La pel·lícula ‘Petra’ s’estrenarà mundialment dins la Quinzena de Realitzadors de Cannes\nby Oberon on 18 April, 2018\nEs tracta de la cinquena participació de Jaime Rosales al festival francès, després de debutar el 2003 amb el seu primer llargmetratge, ‘Las horas del día’, pel qual va rebre a més el Premi FIPRESCI de la Crítica Internacional, i tornant-hi fins a tres vegades més amb ‘La soledad’, ‘Sueño y silencio’ i ‘Hermosa Juventud’, guardonada amb el Premi del Jurat Ecumènic a 2014.\n‘Petra’ narra la història d’una recerca convertida en tragèdia. Un camí cruel i sense retorn cap a la veritat que desencadena una espiral de maldat, secrets familiars i violència per als seus protagonistes. De l’altre costat, l’amor, l’esperança i la redempció reclamen també el seu lloc.\nSílvia Munt dirigeix una minisèrie de dos episodis basada en la novel·la “Vida privada”, de J.M. Sagarra\nTelenotícies TV3 – 26/04/2017\nBÁRBARA LENNIE I ALEX BRENDEMÜHL PROTAGONITZARAR ‘Petra’, LA NOVA PEL·LÍCULA DE JAIME ROSALES.\nBárbara Lennie i Àlex Brendemühl seran la parella protagonista de “Petra”, títol del proper i secretíssim projecte de Jaime Rosales, després de títols com “Hermosa Juventud”, “Sueño y silencio”, “Tiro en la cabeza” i “La soledad”. Part del rodatge, que arrencarà el pròxim 10 d’Abril, serà a Barcelona.\nLennie està ara immersa en el rodatge de “La enfermedad del domingo”, de Ramón Salazar; i de l’estrena pendent de “Oro”, d’Agustí Díaz Yanes.\nBrendemühl, que ja va rodar a les ordres de Rosales la seva primer pel·lícula “Las horas del día”, ha encadenat els rodatges de “Siete años”, de Roger Gual, y “Mal de pierres”, de Nicole Garcia, juntament amb Marion Cotillard.\nProdueixen Fresdeval Films, Wanda Vision, Oberon Cinematográfica, Les Productions Balthazar (França) i Snowglobe (Dinamarca).\nSílvia Munt al capdavant de la minisèrie ‘Vida Privada’ basada en la novel•la de Josep Maria de Sagarra\nSílvia Munt, actriu i directora, serà l’encarregada de rodar la minisèrie ‘Vida Privada’, una adaptació a la petita pantalla de la novel·la homònima de Josep Maria de Sagarra i protagonitzada pels actors Pablo Derqui i Francesc Garrido, entre d’altres.\nEstà minisèrie compta amb la coproducció d’Oberon Cinematogràfica i Televisió de Catalunya, i amb la participació de ICEC del Departament de Cultura. A més estarà associada amb Impulsafilm del Centre Experimental de la Cinematografia i les Arts Audiovisuals de Catalunya (CECAAC).\nEl passat mes de febrer va tenir lloc la presentació a l’Ajuntament de Lleida, on els responsables de la minisèrie van explicar els detalls d’aquesta coproducció d’Oberon Cinematogràfica i Televisió de Catalunya.\n‘Vida Privada’ es rodarà en escenaris de la capital del Segrià i Cervera i es preveu poder emetre per TV3 durant el 2018 i constarà de dos capítols de amb 85 minuts cadascun.\nLa seva directora, Sílvia Munt, va manifestar la seva satisfacció amb el projecte, descrivint la novel·la de Sagarra com “una de les novel·les més importants de la literatura catalana contemporània”. ‘Vida Privada’ és “obrir una finestra furtiva en la més mínima intimitat i observar el que passava dins de les quatre parets, més o menys luxosas, a uns personatges complexos, ambigus i amorals”.


estatuts – Cercle Econòmic i Social Baix Montseny\nAmb la denominació Cercle econòmic i social Baix Montseny es constitueix l’associació, que regularà les seves activitats d’acord amb la Llei 7/1997, de 18 de juny, d’associacions (DOGC 2423, d’1 de juliol), la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d’associació (BOE núm. 73, de 26 de març) i els seus estatuts.\nEls fins de l’associació són la creació de valor mitjançant l’aportació de la experiència dels seus membres i la seva transmissió a les persones, entitats i/o organitzacions que tenen poder de decisió, sobre l’entorn polític, econòmic i social del Baix Montseny\n1. El domicili de l’associació s’estableix a Sant Celoni, i radica al Av. Verge del Puig, 14 de Sant Celoni.\nPoden formar part de l’associació totes les persones de més de 18 anys, que siguin empresaris, professionals i treballadors amb experiència i alt nivell de responsabilitat en la seva activitat, sensibilitzats per l’entorn econòmic i social del Baix Montseny. Han de presentar una sol·licitud per escrit a la Junta Directiva, la qual prendrà una decisió sobre això en la primera reunió que tingui lloc i la comunicarà en l’Assemblea General més immediata.\nc) Aprovar el pressupost anual i la liquidació de comptes anuals, i també adoptar els acords per a la fixació de la forma i l’import de la contribució al sosteniment de l’associació i aprovar la gestió feta per l’òrgan de govern.\n1. L’Assemblea General es reuneix en sessió ordinària com a mínim un cop l’any, dins dels mesos compresos entre setembre i desembre, ambdós inclusivament.\n2. La convocatòria s’ha de comunicar quinze dies abans de la data de la reunió, individualment i mitjançant un escrit adreçat al domicili o a l’adreça electrònica que consti en la relació actualitzada d’associats i associades que ha de tenir l’associació.\n3. Les reunions de l’Assemblea General, les presideix el president de l’associació. Si no hi és, l’han de substituir, successivament, el vicepresident o el vocal de més edat de la Junta. Hi ha d’actuar com a secretari qui ocupi el mateix càrrec a la Junta Directiva.\n1. Regeix, administra i representa l’associació la Junta Directiva, que componen el president, el vicepresident, el secretari, el tresorer i tres vocals. Aquests càrrecs han de ser exercits per persones diferents.\n2. El cessament dels càrrecs abans d’extingir-se el termini reglamentari del seu mandat pot esdevenirse per:\n1. La Junta Directiva, convocada prèviament pel president o per la persona que el substitueixi, s’ha de reunir en sessió ordinària amb la periodicitat que els seus membres decideixin, i que en cap cas no pot ser inferior a 2 cops l’any.\nLa creació i constitució de qualsevol comissió o grup de treball, l’han de plantejar els membres de l’associació que vulguin formar-los, que n’han d’assabentar la Junta Directiva i explicar les activitats que es proposen dur a terme. La Junta Directiva s’ha de preocupar d’analitzar les diferents comissions o grups de treball, els encarregats dels quals li han de presentar informe detallat de les seves actuacions.


Quatre punts en una setmana de tres partits – Òscar Julià\nDate: 8 Març 2017Author: OscarJulia 1 Comentari\nLa setmana passada l’Espanyol va jugar 3 partits:\nDiumenge 26 de febrer. Espanyol 3 – Osasuna 0\nDimecres 1 de març. Celta 2 – Espanyol 2\nDissabte 4 de març. Villarreal 2 – Espanyol 0\nEn total vàrem sumar 4 punts dels 9 en joc, el que equival a un número que es podria considerar dins la normalitat si ho comparem amb els números que explicava la setmana passada sobre els 29 precedents des de la temporada 2003-2004.\nAvui torno a publicar els números actualitzats.\nVeureu que el 20% de les vegades hem sumat 1 punt, 3 punts o 4 punts:\nAnterior Previous post: The Young Pope\nSegüent Next post: El peu de Sergi Roberto\nOne thought on “Quatre punts en una setmana de tres partits”\n9 Març 2017 a les 07:23\nEsas gráficas….¡¡ eres un enamorado de ellas ¡¡¡


A partir de dilluns 1 de juny les biblioteques municipals obren les portes a la ciutadania. Després de dos mesos i mig de desplegar l'enginy dels professionals d'aquests equipaments culturals per oferir recursos en línia per a totes les edats, la setmana que ve ja es podrà gaudir dels serveis de préstec, retorn i informació i referència.\nPer fer-ne ús, caldrà concertar cita amb cada biblioteca a través del telèfon, correu electrònic o un formulari específic de la Diputació de Barcelona que s'habilitarà en breu. Així, per contactar amb la Biblioteca Joan Oliva es pot trucar (en horari d'obertura) al 93-893.20.39 o escriure a b.vilanovag.jo@diba.cat. I per a la Biblioteca Armand Cardona, cal trucar al 93-815.91.21 o escriure a b.vilanovag.act@diba.cat\nA partir del 18 de juny ja es podrà ampliar el servei amb l'accés controlat a les sales, amb un màxim d'un terç de la capacitat total de la sala i durant un temps limitat.\nEls horaris de les dues biblioteques durant el mes de juny seran de dilluns a divendres de 10 a 14 h i de 16 a 20 h, i dissabtes de 10 a 14 h.\nLes biblioteques, un factor clau en la cultura i l'educació\nEl paper de les biblioteques públiques com a espai de foment de la lectura i del consum cultural és indiscutible a l'hora de promoure una ciutadania crítica.\nPer pal·liar el tancament de les biblioteques, així com de la resta d'equipaments culturals, des de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú s'ha realitzat un important esforç per mantenir la ciutadania activa culturalment, amb múltiples propostes online, des d'hores del conte telemàtiques, fins a la promoció d'un carnet de préstec virtual per poder accedir a tots els continguts de l'Ebiblio, passant per la celebració del Dia Mundial de la Poesia i d'un Sant Jordi ben especial a través de les xarxes socials.\nEn tot aquest temps, s'ha detectat un augment molt clar de llicències i accessos a l'EBiblio. Durant el mes d'abril les dues biblioteques municipals van organitzar 38 activitats publicades o emeses en streaming a les xarxes, que van tenir aproximadament 50.000 visualitzacions (entre Facebook, Twitter i Youtube) i unes 8.000 interaccions.\nDe moment només hi haurà servei de préstec i informació


SANITAT ANIMAL | 29/02/2004 Ruralcat\nL'OMS alerta sobre la possibilitat d¿una pandèmia de grip avícola\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) va advertir a Bangkok que les condicions en els països asiàtics afectats per la grip del pollastre (Cambotja, Xina, Tailàndia, Taiwan, Pakistan, Vietnam, Laos, Indonèsia, Japó i Corea del Sud) són propicies per a què es produeixi una pandèmia.\nDe moment, Tailàndia i Vietnam són els dos únics països on el virus animal ha aconseguit transmetre¿s a l¿home, amb un balanç total de set persones mortes a Tailàndia i quinze a Vietnam, majoritàriament menors d¿edat. El representant de l'OMS a Tailàndia, Bjorn Melgaard, va precisar que els brots de la grip avícola en la seva variant vírica H5N1 (la més agressiva) mostren una capacitat de propagació "sense precedents" i que "una vegada eliminats, sorgeixen de nou". Segons Melgaard, en vuit dels deu països asiàtics en els quals han estat detectats casos de "grip del pollastre", s'ha descobert que les aus portaven el mortífer virus H5N1. Reunió entre FAO i OMS\nLes autoritats de Tailàndia i de regions de Xina han assegurat que tenen la epizootia sota control, al mateix temps que la OMS i l'Organització de les Nacions Unides per a l'Agricultura i l'Alimentació (FAO) adverteixen de la possibilitat de l¿aparició de nous brots. "En alguns països la situació no és clara i cal portar a terme investigacions epidemiològiques per a aconseguir controlar el virus", va assenyalar la FAO en un comunicat emès el dimecres 25. El nou advertiment de l'OMS va coincidir amb l'inici a Bangkok de la reunió entre la FAO i l'Organització Mundial per a la Sanitat Animal en la qual abordaran estratègies per al control de la epizootia i mesures de rehabilitació. Durant la reunió de tres dies, veterinaris de 22 països de la regió Àsia-Pacífic i experts de les agències de l'ONU del camp de la sanitat, intercanviaran informació de tipus tècnic. "La font de la malaltia resulta encara desconeguda i la seva epidemiologia encara no està clarament definida", va declarar el sots-director i representant de la FAO a Àsia, He Changchui. La grip s¿estén a Japó\nParal·lelament, la grip avícola continua imparable el seu avanç. El Ministeri d¿Agricultura de Japó va confirmar el dilluns 1 de Març de l¿existència d¿una varietat altament contagiosa de la grip del pollastre en un granja de la província de Kioto, a l¿oest del país, sumant-se als dos casos detectats en altres granges de Yamaguchi i Oita. Un examen realitzat a l¿Institut de Salut Animal de Tsukuba, al nord de Tokio, va confirmar que les mostres de la granja de Kioto, a on durant la setmana passada hi moriren més de 65.000 pollastres, estan contaminades amb una varietat del virus H5. La granja va vendre, al mateix temps, uns 15.500 pollastres vius als seus clients ja que els seus administradors creien que la mortalitat només es tractava d¿un simple mal intestinal. Gas carbònic\nD¿altra banda, l¿Oficina Internacional de Epizootias (OIE) va defensar que els sacrificis de pollastres destinats a lluitar contra l¿epidèmia es realitzin amb gas carbònic per a evitar el sofriment dels animals, i també defugir del rebuig de la opinió pública en relació amb altres mètodes utilitzats. En el marc d¿una conferència sobre benestar animal, el director general de la OIE, Bernard Vallat, va recordar que certs mètodes de sacrifici utilitzats, i dels que s¿han fet ressò els mitjans de comunicació, han suscitat reaccions negatives dintre les opinions públiques occidentals i que podrien generar reticències per a l¿aprovació d¿ajudes pels països afectats per l¿epidèmia.\nWeb d'Agricultura de la Comissió Europea


El passeig marítim renova l'enllumenat - Diari de Girona\nEl passeig marítim renova l'enllumenat\nddg 26.06.2015 | 07:11\nLes obres s´atures per l´estiu. diari de girona\nEl passeig marítim d'Empuriabrava ha estrenat la primera fase de la renovació de la xarxa d'enllumenat públic amb la instal·lació de 65 fanals i punts de llum al llarg del passeig interior. També s'ha fet una instal·lació per a les llums del mercat de nit, amb quatre torres de múltiples connexions i protecions. La nova fase de renovació es realitzarà passat l'estiu a la part de l'avinguda i passadissos laterals, perpendiculars al mar.\nDes que la zona ha passat a ser de gestió municipal, l'Ajuntament hi ha estat realitzant treballs de millora per a aquesta temporada. S'hi han fet obres per retirar antics paviments, adequar el terreny, posar-hi noves instal·lacions de jocs infantils o la retirada d'espècies invasores de vegetació. També s'hi han fet treballs de neteja i adequació amb la instal·lació de dutxes i passeres noves i s'ha adequat una pista esportiva a la zona de la bocana.


Sense veïns, fi del poble: À Punt dóna forma a la despoblació rural en una nova sèrie - Cultur Plaza\nDia de rodatge en Alfondeguilla. Foto: Mediterráneo Media Entertainment\nVALÈNCIA. El despoblament rural és un fet. La idealització del que ens ofereixen les grans ciutats o tal volta el ritme frenètic que agafa avui en dia la societat s'escapa de molts pobles o aldees que conviuen sobre una, cada vega més accentuada, desaparició. En efecte, a Espanya hi ha més de 4.000 municipis que pateixen la pèrdua continuada d'habitants i unes 1.840 localitats són considerades en risc d'extinció. Es tracta a més d'una problemàtica que no compren de províncies o comunitats, encara que hi ha d'algunes especialment afectades com són les dues Castelles, Aragó, Extremadura o Navarra. Així mateix, pel que fa a la Comunitat Valenciana, una de les grans perjudicades seria Castelló, on un 66% dels seus municipis continua amb risc d'extinció, segons les últimes dades de l'INE.\nEl pas del temps es converteix, sense dubtes, en un dels majors enemics per als pobles. I és que, què podrien fer aquests per lluitar contra un adversari que no està a l'abast de ningú? La resposta resulta intrigant o més prompte necessària. Aquest podria ser inclòs el fil conductor d'un documental amb certa perspectiva de futur. Tant de bo, encara que es corresponga a la realitat més imperiosa, els pobles "fantasma" o els municipis a la vora de l'abandó també poden ser la trama idònia d'una pel·lícula o serie que busca aprofundir-ne des dels paràmetres de la ficció.\nD'aquesta manera, sota la crua realitat dels despoblaments se situa La Vall, un thiller per a À Punt televisió i a càrrec de Mediterráneo Media Entertainment, que comptarà la història d'un poble que vol evitar quedar-se despoblat. Per a això, la seua alcaldessa ofereix cases deshabitades a nous ciutadans amb l'objectiu d'evitar la seua total desaparició. Tant de bo, la part més inquietant d'aquesta història aplegarà en la mateixa arribada dels nous veïns, els quals amaguen diversos secrets... o tal volta són els seus amfitrions qui els tindran?\nLa Vall es presenta com un municipi imaginari amb un fons clar: la Serra d'Espadà. Precisament el seu rodatge s'ha efectuat entre Xest i Alfondeguilla, encara que també ha comptat amb altres localitzacions claus d'aquest paratge com les Coves de Sant Josep a la Vall d'Uixó. En total han sigut set les setmanes d'unes gravacions que varen començar el 7 de maig i que han sigut dirigides pels valencians Pau Martínez i Ana Ramón Rubio. Aquesta última repeteix en efecte temàtica, i no sols pel seu habitual contacte amb el gènere del thiller, i és que la cineasta va finalitzar en abril la gravació d'un documental que explora la desaparició de pobles fantasma a través de la Ruta 66 en els Estats Units.\nPel que fa a La Vall, la seua producció ha anat a quatre mans durant tot el temps, així mentre Martínez rodava als voltats de Xest, Rubio ho feia a la Plana Baixa. "Ha sigut un treball molt dur, degut que estàvem en la serra i no paràvem. Però a més, les incomoditats de rodar en exteriors sempre són major que en un plató", assenyalà Rubio sobre la seua gravació d'aquests mesos. Tant de bo, la cineasta manifesta que la bona acollida del municipi castellonenc ha servit de gran ajuda per al desenvolupament del rodatge: "Varem grabar en els carres, en diferents sets que muntàvem per tot arreu, i el poble s'ha bolcat totalment. Tant les facilitats que ens donaren els veïns i l'Ajuntament, com la feina que Pau i jo férem en la preproducció, han permés que en cap moment es note que estàvem fent el treball des de dues unitats diferents."\nA aquests, se sumen altres dues peces fonamentals com han sigut David García Casany, Quico López Cebrian i Paco López Diago, encarregats del guió. Juntament amb ells, l'equip és completa amb més de 80 tècnics, 60 figurats i una vintena d'actors i actrius entre els quals destaquen Marta Belenguer, qui interpreta a l'alcaldessa d'aquest xicotet poble, i Oscar Ramos, Nazaret Aracil, Sergio Caballero, Cristina Fernández, Ciro Maro, Pilar Almeria, José Manuel Casany, Isabel Rocatti, Ximo Solano, Adeline Flaun, Joan Manuel Gurillo, Laura Romero, Ángel Figols, María Almudever, Jorge Motos, Marta Checa, Álvaro Báguena, Empar Canet i Noel Rojo, un jove de nous anys .\nLa Vall que començarà a emetre's en aquesta nova temporada, comptarà amb 13 capítols de 50 minuts. I a través d'ells es reflectirà doncs la desconfiança d'uns veïns que han de rebre a nous habitants per al seu xicotet poble, al mateix temps que es transmetrà la il·lusió dels qui comencen una nova vida, sense oblidar el canvi, quasi "radical", que comporta passar de la urbe al camp. "Tots els personatges amaguen un secret, però serà qüestió de l'espectador anar omplint els buits de la narració", avança Ramón Rubio. La sèrie mantindrà, a més, una estètica moderna i una narrativa "actual i propera al cine". "Encara que ho hem rodat a Alfondeguilla, no la representa, perquè hem tractat que les façanes, els exteriors i els decorats sempre tinguen referències de la serra, per això hem rodat al vall, on a més els carres conserven l'estètica d'un poble antic", afegeix la cineasta valenciana.


La prova de l’origen per no pagar aranzels exportant a Regne Unit - Club Cecot Internacionalització\nLa prova de l’origen per no pagar aranzels exportant a Regne Unit\nClub Cecot InternacionalitzacióBoletinLa prova de l’origen per no pagar aranzels exportant a Regne Unit\n11 de gener de 2021 11 de gener de 2021 / Per Club Cecot Inter. / Boletin • Novetats • Temes a fons/\t0 Comentaris\nLa Unió Europea i el Regne Unit han assolit un acord de lliure comerç, mitjançant el qual, els productes que importi Regne Unit de la UE o a l’inrevés no estaran subjectes a drets d’importació (aranzels). En qualsevol cas és important recordar que per tenir dret a aquest tractament preferencial s’haurà d’acreditar l’origen europeu de la mercaderia que es pot fer de diverses formes:\nSi la operació es de menys de 6000 Euros l’empresa pot auto-certificar l’origen de la mercaderia en factura amb un text que digui:\n“The exporter of the products covered by this document (Exporter Reference No …) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of EU preferential origin.”\nIndicant també el seu nom complet i el del seu signant data i lloc.\nSi la operació és de més de 6000 Euros només és possible fer l’auto declaració en factura si l’empresa està inscrita en el REX (Registre d’Exportadors). Si no ho està, recomanem iniciar els tràmits perquè pot ser útil en les exportacions a molts països. Un cop inscrits, l’empresa pot auto certificar en factura durant dos anys.


Suspesos tots els partits de futbol, futbol sala i bàsquet pel coronavirus | Notícies | SomEsports\nDimecres, 11 de de març de 2020\nSuspesos tots els partits de futbol, futbol sala i bàsquet pel coronavirus\nLa Federació Catalana de Futbol i la de Bàsquet adopten la mesura durant dues setmanes a partir d'avui. Afecta una seixantena d'equips a la comarca.\nSi fins ahir només s’havia anunciat la suspensió de les competicions de futbol i futbol sala d’àmbit estatal com a mesura preventiva de la propagació del coronavirus SARS-CoV-2, avui ha arribat també la cancel·lació de les competicions territorials durant les properes dues setmanes. De fet, la Federació Catalana de Futbol (FCF) ja va avisar ahir que estava pendent de rebre noves directrius per part de les autoritats competents.\nLa nova mesura afecta totes les competicions organitzades per la FCF, que només a les Garrigues ja suposa la suspensió de partits d’una vintena d’equips sèniors i més de 30 equips base de diversos clubs. La Federació considera que “ha de prevaldre la salut i el benestar dels afiliats” i que “el més aconsellable és aplicar la mesura més restrictiva possible per raons de salut pública”.\nAl cap de poca estona, la Federació Catalana de Bàsquet també ha anunciat la mateixa mesura, seguint les recomanacions de la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física de la Generalitat, de les autoritats competents i després de valorar-ho entre els clubs i la directiva federativa. L’entitat que aplega els clubs de bàsquet catalans ha decretat la suspensió de tota activitat federativa a partir d’avui dijous i per una vigència de 15 dies. En aquest cas afecta els clubs Borges-Garrigues i Torregrossa.\nDe moment, altres federacions esportives amb equips garriguencs, com les de futbol sala, pàdel, hoquei patins o escacs no han anunciat mesures similars. Sí que l’estatal de tennis taula va fer-se ressò ahir de la celebració a porta tancada de totes les competicions i esdeveniments esportius, professionals i no professionals, d’àmbit estatal i internacional.\nCancel·lats tots els esdeveniments esportius\nL’Heroica, la primera marxa de l’any, arriba a Fulleda el 8 de març


Puigdemont menysté l'oferta de diàleg del Govern espanyol - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 13 de Desembre de 2016. 08:21h.\nPuigdemont menysté l'oferta de diàleg del Govern espanyol\nEl president considera que només és un "simulacre"\nPuigdemont, amb Salvador Cot i Cotarelo durant la presentació (Foto: Jordi Bedmar)\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha assegurat que un país com Catalunya que ha superat tot tipus d’obstacles i “que té consciència sobirana de poble des de fa molts anys no l’aturarà un simulacre d’operació diàleg”.\nEn l’acte de presentació del nou llibre del catedràtic de Ciència Política Ramón Cotarelo, sota el títol La República Catalana, el cap de l’Executiu s’ha referit a la posició del Govern espanyol i ha subratllat que si un ja sap d’entrada allà on acabarà el diàleg i “comença a posar límits” aleshores el que es pretén fer “és una operació i no un diàleg”.\nEl president ha lamentat que l’actitud del Govern espanyol s’hagi limitat a “un seguit d’anuncis aparentment ben intencionats, cares somrients i zero reunions amb la Generalitat”.\nTambé ha afegit que “qui pensi encara que això va de quatre duros, d’una reforma del model de finançament o es pensa que ho poden arreglar amb la versió 2.0 del pacte del Majestic, és que no ha entès res”. “És més, diria que ens ofèn una mica perquè ens hem guanyat el dret a ser, com a mínim, coneguts”, ha apuntat.\nDavant d’aquestes evidències de manca de voluntat d’aportar solucions, Puigdemont ha remarcat la necessitat d’uns pressupostos “que ens permetin seguir avançant i no decebre a tots els que s’han manifestat durant tants anys per salvar aquest país”. “No concebo que no hi puguin haver uns pressupostos en l’any que hem decidit convocar un referèndum”, ha reblat.\nFinalment, el cap de l’Executiu ha denunciat “l’enorme irresponsabilitat” que ha representat la judicialització de la política catalana i ha assegurat que “inhabilitar Homs, Mas, Ortega, Rigau, Forcadell o els que puguin venir, no va en absolut en la direcció correcta per resoldre de manera negociada un conflicte polític”. “Cap país decent acceptaria que això fos neutre”, ha conclòs.\n"Els Mossos també són forces d'ocupació"\n#6 Joan , Barcelona, 13/12/2016 - 12:28\nSembla que l'any 2017 serà "l'any del referèndum". Crec recordar que amb el "vot de la nostra vida" el setembre del 2015 es donava pas a un periode d'uns 18 mesos fins a la "independència". Per sort, el món no ens mira" i no fem més el ridícul perquè no podem.\n#5 botifler1914, Sinitaca, 13/12/2016 - 10:17\nPobre librero de Puigdemont, le tienen cogidito por los "eggs in a cup"\n#4 Carlos Gomez, Bcn (Valencia Nord), 13/12/2016 - 09:24\nTreient mes pit que el Brutus de Popeie, i amb la seva mateixa disminuida inteligencia original, tot alegre i ufa cap el precipici final com una ridicula calcomania d´un Fred Astaire cantant sota l´huraca.\nUn accelerat i apoteosic final d´aquesta esperpentica auca.\nI a Girona mes.\n#3 Alejandro, Barcelona, 13/12/2016 - 09:20\nPero hombre de Dios, qué reunión van a tener contigo si tienes el Parlament como un circo de feria donde incluso algunos consellers están implicados en los juegos ? Pon orden si eres capaz de hacerlo entre los pijos que juegan con fuego en sesión parlamentaria y luego hablamos.\n#2 Pepón, Bcn, 13/12/2016 - 09:17


Capella del Rapte (antic Hospital de Santa Llúcia)\nCapella del Pou de la Gallina\nEl Cardener i Pont Vell\nCapella i Creu de la Guia\nLa capella de Sant Pau és un edifici religiós d’origen gòtic que es troba a l’actual barri de Sant Pau de Manresa. La seva construcció es va iniciar l’any 1308, sota l’advocació de Sant Marc i Santa Bàrbara. Un segle més tard, el 1412, la capella va ser cedida a uns ermitans de Montserrat, que van canviar-ne l’advocació per la de Sant Pau, que és la que ha arribat fins als nostres dies. Al segle XV, va instal·lar-s’hi un priorat cistercenc, a causa de l’arribada d’uns monjos del monestir de Santa Maria de Valldaura.\nDurant la seva estada a Manresa, Sant Ignasi de Loiola va fer amistat amb el prior del moment, Alfonso de Agurreta, a qui va definir com un “home molt espiritual”. Alfonso de Agurreta, a més a més, també era un dels responsables de l’hospital de Santa Llúcia, on el futur sant va passar-hi llargues estones. La seva relació d’amistat, va afavorir que es convertís en un dels seus principals confessors. Sant Ignasi solia visitar de manera assídua la capella i el convent. Va ser precisament passejant cap a Sant Pau seguint “el camí vora el riu”, quan Sant Ignasi va experimentar la inspiració transformadora coneguda com la Exímia Il·lustració del Cardener.\nAls voltants de l’any 1700, l’ermita i els seu entorn van ser comprats per la Companyia de Jesús. El 1767, amb l’expulsió de la Companyia de Jesús decretada pel rei Carles III, el conjunt fou confiscat per les autoritats reials, passant a mans particulars mitjançant una subhasta.


Politica de cookiesNew Look Barcelona\nclass="page page-id-2105 page-template-default"\nAquest lloc web fa servir galetes o tecnologies semblants que emmagatzemen i recuperen informació quan navega. En general, aquestes tecnologies poden servir per a finalitats molt diverses, com, per exemple, reconèixer-lo com a usuari, obtenir informació sobre els seus hàbits de navegació o personalitzar la manera en què es mostra el contingut. Els usos concrets que fem d’aquestes tecnologies es descriuen a continuació.\nPer a què utilitza les galetes aquesta pàgina web?\nAquesta pàgina web fa servir les galetes per a un seguit de finalitats, incloent-hi:\n• Anàlisis: són les que, tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el nombre d’usuaris i, així, fer el mesurament i l’anàlisi estadística de l’ús que fan els usuaris del servei ofert. Per a això se n’analitza la navegació a la nostra pàgina web, per tal de millorar l’oferta de productes o serveis que els oferim.\n• Publicitàries: són les que, tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten analitzar els seus hàbits de navegació a internet perquè li puguem mostrar publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nGaletes Entitat que utilitza les galetes Propòsit Més informació\n_ubmc,_utmz Google Analytics Recollir informació sobre la navegació dels usuaris pel lloc per conèixer l’origen de les visites i altres dades semblants des del punt de vista estadístic. Google AnalyticsCentre de privadesa de Google\nPot permetre o bloquejar les galetes, com també esborrar les dades de navegació (incloent-hi les galetes), des del navegador que fa servir. Consulti les opcions i les instruccions que ofereix el seu navegador per fer-ho. Tingui en compte que, si accepta galetes de tercers, les haurà d’eliminar des de les opcions del navegador.\nSi vol rebutjar les galetes analítiques de Google Analytics a tots els navegadors, de manera que no s’enviï informació seva a Google Analitys, pot descarregar un complement que fa aquesta funció des d’aquest enllaç:\nPot conèixer i exercir els seus drets en matèria de protecció de dades accedint a la Política de privadesa.


Bonneville Speedmaster 2018, prestacional i tecnològicament al dia - Motoristes.cat\nHomeModelsCustomsBonneville Speedmaster 2018, prestacional i tecnològicament al dia\nUna custom clàssica que es caracteritza per la seva manejabilitat, confort i control\nUns ingredients que garanteixen unes sensacions de conducció de primer nivell\nTambé són protagonistes en aquest model de 2018 les prestacions i la tecnologia d’última generació, dos factors que fan d’aquesta Bonneville Speedmaster un autèntic caramel a la boca.\nLa flamant Speedmaster equipa un motor Bonneville 1.200 cc HT de sis velocitats. Es tracta d’un motor bicilíndric en paral·lel de 8 vàlvules i refrigeració líquida. Disposa de 77 CV de potència a 6.100 rpm.\nManillar: Es troba inclinat cap endarrere per oferir una posició de conducció natural i còmode, com manen els cànons de les custom clàssiques.\nCarcassa clàssica d’estil gòndola: L’elegància del far davanter amb la carcassa d’estil gòndola recorda a les Triumph clàssiques dels anys 50 i 60.\nEstreps avançats: Contribueixen a una posició de conducció relaxada, còmode i elegant.\nSuports del parafang: Es tracta de suports cromats que es troben sobre el parafang posterior juntament amb la nansa d’agafada també cromada. Tot plegat reforça el seu aspecte clàssic.\nLlantes de radis: Equipa llantes de 16 polzades i 32 radis amb pneumàtics Avon Cobra especialment desenvolupats per aquest model.\nDipòsit de combustible: La capacitat del dipòsit és de 12 litres, superant significativament en grandària i autonomia la Bonneville Bobber.\nEscapament i so: Emet un rugit gutural molt característic a través d’un sistema d’escapament d’acer inoxidable i de doble capa que està acabat amb cromat brillant. També incorpora silenciadors cromats.\nCaixa de bateria d’estil tradicional: És una caixa de bateria amb corretja d’acer inoxidable.\nRodet posterior a l’estil de fre de tambor clàssic: La nova Speedmaster disposa d’un rodet a la roda posterior inspirat en els frens de tambor i que milloren el seu aspecte clàssic.\nClau de contacte: S’ubica al lateral dret per mantenir el seu estil tradicional.\nIntermitents tipus bala: En reforcen el seu estil minimalista.\nTap de dipòsit amb pany: Està decorat amb el logotip de la marca. Forma part de l’acabat Premium.\nDipòsit de la Speedmaster 2018\nConfiguració d’un o dos seients: Aquest nou model ofereix una versàtil configuració d’un o dos seients, trobant-se el seient del pilot a 710 mm del terra. Es tracta d’uns seients fets expressament per garantir un major confort tan a pilot com acompanyant.\nFrens d’altes prestacions: Equipa frens d’altes prestacions i ABS. Al tren davanter s’hi munta un doble disc de 310 mm i pinces Brembo de doble pistó. En el tren posterior hi trobem un disc de 255 mm i pinça flotant Nissin mono-pistó.\nSuspensions de primer nivell: El nou model compta amb suspensions d’altes prestacions que tenen com a finalitat oferir una conducció suau i còmode. Es tracta d’una forquilla davantera de 41 mm i 90 mm de recorregut. A la part posterior compta amb un mono-amortidor ajustable en precàrrega i amb 73 mm de recorregut de la roda posterior.\nBasculant d’estructura tubular: El basculant compta amb un revestiment electrostàtic en negre i uns suports per a un cavallet central que permet el manteniment de la moto.\nFar davanter LED: La nova Bonneville Speedmaster equipa un far multifunció LED de 5 polzades amb llums curtes, de carretera (llargues) i llums de conducció diürna. També compta amb far posterior LED i intermitents LED.\nAccelerador electrònic: Compta amb un sistema d’accelerador electrònic d’última generació que millora les sensacions i la seguretat.\nABS i control de tracció: La nova moto de 2018 disposa de tecnologies que milloren i incrementen la seguretat del motorista. Dos exemples són el sistema ABS i el control de tracció desconnectable. Aquests elements garanteixen una major seguretat i confiança en superfícies lliscants.\nDues modalitats de conducció: Compta amb les modelitats “Road” i “Rain”, accionables des de la pinya del manillar.\nEmbragatge assistit: Aquest embragatge anti-rebot suavitza el tacte de la maneta d’embragatge per reduir la fatiga del pilot i fer la conducció més còmode.\nControl de velocitat: Incorpora un control de velocitat de creuer per millorar el confort durant els trajectes llargs.\nImmobilitzador: Un microxip de seguretat integrat en la clau de contacte impedeix que el motor pugui ser arrancat sense que la clau estigui present.\nQuadre multifunció: El panell d’esfera ofereix diverses funcions. Incorpora una pantalla LCD amb un menú multifunció. Compta amb odòmetre, compta-revolucions, indicador de marxa engranada, indicador d’autonomia, nivell de combustible, consum mitjà o instantani, dos comptaquilòmetres parcials, indicador d’interval de manteniment, rellotge i accés als ajustos del control de velocitat i del control de tracció.\nPerspectiva posterior Bonneville Speedmaster\nPer aquesta Triumph Bonneville Speedmaster hi ha disponibles més de 130 accessoris originals que permeten incrementar el seu nivell de prestacions i capacitats. Destaquen dos kits d’accessoris: Highway (ofereix més capacitat de touring) i Maverick (reforça una actitud més minimalista i agressiva).\nPrevious articleCom va disórrer la Motovolta Pantans 2017?\nNext articleUna recollida solidària d’oli d’oliva a canvi de 5 litres d’oli per la moto


El Barcelonès torna a liderar el rànquing comarcal de competitivitat, però el Garraf i el Bages entren a les 10 primeres posicions - Foment del Treball\nEl Barcelonès torna a liderar el rànquing comarcal de competitivitat, però el Garraf i el Bages entren a les 10 primeres posicions\nL’Índex FEGP de Competitivitat Comarcal, impulsat per la Federació Empresarial del Gran Penedès (FEGP), arriba a la seva 15a edició de la mà de la consultora Actíva Prospect\nEl Barcelonès torna a liderar el rànquing comarcal de competitivitat, però el Garraf i el Bages entren a les 10 primeres posicions, en la nova edició de l’Índex de Competitivitat de les Comarques Catalanes que elabora anualment la Federació Empresarial del Gran Penedès (FEGP). Cal destacar l’estabilitat que mostren les comarques situades en les primeres vuit posicions del rànquing, posicions totes elles ostentades per les comarques de l’àmbit metropolità i per les capitals de demarcació. Així, la part alta de la taula la configuren el Barcelonès, el Vallès Occidental, el Gironès, el Baix Llobregat, el Tarragonès, el Segrià, el Vallès Oriental i el Maresme. No és fins a la novena posició on es produeixen els primers canvis de posicions. El lent creixement de la competitivitat a Osona, juntament amb creixements registrats al Garraf i al Bages, han fet que aquestes últimes recuperessin una posició cadascuna (9a i 10a respectivament), deixant a Osona fora de les deu primeres posicions. Han presentat l’informe a la seu del Foment del Treball el president de la FECP, Martí Sistané, el Secretari General Adjunt del Foment, Salvador Guillermo; i David Moreno, coordinador de l’estudi per part de la consultora Activa Prospect.\nCom en anys anteriors, és a les parts mitjanes i baixes de la taula on es registren més canvis, fruit d’unes diferències més petites entre els nivells globals de competitivitat de les diferents comarques. A la part mitjana, on les comarques mostren nivells de competitivitat situats entre els 43,9 i els 30,2 punts, les que durant el 2018 han vist créixer més la seva competitivitat han estat la Conca de Barberà i el Ripollès, que han passat de 30,5 punts a 36,6, en el primer cas, i de 28,0 a 34,0, en el segon. Aquests increments han fet que la Conca de Barberà hagi estat la comarca que més posicions ha avançat, passant de la 30a a la 23a posició. El Ripollès, per la seva banda, ha pujat quatre posicions, passant de la 34a a la 30a; de la mateixa manera que el Pla d’Urgell i l’Alt Empordà, que també han millorat quatre posicions cadascuna.\nDel grup central, les comarques amb pitjors resultats han estat el Baix Penedès, la Segarra i el Solsonès. En els dos primers casos, els creixements inferiors als 3,0 punts han fet que, tot i que el Baix Penedès ha incrementat la seva competitivitat en 1,7 punts fins als 37,8, acabés perdent quatre posicions del rànquing. De la mateixa manera, la Segarra tot i el creixement de 2,3 punts, ha tancat el 2018 perdent també quatre posicions. El cas del Solsonès és un cas extrem, ja que, amb un descens de 4,0 punts, ha passat de 39,0 a 35,0 punts, perdent 14 posicions, i situant-se en la 27a posició. L’empitjorament dels tres factors relacionats amb les condicions de demanda ha fet que el seu Índex de Competitivitat tornés a nivells del 2007.\nLes comarques situades a la part baixa de la taula i amb Índex de competitivitat inferiors han mostrat, amb dues excepcions, creixements de la competitivitat per sota de la mitjana de Catalunya. Aquelles comarques amb major creixement han estat el Pallars Sobirà i la Ribera d’Ebre, gràcies a la positiva evolució dels indicadors d’escolarització post-obligatòria, al dinamisme del sector immobiliari i a la creació d’empreses. Aquelles amb comportaments més negatius, com la Terra Alta o l’Alta Ribagorça, han patit la destrucció de teixit empresarial al seu territori, empitjorant així la seva competitivitat.\nEl treball rep el suport de la Diputació de Barcelona a través de l’Agència de Desenvolupament Node Garraf, així com la col·laboració de CaixaBank.\nFoment defensa al Parlament l’horari únic comercial29 d'abril de 2019


'De la tragèdia segons Karl Jaspers' - Catalan Day\nQui és qui: Lluís Calvo\nEls ulls del boig amiden\nel tetrabric mig buit\ni un esgarip caigut\nentre cartrons i ronya.\nSota l’arcada gòtica\nuns nens esnifen cola.\nVeus ronques, roba bruta.\nI, enllà, una dona ajupida\nja acull l’esquitx d’un vell.\nBen poca cosa, Karl,\nper a aquells que, ardits, s’abeuren\nen germanismes, sagues,\ni tragèdies gregues;\nen el vent i el terror\nque ajup les hores fredes,\nen tot allò magnífic\n(el drama com a privilegi,\nla crueltat estètica)\nque esdevé excels revers\nde la realitat més sòrdida.\nJa prou vas advertir-nos-ho:\nla misèria, per a alguns,\nno és res sense grandesa.\nL’atzar, la mort, la malaltia...\nMitjans tan sols d’una tragèdia\nque mai no s’assoleix\nsi la nafra és vulgar.\nI Èdip vagareja, tot sol,\ni entre els carrers més vells\nes pregunta qui és\nla mare que, en filera,\nran d’una llum vermella,\nfa l’ullet als clients.


Decàleg de consells per a evitar les taques cutànies - Previsora General\nMés hores de sol i temperatures més lleugeres. La primavera i l’estiu són les estacions de l’any preferides per la majoria. Això sí, s’ha d’anar amb compte i protegir la nostra pell de les inclemències climatològiques que suposa l’increment dels raigs U.V.A., que comencen a pujar a mesura que avança el temps cap a les setmanes centrals de l’estiu. Avui es commemora el Dia Internacional de les Taques Cutànies i des de Previsora General t’expliquem alguns consells per a evitar aquelles taques causades per l’exposició prolongada i sense protecció al sol. Amb la voluntat d’evitar l’aparició d’un càncer de pell sempre haurien de protegir-nos del sol, però aquesta protecció també preveu l’aparició d’antiestètiques taques a la pell. Segueix el nostre decàleg de bones pràctiques per a evitar les taques cutànies. Recorda que l’assegurança de salut de Previsora General inclou les visites a la consulta externa de dermatologia.\nL’aparició de les taques cutànies\nL’aparició de taques cutànies s’atribueix habitualment a l’exposició solar, però en realitat existeixen altres factors de risc:\nApareixen quan les cèl·lules que produeixen els pigments funcionen a major velocitat en una determinada zona. Una vegada alterades, no hi ha marxa enrere, no obstant això, sí que es pot aconseguir mantenir el ritme normal de producció de melanina i evitar que apareguin més.\nDecàleg de bones pràctiques per a evitar l’aparició de taques cutànies\nEvita l’exposició solar prolongada.\nFes servir protecció solar sempre, també a l’hivern i quan surtis al carrer, no exclusivament quan vagis a la platja.\nFes servir un tractament cosmètic despigmentant.\nNo toquis els granets que apareguin a la teva pell, poden deixar marques que amb l’exposició solar s’enfosqueixin convertint-se en taques.\nValora sotmetre’t a un peeling mèdic per a reduir la pigmentació.\nUna revisió anual amb un dermatòleg.\nNeteja facial cada dia abans d’anar a dormir per a evitar l’obstrucció dels porus de la pell i eliminar impureses que faciliten la formació de taques.\nExfolia la pell un mínim d’una vegada al mes.\nAplica mascaretes hidratants una vegada a la setmana.\nUtilitza maquillatge amb factor de protecció solar.


Caprabo i la Creu Roja col·laboren en la iniciativa Cap nen sense àpat!\nBarcelona, 2 de desembre 2016.- Caprabo i la Creu Roja col·laboren, per cinquè any consecutiu, en la campanya d’ajuda a l’alimentació infantil Cap nen sense àpat!\nUna estrella solidària per penjar a l’arbre de Nadal per 1€ per finançar beques d’alimentació.\nLa campanya comença aquesta setmana i continua fins a esgotar les existències.\nDes del seu inici les aportacions han sumat 199 beques per a àpats escolars.\nBarcelona, 2 de desembre 2016.- Caprabo i la Creu Roja col·laboren, per cinquè any consecutiu, en la campanya d’ajuda a l’alimentació infantil Cap nen sense àpat!, una iniciativa solidària que recull fons per pagar beques d’alimentació a nens en risc d’exclusió social. Des del seu inici, la Creu Roja i Caprabo gràcies a les aportacions dels clients del supermercat, han sumat 199 beques menjador per un curs escolar complet.\nEn aquesta ocasió, la iniciativa es posa en marxa amb la venda d’estrelles “mandala” que s’utilitzen per penjar a l’arbre de Nadal. L’estrella es pot comprar en la línia de caixa de tots els supermercats Caprabo i, com a novetat, en el portal www.capraboacasa.com al preu de 1 euro.\nLa campanya Cap nen sense àpat! de la Creu Roja té com a objectiu ajudar a cobrir, en els casos de major necessitat, àpats escolars com esmorzars, dinars i berenars pels nens amb major situació de dificultat per tot un any.\nSegons el vuitè estudi de l’Observatori de Vulnerabilitat de la Creu Roja de març del 2015, el 21,7% de les persones ateses en els projectes de lluita contra la pobresa de l’entitat a Catalunya pateixen inseguretat alimentaria severa, és a dir, són llars en les quals adults, nens i nenes no mengen ni suficient varietat ni suficient quantitat d’aliments. Davant aquesta situació, la Creu Roja està centrant les seves ajudes alimentàries infantils en les famílies que pateixen inseguretat alimentaria severa.\nA Catalunya, la Creu Roja està desenvolupant des de maig del 2014 l’Aliança Humanitària per l’Alimentació Infantil, per recavar el màxim de suports d’empreses, administracions, ciutadania... per ajudar amb aquest fi (beques de menjador, targetes de prepagament per alimentació, kits alimentaris...). El juny d’aquest any, l’Aliança ha iniciat una segona fase, centrada en les famílies amb inseguretat alimentaria severa, llars que no han deixat encara enrere els efectes de la crisi econòmica. En total, al llarg d’aquest any 2016, gràcies a l’Aliança, s’han distribuït prop de 35.000 ajudes alimentàries infantils a Catalunya.\nLa Creu Roja és una institució humanitària, de caràcter voluntari i d’interès públic que es regeix sota els principis fonamentals del Moviment Internacional de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja: humanitat, imparcialitat, neutralitat, independència, voluntariat, unitat i universalitat. A Catalunya, atenen a més de 800.000 persones a l’any, segons la seva última memòria publicada (2015), de les quals més de 229.000 corresponen a projectes de lluita contra la pobresa. L’acció humanitària de la Creu Roja a Catalunya és possible gràcies a la contribució d’entitats públiques i privades, prop de 18.000 persones voluntàries que presten el seu suport a l’organització i els seus més de 221.000 socis i donants empresarials i particulars.\nCaprabo, companyia de supermercats de referència, va néixer a Barcelona el 1959. Té una xarxa de 324 supermercats, ubicats en el teixit urbà de les zones estratègiques de Catalunya, on concentra el 90% del negoci, i Navarra. La companyia representa el supermercat urbà de prestacions amb el major nombre de referències, que combina l’oferta d’estalvi amb l’oferta en marques més àmplia del mercat. Cada dia, més de 220.000 persones compren als supermercats Caprabo. Més d’1,2 milions de persones utilitzen de manera regular la targeta client de Caprabo. Caprabo és pionera en la venda d’alimentació per Internet a través de www.capraboacasa.com i la primera companyia en disposar d’app de compra completa. Caprabo forma part del Grup Eroski, del qual suposa el 20% del negoci. El Compromís empresarial de Caprabo es concentra en l’ajuda a les famílies, a través del seu “Programa Benvingut Bebè”; fomentar una alimentació saludable, amb el seu “Programa Tria Bo, Tria Sa”; les iniciatives Solidaritat i la protecció del Medi Ambient. Addicionalment, compta amb el “Programa de Microdonacions”, pel qual dóna als Bancs d’Aliments tots els productes que diàriament deixen de ser aptes per la venda però són aptes pel consum.


L'alcaldessa per la transparència — Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda\nL'alcaldessa per la transparència\nper admin — darrera modificació 22/07/2014 16:49\nL'Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda vol estar molt present en aquest espai de comunicació i participació que representa Internet. Volem utilitzar totes les seves possibilitats per comunicar-nos millor amb els ciutadans i les ciutadanes del Santa Perpètua, i obrir una finestra a tot el món per a que ens coneguin millor.\nEl més important, però, és que vosaltres pugueu fer-nos arribar les vostres opinions i maneres de veure i viure la ciutat d'una manera ràpida i directa. En aquests moments on es manifesta el distanciament i la manca de confiança de la ciutadania vers les seves institucions, el món d’Internet i les xarxes socials poden esdevenir una bona eina per recuperar confiances i complicitats per a la construcció del present i del futur de Santa Perpètua.\nAmb aquest esperit, l'Ajuntament posa a la vostra disposició aquest web on podreu trobar tota la informació sobre Santa Perpètua: la seva història, com és la ciutat i el territori que l’envolta, i les activitats cíviques, culturals, socials i econòmiques que realitzem. També pot ser una eina còmoda i ràpida per obtenir informació sobre com realitzar tràmits i gestions administratives amb l'Ajuntament.\nL’Ajuntament vol estar més a prop de tothom i Internet ens ofereix noves formes de comunicació, participació i de serveis. Espero i desitjo que entre totes i tots ho fem realitat.\nIsabel Garcia Ripoll,


Responsabilitat Global: El teletreball: oportunitat enmig de la crisi? (article d'Esther Sánchez)\nEn un context com l'actual, de crisi econòmica i constants polítiques d'aprimament sobre les organitzacions i les persones que hi treballen, pot ser un bon moment per recuperar el concepte teletreball i fomentar la seva implantació a les organitzacions. I és que potser en un escenari de situació econòmica adversa, les avantatges que proporciona el teletreball s'accentuen més que mai.\nEl teletreball és una mesura de flexibilitat laboral interna,de relatiu baix cost i que a més a més permet reduir alguns costos, que veurem més endavant, a les organitzacions. Però sobretot, el teletreball pot ser un bon instrument per motivar el personal, una manera de captar i retenir el talent de l'organització i, en conseqüència augmentar-ne la productivitat. I en un context com l'actual, parlar de motivació del personal té més sentit que mai. Està demostrat que les empreses que apliquen el teletreball estan d'acord en què incideix de forma positiva en l'eficiència de l'empresa però sobretot en la retenció del talent. Els treballadors/ores pateixen menys estrès i se senten més motivats.\nLes noves tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) han provocat canvis en l’organització del treball tradicional i en les relacions laborals contribuint a desenvolupar les eines principals per a nous models de gestió. El teletreball s'inscriu dins d'aquests canvis organitzatius, concretament, en una nova gestió dels recursos humans de les organitzacions on prima: la confiança, la iniciativa del/de la treballador/a, la flexibilitat en la distribució del seu temps laboral i l’orientació al treball per resultats fent un ús intensiu de les noves tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) en les tasques del lloc de treball. El teletreball és un instrument de modernització i racionalització en la gestió dels temps de treball i, per això, s'emmarca dins les polítiques públiques de nous usos del temps.\nTrobem una definició oficial del teletreball a L’Acord Marc Europeu sobre el teletreball, de 16 juliol de 2002, que el defineix com: “una forma d’organització i/o realització del treball, que utilitza les tecnologies de la informació en el marc d’un contracte o d’una relació de treball, en el qual un treball que podria ser realitzat igualment en els locals de l’empresa s’efectua fora d’aquests de forma regular”.\nLa novetat que aporta aquesta definició, amb el que ja hem esmentat, és la de recordar que el teletreball és una prestació de treball que s'ha de constituir com una relació laboral específica i, per tant, s'ha d'incloure en un contracte on s'estipulin les condicions laborals del/ la teletreballador/a.\nL'increment de l'ús del teletreball a la Unió Europea ha estat del 16% al 2003 al 23% al 2006. Això és més d'un 2% anual, segons dades del passat juny publicades al Llibre Blanc del Teletreball a Espanya (Fundació Más Familia). Malgrat el seu creixement, la presència d'aquesta pràctica al nostre país, tot i haver experimentar un lleuger augment en els últims anys, és encara escassa. Així d'altres dades incloses en el Llibre Blanc ens assenyalen que la posició d'Espanya en relació a l'ús del teletreball en comparació amb la Europa dels 27 és del 8,5%. O que només un 26% dels/les espanyols/es, realiza algún tipus de treball des de casa, mentre que a Europa la mitjana és d'un 35%. I si ens comparem amb EUA les xifres es disparen: al 2008 el 58% de la població treballadora d'EUA teletreballava.\nFins el moment, ens hem centrat en les bondats del teletreball com a mesura de motivació del personal treballadors però, el teletreball també implica d'altres beneficis. A continuació, s’enumeren alguns dels principals beneficis d’aquesta nova forma de treball des del punt de vista del teletreballador/a, de l'organització i de la societat en general:\nBeneficis per al treballador/a:\n· Flexibilitat horària i reorganització del temps de treball (superació de la cultura de presencialitat).\n· Millor gestió del temps propi que afavoreix la conciliació de les responsabilitats personals i professionals.\n· Orientació de la persona teletreballadora cap a l’obtenció de resultats.\n· Reducció del temps invertit en desplaçaments diaris i d'altres despeses derivades de l'activitat professional, a més de la reducció riscos d’accidents.\n· Increment de la motivació i la productivitat i de la qualitat de la feina: possibilitat de treballar en les hores en què s’és més productiu\n· Millor aptitud per resoldre problemes i de desenvolupament de la capacitat d’innovar.\n· Millora de l’estat de salut i de la qualitat de vida del/de la treballador/a per una millora en la gestió del temps propi\n· Augment de les possibilitats de treball per a diferents col·lectius amb necessitats especials de mobilitat.\nBeneficis per l'organització:\n· Augment del compromís amb els seus treballadors/ores : facilitats per la conciliació laboral i personal, retenció i atracció de talent, etc.\n· Reducció de l’absentisme i del nombre de baixes laborals i l’absentisme (els treballadors gaudeixen de més salut física i psíquica, s’elimina part del risc d’accident).\n· Oportunitat per reorganitzar els processos de treball, redefinir els objectius i els resultats esperats i millorar l’eficiència i la qualitat dels serveis prestats\n· Oportunitat per canviar els sistemes d’avaluació del rendiment del treball orientats a la consecució d’objectius.\n· Oportunitat de millora de la productivitat, de l’eficàcia i de la competitivitat (\n· Oportunitat d’inserció laboral per a col·lectius amb necessitats especials.\n· Augment dels beneficis econòmics i ambientals en limitar el temps presencial en l’organització: estalvi en material d’oficina, descongestió d’espais i equipaments, estalvi d’energia, etc., sense que això comporti una reducció en la prestació dels serveis directes al públic.\n· Desenvolupament de processos de descentralització de l’empresa i la territorialització dels serveis (reequilibri territorial).\nA més, en el cas de l'Administració:\n· Expansió de l’administració electrònica.\n· Efecte exemplificador de l’Administració envers el món privat.\nBeneficis per la societat:\n· Millores mediambientals: disminució de la contaminació atmosfèrica i acústica, estalvi en el consum d’energia, entre d’altres\n· Millor atenció a persones amb dependència/ problemes de mobilitat\n· Aprofitament de les TIC com a motor de competitivitat i de la innovació\n· Canvi de paradigma de treball basat en resultats\n· Expansió de l’Administració electrònica i del potencial de les TIC.\nA més d'aquets beneficis, en el context actual també es donen una sèrie de factors favorables a l'impuls del teletreball, com per exemple:\nL'augment de l'interès per la Responsabilitat Social Corporativa (RSC): entesa com la integració voluntària per part de les empreses de les preocupacions socials i ambientals a les seves operacions comercials i a les relacions amb els seus interlocutors. El teletreball és pot incloure com una mesura de RSC interna de les organitzacions (preocupació ple benestar de la seva plantilla). La RSC és valorada com un factor d'excel·lència i de competitivitat per les empreses.\nL'actual situació econòmica: tal i com hem assenyalat al principi d’aquest article, implementar el teletreball en un context de crisi és una avantatge. Es tracta d’una mesura de poc cost i, que permet reduir importants costos a l'organització, i a més fa augmentar la motivació del personal i , indirectament, la productivitat de l'empresa.\nL'economia globalitzada i el treball en xarxa: hem passat de l'economia industrial a una economia basada en el coneixement i globalitzada, on la competència s'ha d'afrontar mitjançant la innovació. Si volem ser productius en un món cada cop més globalitzat s'ha d'apostar per la cultura de l'eficiència tot cercant l'excel·lència i el talent del capital humà.\nPerfils professionals orientats a objectius: a les empreses cada cop hi són més presents perfils professionals basats en un ús intensiu de les TIC i que treballen per projectes, amb objectius concrets. Les tasques d'aquests perfils són fàcilment susceptibles de teletreballar\nNo obstant, cal recordar que la implementació del teletreball no està exempta d'alguns reptes com per exemple:l'arrelada valoració de la cultura presencialista a la nostra societat o el sentiment de desvinculació de l'equip de treball que pot viure el teletreballador/a en no ser present diàriament a l'oficina A nivell més pràctic, un cop implentat el teletreball, pot implicar alguns reptes com lidiar amb els arxius informàtics i la seva seguretat o com abordar els riscos laborals fora de l'oficina.\nEn definitiva el teletreball implica un canvi de mentalitat en la majoria de les empreses on la planificació i l'avaluació per objectius es converteixen en primordials. El teletreball és un projecte estratègic i com a tal, la direcció de l’organització ha d'assumir-lo com a compromís, a més a més dels recursos humans i els comitès d'empresa.


La gestió de Gallecs dona un nou pas endavant - Mollet a mà\nLa gestió de Gallecs dona un nou pas endavant\nEl Govern ha donat el vistiplau per a la incorporació de l'Incasòl al consorci del Parc de l'Espai d'Interès Natural de Gallecs, així com per a la modificació dels seus Estatuts\nDijous, 20 d'octubre de 2016 | 14:32h\nEl Govern ha donat el vistiplau per a la incorporació de l'Institut Català del Sòl (Incasòl) al consorci del Parc de l'Espai d'Interès Natural de Gallecs, així com per a la modificació dels seus Estatuts. Finalitza així la contradicció que el propietari dels terrenys de l'espai no fos membre del consorci del Parc.\nFins ara, el consorci, que n'és l'òrgan gestor, estava format per la Generalitat de Catalunya, a través dels departaments de Territori i Sostenibilitat i d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i els ajuntaments de Mollet del Vallès, Santa Perpètua de Mogoda, Palau-solità i Plegamans, Parets del Vallès, Lliçà de Vall, i Montcada i Reixac. Així, la incorporació de l'Incasòl ha fet necessària la modificació del text estatutari del consorci per adaptar-lo a la nova realitat en compliment de la normativa vigent.\nConcretament, es modifiquen 19 articles i entre les modificacions dels estatuts aprovades pel Govern hi ha la introducció del vot ponderat i algunes altres novetats organitzatives que permetran un funcionament més àgil dels òrgans de govern del consorci, així com l'actualització dels noms dels departaments de la Generalitat, i d'algunes referències legislatives.\nGallecs és espai protegit des del 2009. Actualment té una superfície de 698,91 hectàrees. L'Incasòl és el propietari dels terrenys, mentre que la gestió i manteniment és a càrrec del consorci de Gallecs.


Hotel Palace Poperinge Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIeperstraat 34, Poperinge Centre, Poperinge, Bèlgica, 8970 - Veure al mapa\nL'Hotel Palace està situat a només 180 m del Grote Markt, al centre de Poperinge, 11 km a l'est de Ieper. Totes les habitacions del Palace són senzilles i funcionals i disposen de TV i un bany privat modern amb dutxa o banyera. A més, l'hotel també ofereix internet Wi-Fi gratuïta. L'estació de tren de Poperinge és a poc més de 5 minuts a peu. El Palace Hotel és a menys de 7 km de la frontera amb França i a 55 minuts amb cotxe del centre de Bruges, on trobareu el Béguinage. El restaurant de l'hotel serveix cuina belga amb especialitats de temporada, com ara plats de caça i de peix, i ofereix un menjador d'ambient íntim. Podreu escollir entre 100 tipus de cervesa diferents al bar d'estil pub tradicional.\nEl restaurant i el bar tanquen els diumenges al vespre i els dilluns. Cal que informeu el Hotel Palace de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Joc de Taula - Tulum. Djeco - Stoksdidactic\nCaracterístiques de Joc de Taula - Tulum\nA Tulum, cada jugador ha de construir una piràmide plena de blocs de colors. Tira els daus i en funció del color que et toqui podràs col·locar un bloc d'un color o d'un altre. Només podràs col·locar un bloc si aquest té dos blocs a la part inferior que li facin de base. Però vigila, si no jugues be o la sort no t'acompanya, pots perdre tots els blocs ja construïts. Hauràs de demostrar audàcia si vols ser el primer en acabar la piràmide multicolor. Un joc fantàstic per aprendre a guanyar i a perdre. De 2 a 4 jugadors i amb una duració de 15 minuts.\nJocs de Taula , Jocs d'Estratègies , Joguines , Joguines per Edats , 3 a 6 anys , Joc de Taula per a l'Aula ,\nOpinions de Joc de Taula - Tulum


Victòria moral a la Meridiana - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 16 de Gener de 2021. 11:41h.\nVictòria moral a la Meridiana\nEls indepes no van poder tallar l'avinguda per primer cop en més de 300 dies per una manifestació dels veïns\nLa Plataforma veïnal Meridiana Sin Cortes va anticipar-se aquest divendres en la comunicació al Departament d'Interior i va aconseguir que els independentistes que tallen diàriament l'Avinguda Meridiana "no poguessin accedir" al seu punt de trobada habitual fins que no va concloure la seva protesta. Els Mossos d'Esquadra van obligar als membres de Meridiana Resisteix a desplaçar-se uns 300 metres per tal que Meridiana Sin Cortes pogués celebrar el seu acte de protesta contra els talls diaris que es produeixen en l'avinguda.\nMeridiana Sin Cortes, associació que lluita contra els talls de trànsit que es produeixen en aquesta artèria de Barcelona, ha explicat en un comunicat que va aconseguir "desplaçar els manifestants independentistes a 300 metres de la seva ubicació habitual" en anticipar-se a Meridiana Resisteix i l'ANC en la comunicació del permís de la seva manifestació.\n"El Departament d'Interior, la Generalitat, els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana es van veure obligats a protegir perimetralment l'Avinguda Meridiana, confluència amb Fabra i Puig perquè els manifestants independentistes no poguessin accedir al seu punt de trobada habitual" han celebrat des de la plataforma veïnal.\n"Ahir es va celebrar el tall número 319, però gràcies a Meridiana Sin Cortes, aquest no va poder realitzar-se fins que el col·lectiu veïnal va donar per finalitzada la manifestació i va abandonar la zona" han destacat en el comunicat. Meridiana Sin Cortes també recalca que els 200 veïns que van participar en la protesta "van superar en nombre als manifestants independentistes, que van rondar el centenar de persones".\nUn professor de la UB fa preguntes ideològiques als alumnes


Resultats actuals S'estan mostrant 41 - 44 de 44 resultats.\nEl restaurant Enigma, del grup gastronòmic d'Albert Adrià i els germans Iglesias, ofereix un menú degustació d'alta cuina basat en peix i marisc i té una estrella Michelin. El local recrea un laberint de tints futuristes, obra de l'estudi d'arquitectes RCR.\nEl restaurant Oria, que forma part de la proposta gastronòmica del Monument Hotel, està a càrrec del xef basc Martín Berasategui. Ofereix una carta de plats inspirats en la gastronomia mediterrània i basca en un entorn modern, lluminós i elegant.\nRestaurant gastronòmic a càrrec dels xefs Torres, que serveix plats creatius elaborats a partir de productes de temporada. Es troba a dins d'una nau industrial renovada, que destaca pel seu concepte de cuina oberta, creat per permetre el contacte directe entre els cuiners i els comensals.\nEl febrer de 2019 obre les portes Aürt, el restaurant d'Artur Martínez, reconegut amb una estrella Michelin i amb un espai on professionals i comensals interactuen.\nS'estan mostrant 41 - 44 de 44 resultats.


Rutes a peu de petit desnivell prop de Girona: 63. Boscos de Campllong\n63. Boscos de Campllong\nPer la part nord de la població de Campllong, n'hi ha boscos, enmig de camps de conreu i masies. L'itinerari que proposem, comença i acaba en una "ruta saludable", i alterna pistes de terra, corriols i un tram d'asfalt. El desnivell és molt baix i, en general, es tracta d'un recorregut força atractiu, fàcil i distret.\nEl punt de sortida i d'arribada és al costat del restaurant Can Barris de Campllong.\nTemps: Dues hores.\nPodem deixar el vehicle al costat del restaurant Can Barris. Retrocedim fins la rotonda de la carretera C-25, i prenem a l'esquerra.\nCan Barris 110m\nPassem per davant del restaurant i seguim el camí de terra, fins travessar la carretera per un semàfor. Continuem pel camí de terra, amb una barana de fusta a l'esquerra, que segueix un camí asfaltat.\nRuta saludable 111m 2'\nAl cap d'uns minuts, el camí travessa l'asfalt.\nPas cebra 109m 7' 9'\nEn aproximadament un minut, hem de deixar el camí i trencar a l'esquerra per un corriol.\nCorriol 107m 1' 10'\nEl corriol es veu poc, però la clau es troba en els dos arbres que el flanquegen.\nEntrem ara en ple bosc, amb vegetació ufanosa i camí molt agradable.\nVeiem un camp amb un transformador elèctic al bell mig.\nTransformador 99m 8' 18'\nEl deixem a la nostra esquerra i continuem pel corriol, que passa una estona per sota d'una línia elèctrica. Hi ha un moment, quan estem encara sota d'aquest filat, que hem de trencar a l'esquerra per un altre corriol.\nCorriol 104m 6' 24'\nSeguim aquest corriol, fins arribar a una pista.\nPista 106m 5' 29'\nL'hem de prendre cap a la dreta i, immediatament, cap a l'esquerra. Quan arribem a veure un camp davant nostre, hem de prendre el corriol que surt a la dreta.\nCorriol 113m 2' 31'\nEntrem un altre cop al bosc. El corriol dura poc perquè aviat anem a parar a una nova pista.\nPista 117m 5' 36'\nSeguim cap a l'esquerra però, immediatament, prenem un camí també a l'esquerra, que vorega un camp. Tenim ara unes vistes molt boniques.\nEntrem després de nou al bosc, fins desembocar en una nova pista, prou ampla i bona.\nPista 114m 7' 43'\nLa seguim cap a la dreta una estona, i arribem a una cruïlla.\nCruïlla 109m 4' 47'\nEn plena corba, deixem la pista que portàvem, i prenem un corriol que surt a l'esquerra. Arribem a l'alçada d'un camp.\nCamp 111m 4' 51'\nSeguim el corriol, que gira a la dreta, fins arribar de nou a la pista que hem deixat fa uns minuts.\nPista 113m 3' 54'\nLa seguim ara cap a l'esquerra, fins que acaba en una carretera asfaltada.\nCarretera 112m 5' 59'\nLa prenem cap a la dreta. Ara venen uns 900 metres d'asfalt, per terreny molt obert i boniques vistes, sobretot cap a la dreta.\nArribem a una cruïlla de carreteres.\nCruïlla 131m 13' 1h 12'\nTrobem un altre tram de la "ruta saludable" que haviem agafat de bon començament, i la seguim durant una estona. Arribem a un pas cebra.\nPas cebra 125m 7' 1h 19'\nCreuem i, molt poc després, en l'accés a un mas proper, hem de deixar el camí i agafar la carretera durant uns metres.\nCarretera 126m 1' 1h 20'\nQuan s'acaba la tanca de la casa que tenim a l'esquerra, hem de girar també a l'esquerra, al costat d'un camp. Arribem tot seguit a una plantació de pomeres. Aquí hem de tombar a la dreta.\nPomeres 117m 5' 1h 25'\nEntrem tot seguit en un altre bosc i, al final, trobem una nova plantació de pomeres.\nMés pomeres 119m 7' 1h 32'\nAnem al seu costat, deixant-la sempre a la nostra esquerra, fins que s'acaba. Llavors, trobem una carretera.\nCarretera 121m 7' 1h 39'\nLa prenem cap a la dreta, per una nova "ruta saludable". Després d'una estona, travessem la carretera per un pas cebra.\nPas cebra 115m 9' 1h 48'\nSom ja molt a prop de Campllong. En sis minuts arribem a l'alçada del semàfor on vam.\ncomençar aquest itinerari.\nSemàfor 101m 6' 1h 54'\nTravessem la carretera, passem davant del restaurant, i ja hi som on tenim aparcat el vehicle.\nPublicat per Luis a 14:23\nEtiquetes de comentaris: boscos, Campllong, camps, rutes saludables


Paterna signa un conveni per a promoure el comerç local | Valencia Extra\nPaterna signa un conveni per a promoure el comerç local\nEl conveni signat entre l’Ajuntament de Paterna i les diferents associacions de comerciants de Paterna, Multipaterna, Paterna Unió de Comerç i el mercat, pretén potenciar el comerç de proximitat i acostar este tipus de comerç a la ciutadania paternera.\nDes de l’Ajuntament consideren molt important impulsar el comerç local i la mitjana i xicoteta empresa com a motors del desenvolupament local, dinamitzadors de la vida dels barris i creadors d’ocupació.\nA la firma del conveni han assistit l’Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, Carles Martí, Tinent d’Alcalde d’Urbanisme i Economia Local i els representants de les diferents associacions de comerciants de Paterna.\nPer al nou equip de govern és indispensable comptar amb el comerç de proximitat per a desenvolupar el model de ciutat que es vol implantar a Paterna. “Un model de ciutat recolzat sobre el comerç local amb activitats compatibles amb el medi ambient i que continuen sent el principal motor en la creació de riquesa i ocupació del nostre poble”, ha manifestat Carles Martí.\nEn este sentit el responsable d’Economia ha recordat que segons tots els estudis realitzats sobre economia local, la xicoteta i mitjana empresa, dins la qual es troba el comerç local, és la principal creadora de llocs de treball.\nPer al Tinent d’Alcalde, Carles Martí, és molt necessari continuar impulsant el comerç de proximitat paterner i més tenint el compte l’estat d’abandó al que el van sotmetre els governs del Partit Popular.\nEn este sentit, recorda que el pressupost per al desenvolupament de l’economia i el comerç local del darrer any del govern popular va ser, només, de 14.000 euros mentre que amb la tristament famosa Zona Franca es dilapidaren 115.000 euros el mateix any.\n“En el govern nascut de l’Acord del Batà tenim molt clares les nostres prioritats. I una d’elles és precisament potenciar el nostre comerç. Amb este conveni farem possible la realització de diferents activitats de les associacions de comerciants com la Fira del Comerç i la Campanya de Nadal”.


Arxius de estàndards - Xarxa d'Innovació Pública\nBy xadmin març 16, 2014 2 commentsGeneralcol·laboració, estàndards, govern obert, presentacions, XarxaIP, XIP\nAquest és el títol de la publicació col·laborativa que presentarem el dijous 10 d’abril a les 16.30 hores al Mobile World Centre de Barcelona (Fontanella 2, plaça Catalunya). Hi intervindran:\nMarta Morera (@martamorera), membre de la XIP: Presentació de l’acte\nMarc Torres (@marc_torres_), membre de la XIP: “Com hem fet el llibre?”\nMàrius Serra (@mariusserra), escriptor i enigmista català: “Presentació del llibre 42 veus sobre el govern obert”\nLa XIP ha proposat a diversos experts de tot el món que parlin dels 42 estàndards que el vídeo de la XIP sobre govern obert estableix que han de complir els governs que pretenguin anomenar-se oberts. La idea és facilitar-ne el coneixement i la difusió.\nLa publicació resultant és espectacular: 42 articles curts i variats que ens donen pistes per entendre millor el govern obert i saber com avançar-hi, dels quals properament us en podrem donar els noms 🙂\nImatge: Jordiferrer (Own work) [CC-BY-SA-3.0], via Wikimedia Commons


Cap Vermell - Dignitat política\nDesprés de dos anys de la moció de censura que va donar el timó de comandament a l’equip format per PSOE-UCAP, ja permet albirar totes les mancances i maneres d’actuar de cadascun dels seus membres, encara que alguns fa poc que s’han incorporat.\nL’excusa que se’ns "va vendre" llavors era la d’aconseguir un equip estable que permetés la governabilitat del municipi, a la qual cosa contestam que l’únic que havien prioritzat era l’ocupació d’un càrrec, amb el sou corresponent. A dia d’avui podem dir amb total seguretat que allò de l’estabilitat era independent per a cada un d’ells, per aguantar la cadira. Si no és així, com s’explica que el capità del vaixell porti les àrees d’urbanisme, interior i personal, a més de l’alcaldia. Totes les altres, encara que no menys importants, no comporten la dedicació ni la responsabilitat d’una decisió equivocada.\nQuè passa a l’àrea de Medi Ambient? El regidor no fa la seva feina. Fa prop de dos anys que estan al poder i encara no sabem quan s’esmenaran les deficiències de l’abocador de Son Terrassa, i ple rere ple, se’ns "complau" amb excuses fins al següent mes. Què passa amb la neteja viària? Es va tirar flors el regidor delegat, Sr Llull, dient que s’havia rebaixat una quantitat important de diners públics fins i tot pujant la qualitat del servei. La veritat és que no es compleix el contracte estipulat en molts dels seus vessants, Cala Rajada està més bruta que mai en temporada alta i no tenim cap explicació al respecte. Quant a l’àrea de Turisme, que recentment ha canviat de mans, i molt probablement ni es notarà, ja que el que s’ha fet des de la dimissió del Sr Torres ha estat res. I això que a proposta nostra es va introduir en el pressupost municipal una partida (petita, això sí) per començar a treballar en un pla estratègic. És clar que ja intuíem que només era per guanyar-se la nostra abstenció als comptes públics, no per treballar sobre el tema. A l’àrea d’Esports, més del mateix, inactivitat total, i quan es fa alguna cosa, es fa malament, com la Mitja Marató del Carme o la utilització de la piscina municipal, fins i tot posant en risc alguns usuaris. Sort que la regidora d’Educació de vegades escolta les idees de l’oposició i amb tota probabilitat aquest any els ajuts per als estudis universitaris seran per als que s’ho mereixin i compleixin amb les bases, no com el nyap de l’any passat. En l’àrea de Serveis Socials hem de dir que sí que es nota activitat i la regidora està per la labor. No podem dir el mateix de l’àrea de Cultura, on després de dos anys no albiram cap projecte a curt termini, per petit que sigui.\nEn l’últim Ple, el batle es va comprometre a celebrar en breu una comissió d’Interior per parlar dels problemes que any rere any amenacen el nucli turístic de Cala Rajada en època estival. Ja han passat tres setmanes des de llavors i encara no sabem res. Igualment es va comprometre a celebrar una comissió d’Urbanisme per aclarir d’una vegada per totes el tema de la sala multiusos amb l’arquitecte municipal, però es veu que encara no ha arribat el moment. I ara que la majoria de funcionaris se’n van de vacances, ja no sabrem res, amb molta sort fins a setembre. En tot cas ja vam advertir que no podia abastar tantes àrees ell sol. I així passen els mesos...\nResumint, pobre bagatge de l'equip de govern PSOE-UCAP, que porta ja tres crisis de govern en dos anys i que no està complint per res amb la tasca que se li va comanar, que és la de servir al poble de Capdepera amb efectivitat i eficiència, que és exactament allò de què estan mancats alguns dels seus integrants. Una mica de dignitat política, senyors.


RCN De Potten 3 Súdwest-Fryslân Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre RCN De Potten 3\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Offingawier, RCN De Potten 3 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl RCN De Potten 3, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb renta vaixelles, plat de dutxa a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses parc infantil, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, RCN De Potten 3 és una selecció idònia per a la vostra estada a Offingawier.


Propostes de la Federacio AVANT per a defendre l'identitat valenciana | Accio Nacionalista Valenciana\nPropostes de la Federacio AVANT per a defendre l'identitat valenciana\nPromoure, difondre i defendre les Senyes d’Identitat Valencianes, en especial la Llengua Valenciana, maxim simbol i tesor cultural del Poble Valencià, la qual estem obligats a difondre en tots els ambits. Son les anomenades "Normes d'El Puig", fruit del consens del moviment cultural i social valencianiste, l'instrument normativisador a utilisar. En este sentit, donem soport a l’Institut d’Estudis Valencians (INEV) com a ent normativisador i normalisador de l’Idioma Valencià. Es tambe simbol d’especial dedicacio la Real Senyera, patrimoni de tots els valencians, que baix els seus tres colors, blau, or i grana, i de la seua corona real, es la representacio emblematica de tot el Regne de Valencia i de la seua cultura, tant en l'actualitat com a lo llarc dels ultims set segles.\nDonar soport i maxima prioritat a la candidatura de les Falles com a Patrimoni Immaterial de l'Humanitat. De la mateixa manera, tambe nos comprometem a impulsar i protegir tots els acontenyiments festius (Moros i Cristians, Fogueres, Gayates, etc.) de tot lo Regne de Valencia, per a que igualment puguen ser reconeguts com a Patrimoni de l’Humanitat.\nCreacio definitiva del Codic ISO per a la Llengua Valenciana. Impulsar la creacio del domini d'internet “.VAL” per al Regne de Valencia.\nDivulgar la gran riquea cultural que posseix el Regne de Valencia. Divulgar i explotar les obres i l’image de les grans figures valencianes, que han destacat internacionalment en en la lliteratura, pintura, musica, escultura, teatre, poesia, etc., les quals servirien no solament per a promocionar la nostra identitat cultural sino que, ademes, eixercirien com a atractiu turistic, originant els conseqüents beneficis economics. Preservar i promoure totes les costums i tradicions valencianes, per a que conserven la seua força i presencia en la societat valenciana. Interes singular per a les Bandes de Musica valencianes, sensiblement afectades en els ultims anys per l’absencia d’ajuda institucional, i que signifiquen un valios tesor a protegir. Aixina mateix dedicar una especial atencio al folclor i la riquea musical tradicional, a la seua recuperacio i difusio. En este camp tenim un immens tesor cultural infravalorat i molt desconegut. Promocionar i explotar el patrimoni arquitectonic valencià. Tots els monuments i edificis historics, infravalorats per les distintes administracions, requerixen una especial atencio i divulgacio, primer, entre la propia societat valenciana i, segon, entre tots els turistes que nos visiten. Este patrimoni arquitectonic supon un gran cost en manteniment i sosteniment, per aixo s'han de proyectar plans d’aprofitament i rendiment social, turistic i cultural, que faciliten el seu coneiximent i, ademes, comporten importants ingressos economics.\nReivindicar que la Seleccio Valenciana de Pilota represente en competicions internacionals al Regne de Valencia, a l’igual que se permet a les seleccions vasca i catalana de Pilota. Igualment reclamem el reconeiximent del la Pilota Valenciana com a deport autocton i genuï dels valencians.


La Tere González és una dona emprenedora, que engega un nou projecte empresarial, i hem contacta amb la il·lusió de presentar-se amb la seva millor imatge, tant a la seva web com a les xarxes socials, amb les que arribarà a les seves clientes.\nEn el moment que hem contacteu, per reservar una Sessió Corporativa, sempre us plantejo una sèrie de preguntes per preparar la vostra sessió amb antelació.\nPrimer de tot m’interessa conèixer el vostre projecte i com ho enfoca la persona que està darrera. Les fotografies hauran de reflexar la filosofia i la personalitat del projecte.\nEn aquest cas, la Tere m’explica que a ella li apassiona facilitar els processos vitals de canvi a les dones, els processos de dol i de vida. Hi ha pocs moments tan transcendents com la maternitat, i el moment de deixar enrere la vida fèrtil per entrar a la maduresa.\nEn aquests moments per la dona, la informació és la manera que t’ajudarà a prendre les decisions més encertades, segons creu la Tere.\nI continua, ‘ La informació no és només dades científiques. La informació és connectar amb alguna cosa més subtil, la teva intuïció, el teu bebè, els missatges del cos i el poder que tens dins.’\nLa Tere vol ajudar a les dones en aquest moment a transitar juntes en els canvis que la vida ens planteja, deixant enrere pors i creences que ens poden bloquejar.\nAmb tot això que m’explica la idea és aconseguir unes fotografies molt properes, humanes i amb les que pugui connectar amb aquestes dones de forma natural. Vull aconseguir un somriure relaxat i proper.\nTambé vull que tingueu en compte el tema de la localització de la sessió. Es interessant plantejar si us interessen fotos d’estudi i/o exterior. Heu de tenir en compte que dins de l’Estudi les fotografies normalment juguen més amb els fons neutres i les llums. Quan el reportatge és exterior podem combinar natura o altres elements que ens donaran un altre caire al nostre retrat. Amb la Tere vem fer una part de la sessió al passeig Gaudí de Sant Cugat.\nI per últim, no us descuideu el tema del vestuari, que també ajuda a que els nostres retrats siguin o no adients al que volem transmetre.\nTeniu algun dubte més? Teniu un bon retrat amb el que poseu cara al vostre projecte? Contacteu amb mi i us proposo idees.


Professors, pares i alumnes del Conservatori denuncien «deixadesa» de la Diputació - Diari de Girona\nProfessors, pares i alumnes del Conservatori denuncien «deixadesa» de la Diputació\nConstitueixen una plataforma per reivindicar la promesa que mai no arriba d'una reforma de l'edifici\nRosa Masferrer, Assumpció Rodeja i Arnau Lleixà. daniel bonaventura\nRosa Masferrer, Assumpció Rodeja i Arnau Lleixà.\nEl consell d'estudiants, el professorat, el comitè d'Empresa i l'AMPA del Conservatori de música de Girona acaben de constituir la «Plataforma per la millora de l'ensenyament públic de la música a Girona i del Conservatori i Escola de Música Isaac Albéniz», per denunciar el que ahir no van dubtar a qualificar de «deixadesa de les institucions respecte a l'ensenyament de la música a les comarques de Girona», i reivindicar a la Diputació de Girona que «aprovi i executi el projecte integral de l'edifici», actualment integrat a la Casa de Cultura.\nRosa Masferrer, en representació del professorat, Assumpta Rodeja, de part de l'AMPA, i Arnau Lleixà, com a alumne, van presentar aquest dimecres en una roda de premsa el «Manifest a favor del Conservatori i l'Escola de Música Isaac Albéniz de la Diputació de Girona», en què es reivindica «un ensenyament públic i de qualitat» i es denuncia que «fa 20 anys» que el Conservatori està en «situació de provisionalitat». L'any 1999, quan la seu del Conservatori es va traslladar a la Casa de Cultura, es va acordar que aquesta seria una seu transitòria i que l'equipament tindria «abans del 2003 un edifici propi».\nLa nova plataforma denuncia espais i aules amb barreres arquitectòniques, manca d'espais d'assaig, un descontrol de temperatura que malmet els caríssims instruments musicals, problemes de salubritat en sanitaris, entre altres aspectes, com la falta d'una reiteradament demanada assegurança dels instruments musicals que el professors posen de la seva propietat per poder fer les classes. També denuncien manca de connexió a internet «a la totalitat de les aules».\nEquip humà «en precari»\nLes crítiques a la precarietat de la plantilla de professorat no són menors que les de l'edifici. El professor treballa «contractat a temps parcial» i en situacions que generen «angoixa i inseguretat», diu el manifest difós ahir. «Les condicions econòmiques del professorat no estan equiparades ni al professorat depenent del Departament d'Ensenyament de la Generalitat ni a les escales retributives de la Diputació».\nA través de la nova Plataforma, volen interpel·lar no només a la Diputació, sinó també a l'Ajuntament de Girona i a la Generalitat, per executar la reforma integral de l'edifici i consolidar una plantilla adequada de professorat i treballadors del Conservatori.\nTambé demanen als polítics de les administracions que treballin per fer possible a Girona la constitució d'ensenyaments públics de primària i secundària que integrin l'ensenyament de la música».\nA més, demanen a la ciutadania, entitats i centres docents, grups musicals i corals que facin costat a aquesta plataforma i signin el manifest que reivindica una resposta a l'administració.


NUESA LITERÀRIA: Flamarades de blat\nFlamarades de blat\nFlamarades de blat; al darrere, les vinyes. Pebre vermell de Sol al sud d'agost. Melodia de l'oreig ran de les branques. Lentitud de la Terra sota el cel. Origen i destí a on els ulls es mengen els colors del paisatge i el seu traç; com la pell, com el vestit bru, adobat pel bes precís, i alenat per un vers ocult, per un so amagat, al cor dels fills que han vist qui els ha engendrat.\nPosted by Jer Soler at 12:51 AM\nEduques en allò que calles, en quan ho calles i en...\nEstat de comptes després de 16425 postes.\nNeofeixisme disfressat de democràcia\nLa bondat pronuncia el nostre nom\nEls moments i les persones\nNo em tapis el Sol.\nTitelles voluntàries del gran teatre social\nSolidaritat amb La Nau Cal Àfrica...\nLes idees que volen pertot caçades en una llibreta...\nNomés hi ha premi


La secretària general del Partit Nacionalista de Catalunya (PNC), Marta Pascal, ha advertit a l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont que "no hi ha cap lideratge que estigui per sobre del país" i ha assegurat que ella no s'ha mogut en la defensa de les seves pròpies posicions polítiques.\nMarta Pascal creu que JxCat està vivint un "procés d'autodestrucció"\n"No es pot governar un país des de Waterloo. El president Puigdemont té una situació molt trista a l'exili. És un paper rellevant per al món independentista. Però no hi ha cap lideratge que estigui per sobre de país: l'important és el col·lectiu", ha recalcat en una entrevista a Europa Press.\nSegons Pascal, des del respecte que té a l'expresident català, discrepa políticament de la seva "to personalista" a l'hora d'enfocar el procés independentista. "La sensació que dóna és que aquí alguns han marcat el que està bé i el que no està bé", ha retret la dirigent del PNC, que considera que en els últims anys s'han fixat postulats marcats i amb pocs matisos que, a Segons la seva opinió, atreuen molt però són poc efectius.\nDesprés que Puigdemont hagi constatat dubtes del PDeCAT durant el procés independentista quan el partit ho encapçalava Pascal, ella ha defensat que no s'ha mogut de les seves posicions i sempre ha buscat "aquest pragmatisme i una manera de fer política que suma gent i no resta ".\nEn la seva opinió, l'independentisme ha comès errors, com fixar terminis concrets per dur a terme els seus objectius, de manera que prefereix "trigar una mica més, arribar amb institucions fortes i amb més gent al voltant, de córrer molt, imposar determinades opcions i arribar amb les institucions més debilitades ". Així, ha apel·lat a enfocar d'una altra manera el procés independentista i a entendre "la globalitat dels 7,5 milions de la societat catalana, i no només la dels que van votar en l'1-O".\nPer Pascal, el PNC cobreix com a partit nou un "espai orfe" amb una proposta política que busca aglutinar un espai central que sumi un catalanisme que vagi des del sobiranisme a l'independentisme, enfortir l'autogovern i les institucions, i defensar polítiques social liberals, la economia de mercat i la justícia social.\nEL QUE EL PNC HAGUÉS VOTAT\nEn base a això, ha deixat clar que al Parlament hagin votat en contra de l'augment de l'impost de successions i donacions, i de la regulació dels preus del lloguer, que aquesta setmana s'ha aprovat amb el suport de JxCat, ERC, els comuns i la CUP davant del rebuig de Cs, PSC-Units, els quatre diputats del PDeCAT integrats en JxCat i els dos diputats de Demòcrates integrats a ERC. Sobre el vot a favor de JxCat, ha assegurat que no li sorprèn perquè, al seu parer, han seguit postulats més propis "de polítiques d'esquerres que de centralitat política".\nEn relació al fet que els quatre diputats del PDeCAT votessin en contra, trencant així la disciplina de vot de JxCat, ha demanat veure "si és un vot tàctic o de coherència" i si té vocació de continuïtat en el temps.\nL'ESTRANY SILENCI DE MAS\nPreguntada sobre l'expresident de la Generalitat Artur Mas davant la ruptura de JxCat i el PDeCAT, Pascal ha respost que el desconcerta aquest silenci, "una mica estrany", però creu que es pronunciarà.\nI és que, segons ella, l'opinió de Mas -amb el qual manté relació i a què valora molt- ajudarà a aclarir la situació en l'espai: "Seria positiu que Mas expliqués com ho veu. Suposo que ho farà".\nURGEIX A CELEBRAR ELECCIONS\nA més de considerar urgent i necessari que es celebrin eleccions a Catalunya, ha retret al president de la Generalitat, Quim Torra, "posar en risc la institució per una pancarta" i haver-la debilitat, a l'espera que el Tribunal Suprem (TS) ratifiqui o no la seva inhabilitació.\nAl preguntar-li com hauria de reaccionar l'independentisme si inhabiliten Torra, Pascal ha apel·lat a una defensa conjunta de la institució, de la Presidència i del que representa la Generalitat, però li agradaria que "això no provoqués noves desobediències i decisions que formen part més de l'activisme que de la política de les coses ben fetes ".\nA DISPOSICIÓ PER A SER LA CANDIDATA\nAmb la voluntat de concórrer a les eleccions, Pascal ha assegurat que encara no han decidit qui encapçalarà la llista del PNC, però ella està a disposició del que li demani el partit: "Si es em demana, ho valoraré. Si creuen que sóc la persona que pot aportar aquest punt de coherència políticament, i de treball a un projecte com el PNC, aquí estic".\nTambé ha assegurat que el PNC està disposat a parlar amb tothom, però no mantenen "ara mateix cap conversa formal oberta", tampoc amb el PDeCAT.\nSobre si s'obre una oportunitat per acostar-se al PDeCAT després d'haver desmarcat de JxCat, ha defensat que el partit que presideix David Bonvehí sumaria a l'espai que volen construir al PNC, però el PNC vol anar més enllà i abastar també a tots els que s'han sentit "orfes" en l'àmbit del catalanisme i el sobiranisme.\nEn relació a si noms com el de l'exconseller Santi Vila sumarien al PNC, Pascal ha puntualitzat que és una decisió que ha de prendre ell -amb qui comparteix amistat-, però deixant clar que té obertes les portes del partit: "És una persona molt valuosa ".


07/04/2018 Pau Juvillà\nEl 7 d’agost del 1978 Cipriano Garcia, membre fundador de les Comissions Obreres i diputat comunista, inaugurava el local del PSUC al barri de la Mariola. Era el segon local que tenia el partit i ho feia en un barri amb un potent moviment veïnal fruit de la lluita per habitatges dignes que havien dut a terme, de manera sostinguda i tossuda les veïnes i veïns.\nUnes reivindicacions veïnals que es van enllaçar en el moviment antifranquista que començava a engruixir-se i on els comunistes hi van tenir un pes i una significació important. El PSUC i posteriorment el PCC van tenir, en el barri, una força i una presència important que, poc a poc, anà guanyant el PSC. Així, el barri es convertí en un graner de vots dels socialistes.\nAvui, el barri de la Mariola és, “una zona de control social de la pobresa i així ho veuen els seus habitants”, tal i com descriu Juan Manuel Solís, i es troba encapsulat pels seus quatre costats, amb una barrera principal que conforma el Passeig de Ronda, el turó de Gardeny al sud, l’horta a l’oest i un “cordó” d’equipaments al nord que el separa del barri del Joc de la bola.\nLes darreres eleccions del 21D han situat com a vencedors al barri, de manera clara, a Ciudadanos amb 1.143 vots relegant al PSC a un segon lloc amb 661 vots, un fet que es va repetir en diferents barris de la ciutat. Els taronges també es van imposar a la Bordeta, Pardinyes, Balàfia, el Secà de Sant Pere o als Magraners (el 2015 va ser l’únic barri en el qual van vèncer els socialistes).\nÉs evident que existeix un mar de fons, un transvasament de vots, molt significatiu en barris populars que ha engrossit la dreta remasteritzada que suposa Ciudadanos, que amb respostes simples a solucions complexes ha assolit uns resultats molt positius per a la seva formació .\nPassades les eleccions del 21D la propera estació són unes municipals que poden suposar, per alguns municipis, la possibilitat de bastir governs amb propostes d’esquerres i amb la voluntat de construir República però que, vistos els precedents d’eleccions anteriors, veuen aquesta possibilitat amenaçada per la puixança dels partits del 155.\nLa possibilitat que partits amb polítiques de dretes i contraris a la construcció de la República Catalana és, sens dubte, una mala notícia per a qualsevol municipi.\nPerquè és evident que una part de la feina, important i significativa, es pot dur a terme des de les institucions més properes als ciutadans que poden veure, de manera concreta i pràctica, com la construcció de la República té una afectació, en positiu, en la millora de la seva vida quotidiana.\nN’és un exemple les accions de governs com Sabadell o Badalona en defensa i aplicació de les lleisque, aprovades pel Parlament de Catalunya, han acabat tombades pels tribunals d’excepció de l’Estat Espanyol. Mesures, per exemple, concretes envers la pobresa energètica o l’emergència habitacional i també en la defensa d’un procés constituent de baix cap dalt o d’una República sorgida del mandat popular del 1-O.\nPerò establint cordons sanitaris, limitant-nos a accions de gran espectre (necessàries i imprescindibles) sense anar als barris i entendre per què es produeix aquest transvasament de vots, lluitar per sumar més cadires als salons de plens amb les aliances necessàries sense fer el treball necessari als barris no farà canviar les tendències.\nCal anar als barris, a parlar dels problemes que perceben els ciutadans i ciutadanes i exposar les propostes concretes que tenim, (que les tenim!), explicar que suposarà la construcció d’aquesta República Catalana,\nCal treballar per fer aliances, coalicions, pre o post electorals respectant les dinàmiques locals i assegurant recollir les majors voluntats possibles mitjançant la formula de participació electoral que les permeti recollir en major mesura, però abans, durant i després obrim el focus perquè si releguem únicament aquesta mena de cordó sanitari a una lluita institucional per ocupar els governs municipals serà, en el futur, una lluita estèril


Comença una nova temporada per al Taekwondo Son Servera\nDesprés d’un final de temporada carregat d’èxits on els alumnes varen obtenir un segon lloc per equips en el III Trofeu Sant Joan 2012; 2 ors (Alícia Martínez i Joan Frances Bonilla), 2 plates (Luis Maldonado i Inés Remon) i 2 bronzes (Manolo González i Xavier Riera) en categoria infantil; i 4 ors (Eva Pons, Laura Martínez, Guille Sureda i Jose Pedro Fernández), 4 Plates (Adam Maldonado, Coral Bajo, Miquel Àngel Nebot i Enric López) en categoria d’adults, es feia més que merescut donar-los l’enhorabona pels bons combats aconseguits, ja que el torneig era d’àmbit nacional amb la participació de diversos equips de Catalunya i de Tenerife.\nTambé volem agrair al nostre patrocinador –l’Ajuntament de Son Servera- i als col·laboradors el seu suport, ja que sense ells això no seria possible, mil gràcies!\nDesprés de les vacances d’estiu, reprenem les classes perquè els alumnes es posin a punt ben aviat i tornin a l’atac, amb piles carregades i ganes de tornar a fer esport, sobretot si és el que t’agrada, com ara l’art marcial que practicam. Esport i disciplina és la combinació perfecta per trobar-se bé amb un mateix tant físicament com mentalment, i després de tornar a entrenar també comencen les noves competicions, que són les que acaben de motivar els alumnes.\nDesprés de la presentació de l’equip, tornam a la rutina i a la preparació de les competicions. Els nous horaris de classe, on intentam que sobretot els petites i petites millorin les seves qualitats a través de la psicomotricitat, elasticitat i, com no, la disciplina que comporta un art marcial, són els següents:\nInfantils: dimarts i dijous, de 19.15 a 20.15 h\nAdults: dimarts i dijous, de 20.15 a 21.15 h\nEls dissabtes: classe especial per a competidors infantils i adults.\nEn aquesta nova temporada esperam tenir grans èxits per als nostres alumnes i ja tenim per davant un gran calendari: el setembre, Copa del Rei i Campionat de Balears Cadets; l’octubre, Campionat de Balears sub-21, Campionat de Balears Tècnica Infantil i, com a gran expedició, tenim pensat assistir al Campionat d’Espanya per Clubs, representant el poble de Son Servera al territori nacional; i després de l’èxit obtingut aquest any tornarem a assistir també a la Copa Catalana de Banyoles i a L’Internacional de Marina d’Or a Castelló, on el darrer any vàrem obtenir 3 medalles.\nTambé animar-vos a tots a practicar el nostre esport, ja que el cos t’ho agraeix, per això volem convidar-vos a venir a provar-ho i així conèixer una mica millor l’art del TAEKWONDO.