Concretament, al grup es van detectar dos participants que no eren especialistes de llengua anglesa I un tercer que era substitut I no estava treballant en cap centre en l actualitat. El grup va quedar format per 17 alumnes, dels quals, un va abandonar el curs posteriorment i una altra l ha completat tot satisfactòriament però no ha lliurat el projecte final, motiu pel qual no podrà obtenir el certificat d assoliment. En el cas del grup , una de les alumnes va abandonar el curs només començar ja que no tenia prou nivell d anglès per a seguir i dos més van ser donats de baixa perquè no eren especialistes de llengua anglesa. Al llarg del quart mòdul una alumna es va donar de baixa voluntàriament per raons familiars que li impedien continuar. La implementació del curs s ha realitzat, doncs, amb 17 alumnes als dos grups I cada grup ha patit un abandonament, finalitzant el curs amb 16 participants cadascun (94,11%), dels quals 31 (91,17%) han acreditat Les persones formadores Un aspecte fonamental en la implementació del curs ha estat el rol de les persones formadores. Des de l inici, les formadores han estat connectades diàriament, mantenint una comunicació fluïda i constant amb el grup, tant a nivell individual a través del correu electrònic com a nivell col lectiu gràcies al tauler d anuncis i els fòrums.\n92 91 La dinamització del grup ha estat clau per establir dinàmiques de participació activa i intercanvi entre l alumnat. La dedicació diària al seguiment dels intercanvis entre l alumnat, a la resposta de correus electrònics i a la retroalimentació de les tasques i a la seva qualificació ha comportat que les hores dedicades a la docència sobrepassessin en gran mesura les 45 hores previstes inicialment per a la docència del curs ANT1, arribant a duplicar-se. 12 Avaluació del projecte ANT Instruments d avaluació emprats Per avaluar la proposta formativa s utilitzen les estratègies i eines establertes en la fase de disseny de l avaluació. Qüestionari de satisfacció per l alumnat. Es tracta del qüestionari estàndard creat per la SGIFO per als cursos telemàtics. El qüestionari és accessible a través del mòdul 7 del moodle, el qual està destinat únicament a l avaluació del curs, tal i com s observa en la il lustració. L enllaç anomenat Qüestionari de satisfacció obre una nova finestra on s explica a l alumnat com accedir al qüestionari i se ls proporciona l enllaç directe a aquest.\n93 92 Les dates previstes per a completar el qüestionari són entre el 20 i el 24 de maig de Qüestionari de les activitats de formació dirigit als tutors del curs telemàtic. Per accedir al qüestionari... els formadors han de seguir els passos següents: Accedir a l aplicatiu GTAF a Entrar a l apartat anomenat Formadors/es, col laboradors, suport amb el nom d usuari i contrasenya XTEC. Un cop dins, cal seleccionar Qüestionaris del següent menú:\n94 93 Seleccionar el qüestionari dels formadors corresponent al curs ANT1. Tal i com es pot observar en la il lustració anterior, en aquest mateix espai el formador pot accedir als resultats del qüestionari de satisfacció realitzat per l alumnat del seu curs. Els tutors del curs realitzen l avaluació entre el 20 i el 24 de maig, tot i que el qüestionari estarà disponible fins el dia 31. Checklist d avaluació de disseny instruccional L avaluació del disseny instruccional del curs, realitzada durant les fases de disseny i desenvolupament, ha estat novament revisada durant la implementació per tal d obtenir dades valuoses que permetin el suggeriment de millores en el curs. La valoració del curs i compleció de la checklist s ha realitzat de forma conjunta amb la coordinadora del projecte, la Sra. Maria José Lobo Resultats de l avaluació del procés d implementació Per a l avaluació de la prova pilot del projecte s han recollit les dades a través dels qüestionaris que s han passat a l alumnat i a les persones formadores.\n95 94 S han descarregat els resultats dels següents qüestionaris en format PDF : - Qüestionari de satisfacció de l alumnat del grup pilot , la formadora del qual ha estat la Rosamaria Felip (veure ANNEX 7) - Qüestionari de satisfacció de l alumnat del grup pilot , la formadora del qual ha estat la Maria José Lobo (veure ANNEX 8) - Qüestionari pels formadors del grup pilot (veure ANNEX 9) - Qüestionari pels formadors del grup pilot (veure ANNEX 10) Resultats dels qüestionaris de l alummat L anàlisi de les dades recollides amb els 32 qüestionaris d avaluació que s han contestat, ha permès extreure els següents resultats sobre el procés d implementació del curs ANT1: Dades estadístiques de l alumnat Tal i com es pot observar en les gràfiques, la majoria de participants eren dones joves, de menys de 41 anys, docents d anglès en l etapa de primària, majoritàriament en centres de titularitat pública. Per serveis territorials, Lleida, Catalunya central i Barcelona comarques són les àrees d on provenen la majoria de l alumnat participant.\n96 95 Dades sobre el contingut del curs i l aprenentatge L alumnat mostra un alt grau de satisfacció quant al contingut del curs. La percepció dels participants és que han assolit els objectius d aprenentatge fixats i estan molt satisfets amb el nivell de coneixement adquirits. Quant als continguts, les tasques i els materials el nivell de satisfacció és també molt alt, i es valora també de forma excel lent el nivell de reflexió que provoca el curs quant a estratègies docents per a promoure el treball competencial a l aula. Dels 32 alumnes que han respost el qüestionari, només un considera que els coneixements adquirits tindran poca incidència en la seva pràctica docent, mentre que més de la meitat consideren que el nivell de transferibilitat és molt alt.\n97 96 Dels aspectes valorats en aquest apartat, el que ha obtingut una valoració més fluixa és el punt referent a les estratègies docents per atendre la diversitat a l aula, ja que un 24 3% de l alumnat considera que s ha tractat insuficientment. Aquest ítem, però, no es correspon amb cap dels objectius d aprenentatge del curs i el tema de l atenció a la diversitat no s ha tractat de forma explícita en cap mòdul. D aquest apartat cal destacar que gairebé el 72% dels alumnes recomanarien molt el curs a un/a company/a, i el 28% restant el recomanaria força. Aquest es considera un molt bon indicador de la satisfacció dels alumnes i indica que consideren el curs útil i transferible a la seva pràctica educativa al centre. Els tants per cents dels resultats exposats es poden observar en la següent gràfica. Dades sobre el format del curs L entorn virtual moodle es valora molt positivament, amb un alt percentatge d alumnat que considera que és fàcil orientar-s hi i dur-hi a terme les activitats proposades. Dels 32 enquestats només un ha manifestat que no tornaria a matricular-se en un curs online, la qual cosa implica que l experiència ha estat positiva per a un 97% dels alumnes. Les il lustracions permeten observar els percentatges de les respostes obtingudes.\n98 97 Dades sobre l actuació de les persones formadores La valoració de les persones formadores ha estat altíssima en els tres aspectes avaluats tal i com s observa en la gràfica següent.\n99 Resultats dels qüestionaris de les persones formadores Les dues persones formadores han omplert el qüestionari estàndard per als cursos telemàtics, com s ha indicat prèviament. De les seves respostes, que són altament coincidents, se n pot concloure que consideren que el curs ANT1 ha estat un èxit i una experiència altament positiva. Les formadores han avaluat els següents aspectes del curs: El contingut del curs Es valoren els continguts, les pràctiques i els materials de suport com a molt adequats i es considera que el curs s ha plantejat de manera que promou en gran mesura la reflexió dels participants pel que fa a les estratègies docents per al treball competencial i l atenció a la diversitat. El format del curs Ambdues formadores afirmen que els ha estat molt fàcil orientar-se en l entorn virtual moodle i dur a terme la tasca de tutorització i d acompanyament. Cal destacar que una de les tutores ha estat qui ha desenvolupat el curs i ja tenia experiència prèvia amb cursos no presencials però amb suport amb moodle, mentre que la coordinadora del projecte, que ha estat l altra formadora tenia molt poca experiència amb l entorn virtual moodle i únicament com a usuària, no com en el paper de tutora o editora. Ha comptat, però, amb el suport de les seves companyes a la SGIFO, la Marta Sales i la Concha Laplana, sempre que li ha calgut. Quant a la franja horària en què s han connectat habitualment, aquesta difereix considerablement entre les dues persones formadores, ja\n100 99 que una es connecta majoritàriament de dia mentre que l altra ho fa de nit. Aquesta situació s explica pel fet que la docència del curs ANT1 forma part de la càrrega laboral dins del Departament d Ensenyament d una d elles, mentre que per l altra es tracta d una tasca afegida que ha realitzat fora d hores de feina. Les persones participants Hi ha coincidència en valorar de forma excel lent tant el grau de participació dels alumnes com la relació de les tutores amb aquests. Quant a l assoliment dels objectius d aprenentatge, es considera que ha estat molt bo. La coordinació Es valora molt positivament el fet de compartir aula entre els dos grups i la relació establerta entre ambdues docents, a més de la tasca realitzada per la Maria José Lobo com a coordinadora dels dos grups. Referent a l equip de suport de l entorn virtual, la interacció amb ells ha estat bona i la seva ajuda es valora altament Resultats de l avaluació del curs des del punt de vista instruccional L avaluació del disseny instruccional del curs, realitzada durant les fases de disseny i desenvolupament, ha estat novament revisada durant la implementació per tal d obtenir dades valuoses que permetin el suggeriment de millores en el curs. S ha avaluat el curs ANT1 utilitzant la checklist d avaluació de disseny instruccional prèviament presentada. La valoració del curs i compleció de la checklist s ha realitzat de forma conjunta amb la coordinadora del projecte, la Sra. Maria José Lobo. (veure ANNEX 11) De l anàlisi del curs se n desprèn que la seva estructura és clara i ben seqüenciada, amb els objectius clarament especificats, tant del curs en general, com de cada una de les activitats dels diferents mòduls. Es facilita la informació necessària sobre la persona formadora, els continguts del curs, la política de certificació, el calendari general i de cada un dels mòduls. Quant a les estratègies instruccionals, les eines emprades per a la presentació del contingut són adequades i la instrucció és multimodal. Els recursos multimèdia utilitzats són adequats pels objectius que es proposen.\n101 100 Els espais, eines i estratègies de comunicació i interacció són variats i adequats. Es proporcionen oportunitats d interacció entre els alumnes i entre aquests i l instructor i el contingut. Els fòrums estan clarament diferenciats segons el seu propòsit i les discussions estan ben organitzades però caldria definir definir clarament quin ha de ser el rol del formador en cada un dels fòrums de discussió. Pel que fa a l avaluació i seguiment de l alumnat, els objectius generals del curs i de cada activitat són coneguts per l alumnat. L avaluació del progrés dels alumnes es realitza de forma continuada al llarg del curs i a través de diferents tipus d activitats. L alumnat té accés a la valoració de cada tasca a través de les qualificacions i la retroacció que es troben en el qualificador. L apartat d avaluació es podria millorar informant els alumnes sobre quan, quin tipus i com rebran el feedback de les activitats. Aquesta informació no es proporciona de forma explícita sinó que ho descobreixen en accedir al qualificador. El suport acadèmic que reben els alumnes es considera correcte i suficient. En el curs ANT1 no s ofereix un equip de suport tècnic als estudiants tot i que aquests poden sol licitar suport a la persona formadora qui pot contactar l equip de suport a través del mateix moodle. L apartat de disseny web de l entorn virtual relatiu al disseny gràfic, ús de multimèdia i d imatges, enllaços i navegació es valora de forma positiva. El disseny és consistent, es minimitza la necessitat de desplaçar-se per la interfície a través d àncores i la navegació és senzilla i intuïtiva. Els materials multimèdia utilitzats són de qualitat i de fàcil accés amb els requeriments tècnics estàndard. Quant a l avaluació del curs, l alumnat té oportunitats per proporcionar feedback tant sobre l entorn virtual i els materials com sobre les estratègies instruccionals emprades i els continguts tractats Impacte del projecte per al Departament d Ensenyament La implementació del projecte ANT1 ha tingut un impacte altament positiu pel Departament d Ensenyament ja que ha permès oferir formació al professorat especialista d anglès de primària i atorgar continuïtat però en format virtual a un programa\n102 101 consolidat com era l ANIP en un moment en què aquesta formació havia estat descartada per falta de pressupost. El projecte no comporta incorporar una nova manera d oferir formació per al Departament però permet adequar la formació que era presencial a la modalitat formativa que encara es manté: la telemàtica. Davant la valoració positiva del projecte, tant per part de l alumnat que ha fet el curs, com dels tutors telemàtics, com de la resta de l equip interdisciplinari que hi ha participat, des de la SGIFO s ha proposat l elaboració d un curs ANT2 que juntament amb l ANT1 formin l equivalent total al curs ANIP. La voluntat del Departament d Ensenyament és, doncs, continuar oferint el curs ANT1 el curs vinent i donar als alumnes que el completin la possibilitat de realitzar el curs ANT2, que es començarà a dissenyar a l octubre de El Departament d Ensenyament considera que es tracta d un projecte que pot ser molt rendible pel fet de ser telemàtic i per al qual hi ha demanda assegurada, vista la quantitat de sol licituds que hi va haver per fer el curs ANT1 quan aquest es va publicar en el catàleg de formació Informe amb suggeriments de millora Tot i que els resultats de la implementació del pilot permeten considerar que es tracta d un projecte amb unes característiques que el fan aplicable de nou sense grans variacions, caldria tenir en consideració alguns suggeriments de millora en el seu disseny, desenvolupament i implementació cara a les noves edicions del curs ANT1. D una banda, fóra bo tenir en compte aquells aspectes ressaltats anteriorment pel que fa al disseny instruccional del projecte i millorar, especialment, l apartat referent a l avaluació i a la retroacció, facilitant més informació a l alumnat sobre quan, com i què s avaluarà en cada activitat i/o mòdul i quan i on trobaran la qualificació o els comentaris facilitats. Una millora important en el curs vindrà donada pel mateix Departament d Ensenyament ja que en acabar la formació telemàtica d aquest curs es passaran tots els cursos que ara es troben a l espai Odissea a una versió més avançada de moodle: el 2.4. Actualment, el curs ANT1 està en un moodle 1.9 i aquest canvi aportarà millores molt significatives que s aprofitaran per a fer el curs més interactiu, col laboratiu i per facilitar noves oportunitats d interacció.\n103 102 De fet, la nova versió de l entorn virtual facilita el treball en grup i la col laboració entre els alumnes, per la qual cosa es replantejaran algunes activitats. Un canvi que es considera que seria una millora pel curs és utilitzar els qüestionaris propis de moodle en comptes dels Google forms que s han utilitzat en el pilot, ja que la recollida de dades s ha fet en format Excel i no ha estat possible compartir els resultats entre tots els alumnes de forma clara i senzilla. En general es procurarà no recórrer a google si moodle ofereix una alternativa vàlida per al desenvolupament de les tasques. En aquests moments el coneixement del potencial del nou entorn virtual no és suficient per a valorar tots els canvis que es podran introduir però a mesura que es faci el traspàs a la nova plataforma s aprofitaran totes les millores que es detectin per aplicar els canvis que calguin en el curs. 13 Conclusions generals La valoració general del projecte desenvolupat és molt positiva i es considera que s han assolit els dos objectius generals fixats. S han adaptat una part del curs presencial ANIP a format telemàtic i s ha contribuït a l actualització metodològica d un grup de professorat especialista d anglès a primària, tractant continguts que cobreixen les necessitats de formació detectades en la fase d anàlisi. S ha potenciat al llarg de tot el curs l ús de les noves tecnologies, tot i que és difícil de valorar en quina mesura les eines 2.0 emprades han facilitat que l alumnat comenci a crear un Entorn Personal d Aprenentatge (PLE) que el faci més autònom i faciliti el seu desenvolupament professional al llarg de la vida (lifelong learning). El fet d utilitzar els qüestionaris estàndards que elabora la SGIFO per als cursos telemàtics no ha permès incloure aquest apartat en l avaluació del curs. No obstant, el feedback rebut al llarg del curs i els comentaris realitzats en els fòrums de participació, permeten afirmar que els alumnes han incorporat les eines TIC emprades al llarg del curs a la seva pràctica educativa i que, en general, malgrat haver hagut de superar algunes dificultats inicials, estaven molt satisfets amb els aprenentatges realitzats en noves tecnologies. El projecte, per cada una de les seves fases, s ha ajustat als terminis establerts en la planificació. El major contratemps va sorgir durant la fase de desenvolupament i,\n104 103 concretament, en la configuració i càrrega de l entorn virtual. Inicialment, es van començar a carregar els materials i les activitats en un moodle proporcionat pel Departament d Ensenyament al mes de setembre. A mitjans del mes de desembre, en la primera reunió amb el David Obrador, responsable de l entorn dels cursos telemàtics, es va conèixer l existència d una plantilla moodle per als cursos d aquesta modalitat, el que s anomena l esquelet dels telemàtics, la qual és imprescindible utilitzar quan es desenvolupa un curs online. Aquest fet, desconegut fins aquell moment, va comportar que s hagués de traspassar tota la feina realitzada fins aquell moment a un nou moodle creat a partir d aquesta plantilla. Malgrat que, inicialment, aquest fet va resultar ser un trasbals que va comportar una reestructuració dels mòduls respecte del disseny inicial, a la llarga va ser una avantatge. L esquelet és el que proporciona l estructura presentada amb els tres apartats clarament definits per a cada mòdul i introdueix dues novetats respecte al primer disseny: el document online amb la presentació-resum de les activitats i l informe final del mòdul. L adaptació a l esquelet atorga al curs una estructura fàcilment identificable per l usuari de la formació telemàtica i facilita la navegació per l entorn virtual. A nivell personal, el projecte ANT1 ha estat una experiència dura però ha comportat aprenentatges molt valuosos. La major dificultat ha estat que el disseny, desenvolupament i implementació del curs han recaigut en una sola persona, amb la càrrega afegida de fer-ne la formació simultàniament. L experiència prèvia com a formadora del curs presencial ANIP i el bon coneixement dels materials disponibles han estat els punts que han jugat a favor a l hora de facilitar la realització del projecte. Un altre aspecte clau ha estat l experiència com a alumna a la UOC, que proporciona la visió d una formació virtual des del punt de vista del destinatari, la qual s ha tingut molt present tant a l hora de dissenyar i desenvolupar materials i activitats com en el moment d actuar com a formadora telemàtica. Finalment, només queda afegir que un projecte d aquestes característiques només es pot fer realitat amb el suport i la participació de l equip interdisciplinari implicat. 14 Bibliografia citada Bruner, J. S. (1961). The act of discovery. Harvard Educational Review 31.\n105 104 Cole, M. & Wertsch, J. V. (1996). Beyond the individual-social antinomy in discussions of Piaget and Vygotsky. Human Development, 39 (5), DECRET 297/2011, de 22 de març, de reestructuració del Departament d'ensenyament, DOGC núm (2011) Ferreiro, R. (2004). Estrategias Didácticas del Aprendizaje Cooperativo. Trillas, México. Kauchak, D.P. i Eggen, P.D. (1998). Learning and Teaching: researched-based methods. Boston: Allyn & Bacon. Salinas, J. (2000). El aprendizaje colaborativo con los nuevos canales de comunicación, ; en Cabero, J. (ed.) (2000). Nuevas tecnologías aplicadas a la educación. Madrid: Síntesis. Stephenson, J. and Sangrà, A. (2007). Models pedagogics i e-learning, en Almirall, M.; Bellot, A. et al. (2007) Fonaments del disseny tecnopedagògic amb e-learning. Barcelona: FUOC. 15 Webgrafia citada European Comission.(2012). Education and Training Monitor. A [Revisat el març de 2013] Generalitat de Catalunya. Consell Superior d Avaluació del Sistema Educatiu. (2012). Avaluació de sisè d educació primaria Síntesi de resultats. A 20altres/Static%20file/quaderns23.pdf [Revisat el març de 2013] Illionois Online Network (2006). Quality Online Course Initiative Rubric. A [Revisat el juny de 2013] Reig, D (2013) Tep-learning, la excelencia que no puede ser masiva. A [Revisat el juny de 2013] Waldegg, G. (2002). Using new technologies for teaching and learning science. Revista Electrónica de Investigación Educativa, 4 (1). A redie.uabc.mx/index.php/redie/article/download/53/98 [Revisat el juny de 2013]\n106 Webgrafia consultada Downes, S. (2007). What Connectivism is. A [Revisat l abril de 2013] McPherson, M. I Baptista, M. (2004). The role of tutors as an integral part of online learning suport. A [Revisat el març de 2013] Monterey Institute for Technology and Education (MITE). (2010). Online Course Evaluation Project (OCEP). A [Revisat l abril de 2013] Morrisson, M. (2010) SWOT analysis for schools, teachers and education /colleges / universities. A [Revisat el març de 2013] 17 Annexos Annex 1: Resultats del qüestionari adreçat al professorat especialista d anglès a primària. Annex 2: Resultats del qüestionari adreçat als coordinadors de llengües estrangeres als territoris i al personal del Servei de Llengües Estrangeres del Departament d Ensenyament Annex 3 : Qüestionari del cursos telemàtics per l alumnat Annex 4: Qüestionari dels cursos telemàtics pels formadors Annex 5: Checklist d avaluació de disseny instruccional Annex 6: Activitats detallades de tots els mòduls Annex 7: Qüestionari de satisfacció de l alumnat del grup pilot Annex 8: Qüestionari de satisfacció de l alumnat del grup pilot Annex 9: Qüestionari pels formadors del grup pilot\n107 106 Annex 10: Qüestionari pels formadors del grup pilot Annex 11: Avaluació del disseny instruccional Annex 12: Certificat pràctiques