Una exposició sobre conceptes ecològics i una xarrada sobre menjar xocolate de forma sana centren la nova temporada de Ciutat Ciència a Quart de Poblet - Nou Horta\nDijous, 11 Octubre 2018 10:58\tEscrit per Redacció Publicat en Quart de Poblet - VAL Vist 175 vegades\nEsta tardor l'agenda de Ciutat Ciència a Quart de Poblet comença la seua programació amb l'exposició “Excreta”, que es podrà visitar del 2 al 16 de novembre en el Centre Municipal de Joventut (Carrer de la Torreta, 1). Esta mostra, a través d'un tema aparentment tabú, transmet amb rigor i humor conceptes ecològics, i qüestions socials a fi de fomentar la cultura científica. L'exposició ha sigut realitzada pel Museu Nacional de Ciències Naturals del CSIC.\nCiutat Ciència es va llançar al març de 2012 i ha tingut el suport de l'Obra Social ‘La Caixa’ fins a juliol de 2018. Actualment formen part del projecte més de 40 localitats de tota Espanya, quatre d'elles en la Comunitat València (Aspe, Les Valls, Quart de Poblet i Villena). Al llarg del curs 2018-2019 Ciutat Ciència continuarà creixent amb la incorporació de noves localitats.\nModificat el Dijous, 11 Octubre 2018 10:59\nMés en esta categoria: « Quart de Poblet rep 3 Flores d'Honor i se situa entre els millors puntuats en els premis Viles en Flor Comunitat Valenciana\tPP Quart de Poblet: Mesos d'abandó han portat als habitatges pròxims al Molí de Animeta a patir les olors d'una avaria en el polígon »


Banda Primitiva de Llíria · bandaprimitiva.org - Benvinguts a la nova web 4.0\nInici Notícies Societat Benvinguts a la nova web 4.0\nBenvinguts a la nova web 4.0\nDesprés de quasi 3 mesos de treballs arriba la 4a versió de la web de l’Ateneu Musical i d’Ensenyament Banda Primitiva de Llíria (vegeu l'historial de versions). La primera versió data de l’any 2000 i la segueixen les versions del 2004, 2007 i l’actual.\nLes novetats més destacables de la nova versió són:\nNova interfície que facilita la lectura i aprofita millor l’espai.\nFòrums: els hem deixat solament per a usuaris registrats, reduint el nombre de salons a un únic general.\nBlog del Grup de Teatre:canvi de disseny i noves utilitats. Tot a càrrec de Carlos Martínez.\nCoral Polifònica: disposa d’una nova secció.\nCorreu gratuït: oferim als músics de les nostres formacions una adreça de correu amb el domini bandaprimitiva.com. La gestió web del correu es fa mitjançant el gestor de Gmail, per tant té les funcionalitats més avançades. A més es pot configurar qualsevol gestor de correu POP3.\nFacebook: hem creat un grup per a que pugueu estar informats de totes les novetats.\nRàdio: a partir de setembre començaran les emissions de la ràdio online de la nostra Societat, convertint-nos en la primera banda que ofereix este important servei.\nAçò seria el més destacable. A més, trobareu algun altre detall nou o millorat.\nSi trobeu qualsevol errada teniu algun dubte podeu comentar-ho més avall.


Remar junts per fugir de la precarització | Teatre | La República\nRemar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització + Remar junts per fugir de la precarització E-mail\nUn detall d'"Akelarre" TONI MÁRQUEZ.\nUn detall d'"Elles#Cosas de chicas" LA MELANCÓMICA.\nImatge promocional de "Boira a les orelles" MARGA PARÈS.\nRemar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització Remar junts per fugir de la precarització E-mail\nJúlia Boixader Duñó “La seva força i la seva picardia són contagioses!”\nAnna Molinet “Les mal anomenades limitacions físiques sovint són socials”\nLaura Ulldemolins “L’obra parla de les contradiccions de ser feminista”\nEl sector cultural està amb l’aigua al coll. Si encara hi sales ha que no es veuen obligades a tancar, pateixen cada dia per tirar endavant els seus projectes. La Llarga i tantes altres companyies fan representacions per a menys públic que persones en escena. Ja ningú no es pot permetre fer-se gran, ni ser massa jove, ni quedar-se embarassada. Els que són damunt de l’escenari i els que ho fan possible des de darrere treballen en múltiples projectes alhora, perquè això de focalitzar i respirar tranquils ja no es porta. Ja no es tracta de professions precàries, és tot el sector el que està precaritzat. El vaixell s’enfonsa, i si no cridem prou semblarà que el dolç naufragar del lliure mercat ens sembla natural i que uns han de morir perquè d’altres puguin viure. Si aquest discurs ens fa tremolar a tots i a totes, ha arribat el moment de remar en la mateixa direcció. És hora d’escoltar-nos i de sentir-nos germans de lluita. Perquè el 0,65% del pressupost de la Generalitat ofega l’esperança i el 2% ha de ser la llum per a tots. De ganes, idees i amor, en la cultura, no en falten.\nAquest podi de Novaveu per al mes de març l’hem elaborat la Cristina, la Laura, la Joana, la Júlia, la Paula, el Martí, el Nil, l’Anna, la Maria, la Mar, l’Alba i la Judit.\nA Elles #cosasdechicas es fa una crítica feroç, mitjançant un humor agut i irreverent, de tots els estereotips masclistes que configuren el nostre imaginari sobre què és i com es comporta una dona. Les integrants de La Melancómica no tenen cap mena de pudor a l’hora de destrossar tots els imperatius que el sexisme ens imposa. L’espectacle barreja diàlegs, monòlegs i cançons que ofereixen diversió assegurada i alhora donen molt material per reflexionar. No us la podeu perdre per l’energia que desprenen les actrius: la seva força i la seva picardia són contagioses!\nTeatre del Raval. Dissabtes, 22.30 h, sense data de sortida\nELLES#COSAS DE CHICAS\nBoira a les orelles és una obra que parla sobre la sordesa, la inclusivitat, la diversitat funcional i les etiquetes. Què vol dir ser sord? Quines barreres existeixen? (I quines es construeixen?). En clau d’humor i a través d’històries reals inspirades en la vida de l’escenògraf de la companyia, l’Enric Romaní, els Pirates teixeixen una trama repleta d’anècdotes i vivències. Perquè l’Enric, malgrat que és sord, és músic, i ha anat a l’escola i a la universitat. Amb aquesta proposta, Pirates s’endinsa en una crítica a la suposada normalitat, i evidencia que, malgrat les mal anomenades limitacions físiques, molt sovint són socials, les que construïm com a societat, les que s’acaben alçant com grans murs per esquivar. Un músic sord és, potser, la millor manera de posar en dubte aquests estereotips.\nEl Maldà. De l’11 de març al 12 d’abril\nLa jove companyia The Feliuettes ens proposa una obra engrescadora que parla de les contradiccions de ser feminista. Amb tocs d’humor, s’entrellacen gags ideats per artistes com Clàudia Cedó, Mireia Giró i Cristina Clemente. Les tres protagonistes estan prou preparades per ser acceptades al món de La Gran Vagina? Ho podreu descobrir en la gira per pobles i alguns centres cívics de Barcelona que farà la companyia durant el mes de març, així com també a El Maldà, a partir del 18 de maig, per a les més despistades.\nEl Maldà. Del 19 de maig al 19 de juny\nLa República 29-02-2020, Pàgina 39


Les famílies de persones amb dany cerebral adquirit demanen més recursos i visibilitat - À Punt\nLes famílies de persones amb dany cerebral adquirit demanen més recursos i visibilitat\n26 d'octubre 2020 - 06:00\nA la Comunitat Valenciana, vora 56.000 persones pateixen dany cerebral adquirit, la principal causa de discapacitat a Espanya.\nAquest dilluns és el Dia Nacional del Dany Cerebral Adquirit (DCA) i, amb motiu d'aquesta commemoració, l'associació Nova Opció de València aprofita per a homenatjar els familiars de les persones amb aquesta lesió. L'associació assegura que són fonamentals per a assolir els objectius terapèutics.\nEls familiars de les persones amb DCA es converteixen en cuidadors, fonamentalment dones que es veuen abocades a un canvi de vida sobtat i crònic. Per això, Nova Opció demana a l'administració un major nombre de recursos i més visibilitat.\nEl dany cerebral adquirit és una lesió sobtada al cervell i la majoria de vegades (un 80%) és produïda per un ictus. Altres causes són traumatismes cranioencefàlics i tumors cerebrals. Cada any 12.000 persones pateixen una lesió cerebral aguda sobrevinguda al nostre territori.


L’objectiu d’aquesta activitat és identificar les diferents modalitats d’organització de la prevenció en l’empresa, analitzant i interpretant la normativa en vigor, identificar els requisits legals que obliguen a l’adopció d’un determinat model d’organització, en funció de diversos paràmetres de l’empresa, i determinar la/les modalitats organitzatives de la prevenció més adequades en diferents supòsits.\nSeguidament us plantegem una sèrie de característiques o situacions amb les quals es troben diferents empreses. Es tracta de determinar quina o quines modalitats organitzatives de la prevenció es poden establir, justificar-ne la resposta i valorar quina o quines modalitats serien les més apropiades per a cada cas.\nL’empresari propietari d’una fusteria que disposa de dos centres de treball, amb 12 treballadors, que hi treballa habitualment, que coneix tots els llocs de treball perfectament i que té el curs de nivell intermedi de tècnic de prevenció de riscos.\nL’empresari d’una pirotècnia amb diferents centres de treball, amb 350 treballadors, que hi treballa habitualment, que coneix tots els llocs de treball perfectament i que té el curs de nivell intermedi de tècnic de prevenció de riscos.\nL’empresari d’una merceria amb un únic centre de treball, amb vuit treballadors, que hi treballa habitualment, que coneix tots els llocs de treball perfectament i que té el curs de nivell intermedi de tècnic de prevenció de riscos.\nLes possibles modalitats organitzatives de la prevenció d’entre les quals pot triar l’empresari són:\nDesignar un o més treballadors.\nConstituir un servei de prevenció propi (SPP).\nConcertar aquesta activitat amb algun servei de prevenció aliè (SPA).\nJustificació i valoració:\nL’empresari no pot assumir directament la gestió de la prevenció a la seva empresa. Com que l’empresa disposa de dos centres de treball, el nombre màxim de treballadors són 10, i la fusteria disposa de 12 treballadors.\nL’empresari pot designar un o més treballadors per assumir la prevenció de la seva empresa. En aquest cas, el límit de treballadors és de 500 (249 treballadors si la seva activitat està inclosa en el RD 39/1997, Reglament dels serveis de prevenció [RSP], que no és el cas). Només cal matisar que els treballadors designats han de disposar del nivell de capacitació corresponent a les funcions de PRL que vulguin desenvolupar.\nAquesta modalitat encaixaria perfectament amb les característiques de la fusteria. En aquest sentit, l’empresari pot constituir un servei de prevenció propi. Malgrat que la fusteria compleix amb tots els requisits per establir aquesta modalitat organitzativa, la dimensió de la fusteria (12 treballadors) fa que no sigui aquesta la modalitat més adequada.\nUn servei de prevenció propi quedaria sobredimensionat i seria molt costós per a aquesta empresa. La constitució d’aquests SPP implica el compliment d’uns requisits organitzatius molt exigents: disposar de les instal·lacions i els mitjans humans i materials necessaris, disposar de dues especialitats o disciplines preventives pròpies del nivell superior, disposar de tècnics suficients per dur a terme les funcions dels nivells bàsic i intermedi …\nL’empresari també pot concertar l’activitat preventiva amb algun servei de prevenció aliè. La concertació d’un SPA per part de l’empresari sempre pot ser una bona opció quan no està obligat a constituir un SPP, com és el cas.\nPer a les microempreses i les petites empreses, com és el cas d’aquesta fusteria, concertar la prevenció amb un SPA sol ser l’opció preferida, entre d’altres, per la manca de qualificació de l’empresari i dels treballadors per dur-la a terme i per la simplificació de la gestió de la prevenció (externalització de la gestió).\nEn aquest cas, l’empresari està obligat a consultar, prèviament a la concertació de l’activitat preventiva a un SPA, als representants dels treballadors i al comitè de seguretat i salut, els criteris que es consideraran per seleccionar l’entitat.\nFinalment, tot i concertar l’activitat amb un SPA, resulta del tot convenient que l’empresari disposi d’un treballador amb funcions de coordinador de prevenció. Les seves funcions seran complementàries a les del servei de prevenció: coordina i agilitza la comunicació entre l’empresa i el SPA.\nL’única modalitat organitzativa de la prevenció possible per a l’empresari és constituir un servei de prevenció propi (SPP).\nL’empresari només pot assumir directament la gestió de la prevenció en empreses amb 10 o menys treballadors o, fins a 25, si només té un centre de treball. En aquest cas l’empresa té 350 treballadors.\nA més a més, la fabricació, manipulació i utilització d’explosius i pirotècnia són activitats perilloses incloses expressament a l’annex I del RD 39/1997 RSP i, per tant, no és permès que l’empresari assumeixi directament la gestió de la prevenció.\nL’empresari tampoc pot designar un o més treballadors per assumir la prevenció de la seva empresa. En aquest cas, el límit màxim de treballadors si l’activitat està inclosa en l’annex I del RSP, com és el cas, és de 249 treballadors.\nNo es pot concertar la prevenció amb un servei de prevenció aliè quan es tingui entre 250 i 500 treballadors i s’hi desenvolupin activitats perilloses, com és el cas.\nL’empresari pot triar qualsevol de les possibles modalitats organitzatives de la prevenció, excepte la constitució d’un servei de prevenció mancomunat (SPM), el qual només es pot constituir quan diverses empreses desenvolupin les seves activitats en un mateix centre de treball, edifici, centre comercial, polígon industrial o àrea geogràfica limitada, o també entre empreses del mateix grup empresarial o entre empreses del mateix sector productiu. Evidentment, aquest no és el cas de la merceria.\nTal com s’ha explicat en el cas de la fusteria, per la dimensió de la merceria no sembla adequada la constitució d’un servei de prevenció propi.\nAixí, podem recomanar a l’empresari que designi un o més treballadors, que concerti amb algun servei de prevenció aliè (SPA) o que assumeixi ell personalment la gestió de la prevenció.\nEn aquest darrer cas, l’assumpció personal de l’empresari, l’empresa compleix amb tots els requisits:\nQue l’empresa tingui fins a 10 treballadors, o fins a 25 si només té un centre de treball. En aquest cas té 8 treballadors.\nQue l’empresari treballi habitualment en el centre de treball, com és el cas.\nQue l’empresari disposi del nivell de capacitació corresponent a les funcions de prevenció de riscos laborals que vulgui desenvolupar. En una merceria, les característiques de l’empresa des del punt de vista de la prevenció de riscos encaixen amb les funcions que pot realitzar una persona que disposi de la formació de nivell intermedi de tècnic de prevenció de riscos, com és el cas del propietari de la merceria.\nQue no siguin activitats preventives relatives a la vigilància de la salut dels treballadors. En aquest cas, el propietari de la merceria ha de concertar la vigilància de la salut amb un SPA.\nQue no realitzi activitats perilloses incloses a l’annex I del RD 39/1997 RSP. Les activitats pròpies d’una merceria no figuren en la relació d’activitats de l’annex I del RSP.\nLlista de verificació sobre la gestió del recurs preventiu\nL’objectiu d’aquesta activitat és sintetitzar els aspectes que cal tenir presents per a la correcta gestió de la figura del recurs preventiu.\nElaboreu una llista de verificació sobre els diferents aspectes que una empresa ha de tenir en consideració a l’hora de gestionar la presència de la figura dels recursos preventius en determinades activitats o tasques.\nTaula: Llista de verificació sobre la gestió del recurs preventiu\nELEMENTS DE LA GESTIÓ DEL RECURS PREVENTIU\n1. L’empresa té definides les funcions bàsiques del recurs preventiu: vigilar, instruir i, si està autoritzat, paralitzar l’activitat. Sí No NC\n2. L’empresa té definits els tres supòsits de l’art. 32 bis de la Llei 31/1995 de PRL, que estableix com a obligatòria la presència del recurs preventiu. Sí No NC\n3. L’empresa assigna el recurs preventiu quan els riscos es puguin agreujar o modificar, per la concurrència d’operacions successives o simultànies i que facin necessari el control de la correcta aplicació dels mètodes de treball. Sí No NC\n4. L’empresa assigna el recurs preventiu quan es realitzin activitats o processos reglamentàriament perillosos o amb riscos especials. Sí No NC\n5. L’empresa assigna el recurs preventiu quan sigui requerida per la Inspecció de Treball i Seguretat Social. Sí No NC\n6. L’avaluació de riscos laborals de l’empresa identifica les activitats d’especial perillositat o risc on es fa necessària la presència del recurs preventiu. Sí No NC\n7. La planificació preventiva de l’empresa determina com s’ha de dur a terme la presència del recurs preventiu. Sí No NC\n8. En situacions de concurrència empresarial, l’empresa que realitza les activitats especialment perilloses o que modifica o agreuja els riscos de les altres empreses assigna la presència del recurs preventiu. Sí No NC\n9. Si es contracten activitats no pròpies per ser realitzades en el centre de treball de l’empresa, els contractistes designen el recurs preventiu. Sí No NC\n10. El recurs preventiu nomenat és un o més dels següents: treballadors designats de l’empresa, membres del Servei de Prevenció Propi (SPP), membres del Servei de Prevenció Aliè (SPA) concertat, treballadors de la mateixa empresa (no membres del SPP ni treballadors designats). Sí No NC\n11. El recurs preventiu en obres de la construcció és nomenat pel/pels contractista/es principal/s. Sí No NC\n12. Les persones assignades com a recurs preventiu disposen de la formació i la capacitat per controlar el compliment estricte dels mètodes de treball i el control dels riscos de l’activitat i, si és necessari, han rebut formació complementària i específica referida als riscos que vigilen. Sí No NC\n13. El recurs preventiu disposa d’una formació específica en PRL corresponent, com a mínim, a les funcions de nivell bàsic, i quan el recurs preventiu desenvolupa també les funcions de persona coordinadora d’activitats preventives, disposa la formació específica en PRL corresponent, com a mínim, a les funcions de nivell intermedi. Sí No NC\n14. El recurs preventiu assignat és suficient en nombre i disposa dels mitjans i recursos necessaris per desenvolupar les seves funcions. Sí No NC\n15. L’empresa informa i instrueix el recurs preventiu sobre les activitats, els llocs de treball i les mesures preventives a vigilar. Sí No NC\n16. El recurs preventiu roman present en el centre de treball durant el temps que es mantingui l’activitat per a la qual s’ha determinat la seva presència. Sí No NC\n17. El recurs preventiu no suposa un risc addicional durant la seva presència. Sí No NC\n18. L’empresa expedeix una acta de nomenament com a recurs preventiu i la fa arribar a la persona assignada com a tal. Sí No NC\n19. Són incompatibles les funcions del recurs preventiu amb les del delegat de prevenció. Sí No NC\n20. Són compatibles les funcions del recurs preventiu amb la persona coordinadora d’activitats preventives i incompatibles amb la persona coordinadora de seguretat i salut durant l’execució de les obres de construcció. Sí No NC\n21. Són compatibles les funcions del recurs preventiu i les de treballador amb altres funcions. Sí No NC\n22. La presència del recurs preventiu aconsegueix millorar i complementar les mesures de protecció o prevenció previstes per l’empresa. Sí No NC\n23. El recurs preventiu compleix amb les seves funcions de vigilància i només vigila les activitats per a les quals està nomenat. Sí No NC\n24. El recurs preventiu comprova l’eficàcia de les activitats preventives previstes en la planificació preventiva. Sí No NC\n25. El recurs preventiu, quan detecta absència, insuficiència, deficiència o inadequació en el compliment de les activitats preventives, dona instruccions als treballadors per al correcte i immediat compliment de les activitats preventives i, si no ho pot resoldre de forma immediata, ho comunica a l’empresa afectada. Sí No NC\n26. Quan l’empresa afectada és informada pel recurs preventiu del deficient compliment de les activitats preventives pren les mesures necessàries per corregir-les. Sí No NC\n27. El recurs preventiu queda identificat davant la resta de treballadors. Sí No NC\nSupòsits amb presència del recurs preventiu\nL’objectiu d’aquesta activitat és relacionar casos on es fa necessària la presència i/o constitució dels recursos preventius.\nProposeu exemples de processos, activitats o tasques concretes per a cadascun dels supòsits on la normativa estableix la necessitat de nomenar la presència del recurs preventiu per a la vigilància i el control de l’estricte compliment de l’activitat preventiva establerta en la planificació preventiva.\nL’art. 32 bis de la Llei 31/1995 de PRL determina tres supòsits on la presència dels recursos preventius és obligatòria:\n1. Quan els riscos puguin veure’s agreujats o modificats en el desenvolupament del procés o l’activitat, per la concurrència d’operacions diverses que es desenvolupen successivament o simultàniament i que facin necessari el control de la correcta aplicació dels mètodes de treball.\nEn una empresa d’estampació de metall es realitzen simultàniament activitats de plegat de metall i tasques de manteniment preventiu de les màquines plegadores.\nEn una empresa es porta a terme successivament el subministrament mitjançant camions amb tanc criogènic de diferents gasos liquats: oxigen, nitrogen, hidrogen (gas), argó, diòxid de carboni…\nEn les piscines municipals d’un poble es desenvolupen simultàniament activitats de tractament de l’aigua mitjançant clor i amoníac i activitats adreçades a alumnes de primària.\n2. Quan es facin activitats o processos que reglamentàriament siguin considerats com a perillosos o amb riscos especials.\nUna empresa està substituint un parallamps situat a 15 metres d’altura. L’accés al parallamps presenta dificultats i només es pot fer des del carrer mitjançant una grua elevadora, utilitzant cordes i arnesos.\nEls treballadors d’una empresa d’instal·lació de cable de fibra òptica realitzen una rasa de 3 metres de profunditat en un carrer de Barcelona.\nUns treballadors realitzen la neteja d’un dipòsit de 30.000 metres cúbics utilitzant un desincrustant industrial. El dipòsit té un accés estret i la neteja es fa des del seu interior.\nUna empresa fa treballs de manteniment i neteja de les hèlixs d’un transatlàntic mitjançant immersions amb equips subaquàtics.\n3. Quan sigui requerida per la Inspecció de Treball i Seguretat Social (ITSS).\nUna empresa ha de fer uns treballs de reubicació de maquinària i que impliquen la modificació de les connexions elèctriques; en tractar-se d’una activitat poc habitual on no és possible adoptar mesures de prevenció i protecció de caràcter permanent, la ITSS requereix la presència del recurs preventiu.\nEn una empresa del sector de la pirotècnia, els seus treballadors manipulen, transporten i utilitzen explosius. L’empresa no havia inclòs el transport d’explosius en la seva avaluació de riscos laborals i, tractant-se d’una activitat especialment perillosa, la ITSS requerirà la revisió immediata de l’avaluació de riscos i la modificació de la planificació de l’activitat preventiva, per tal de tenir prevista la corresponent assignació de recursos preventius.\nEn el cas de la pirotècnia anterior, l’empresa incorpora temporalment treballadors joves i sense experiència per a les tasques de neteja de les instal·lacions.


científics australians creen suplements d'algues per a vaques que redueixen les emissions de metà en un 80% - Totes Les Novetats\nUna empresa australiana ha produït un suplement dietètic a base d'algues per a vaques lleteres i de carn que elimina el 80% del contingut de metà emès pels animals.\nDave, llicència CC\nSi només el 10% dels ramats de bestiar mundial consumissin el suplement, creat per FutureFeed Ltd, seria el mateix que treure 50 milions de cotxes de les carreteres.\nProvat d’eficàcia durant cinc anys amb l’ajut de l’agència científica nacional australiana (CISRO), el suplement es basa en una espècie d’algues marines anomenades Asparagopsis i s’ha considerat segur per a l’ús vitalici de les vaques.\nA més, en notícies que faran que els amants de la carn de boví / ozó saltin d'alegria, ja s'han assegurat 13 milions de dòlars de cinc inversors per permetre a FutureFeed establir tota la cadena de subministrament, des del cultiu d'algues fins a la producció i distribució, i la companyia espera veure comercials volums de l’additiu per a pinsos subministrats al mercat australià de carn de boví i lactis a mitjans del 2021, amb els mercats internacionals següents.\nLLEGIR: Com un arquitecte indi aspira les emissions de carboni de l’aire i el converteix en rajoles elegants\nMés de mil milions de persones a nivell mundial depenen del bestiar que emet metà per a la seva subsistència, i la seva presència a les economies dels països desenvolupats i, el que és més important, al món en desenvolupament, és gairebé insubstituïble.\nSegons FutureFeed , la proteïna animal és l’única font fiable de proteïnes i micronutrients clau per a 1.000 milions d’habitants del món que experimenten inseguretat alimentària.\nCOMPROVAR: Kroger compra i redirigeix l’excés de llet dels agricultors lactis, enviant 50.000 galons al mes als bancs d’aliments\nNo obstant això, els eructes ungulats, una font de gasos d'efecte hivernacle perseguits des de fa molt de temps, representen un percentatge bastant baix de GEH al món, aproximadament un 5%.\nTot i això, la batalla per frenar el canvi climàtic fa que els científics estiguin preocupats per aquest 5% durant anys. Els experts són ràpids en assenyalar que els ungulats emeten metà, un poderós gas d’efecte hivernacle. És així unes 28 vegades més potents que el diòxid de carboni en escalfar la Terra durant cent anys i 80 vegades més potent al llarg de dues dècades, de manera que el seu impacte sobre l'atmosfera desmenteix el petit percentatge global.\nAfortunadament per als ramaders, els consumidors i els milers d’indústries que depenen de productes de vaca, com ara alimentació per a mascotes, cosmètics, productes farmacèutics i molt més, el metà només es manté a l'atmosfera durant 12 anys , en comparació amb el CO2cicle de vida d’uns 1.000.\nAixò significa que el suplement de FutureFeed només necessitarà uns anys abans d’esborrar pràcticament la petjada atmosfèrica de la producció de metà del bestiar.\n'FutureFeed permet que l'agricultura i el medi ambient siguin socis i no competidors, ajuda a superar les percepcions negatives de la indústria ramadera i ofereix als agricultors australians un avantatge en el mercat mundial com a primers adoptants d'aquesta innovació australiana', va dir el Dr. Larry Marshall, director general de CISRO dit .\n'FutureFeed està abordant alguns dels majors reptes que afrontem, inclosos la seguretat alimentària, la producció sostenible i el canvi climàtic, convertint la ciència en un producte real en mans de les empreses perquè puguin convertir-la en llocs de treball i en creixement econòmic'.\nMÉS: La capa de sòl amb pols de roca podria aspirar milers de milions de tones de CO2 de l’aire i augmentar els nutrients de les collites: estudi\nXarxa de bones notícies reportat a principis d'aquest any, amb un complement similar a l'all produït a Suïssa anomenat Mootral, que es va trobar que reduïa les emissions de metà de les vaques en un 30-38%; ni tan sols com FutureFeed, però la competència en el mercat és important per impulsar la innovació, fins i tot en sectors de “bé públic” com la reducció de carboni i, per tant, tenir dos suplements separats només augmentarà les possibilitats que les dues dècades següents acabin preocupacions de l’agricultura animal com a productor directe de GEH.\nCOMPARTEIX les bones notícies verdes amb els teus amics a les xarxes socials ...\ncat príncep michael\nGirl Ditches Vestit de princesa per convertir-se en comandant de la flota víking\nFuncions corporals més impressionants segons el vostre signe del zodíac\nSorpresa! 'Snacking de forma física' no implica realment menjar, però sí que estalvia temps al gimnàs\n15 tendències d'ungles que no haurien d'existir


Diversos actes recorden el militant independentista assassinat per l'extrema dreta\nValènciaL'assassinat l'11 d'abril del 1993 de Guillem Agulló va suposar, per a la generació que a principis dels anys 90 feia els primers passos en l'adolescència i la militància política, el descobriment d'una realitat molt més hostil de la que els seus llibres de text escolars els explicaven. Agulló era un jove independentista de Burjassot (Horta Nord), militant de Maulets, que celebrava la Pasqua a la localitat muntanyenca de Montanejos (Alt Millars) quan va ser atacat per joves de l'anomenat Komando Marchalenes IV Reich. Va ser assassinat d'una ganivetada. En el judici es va condemnar el militant d'extrema dreta Pedro Cuevas a 14 anys de presó –només en va complir quatre– i es van absoldre els altres quatre acusats.\nDos exemples del terrabastall emocional que aquest dimecres compleix 25 anys són el periodista i músic Miquel Ramos i el també periodista i exdiputat de la CUP al Parlament de Catalunya David Fernàndez. "L'assassinat del Guillem ens va fer obrir els ulls a allò a què ens enfrontàvem, que, com es va demostrar al judici, era un context molt advers", recorda Ramos. "La seva mort va ser un punt d'inflexió. Va ser un buit des del qual vam decidir construir", explica Fernàndez.\nL'impacte que va generar la mort del jove militant antiracista va ser reflectit per grups com Obrint Pas en l'enrabiada cançó 'No tingues por, que amb els anys va esdevenir un himne generacional. Una peça que va sintetitzar la indignació d'uns joves que, com confirma l'historiador i portaveu d'Acció Cultural del País Valencià, Toni Gisbert, "va impactar molt". "És cert que en la Transició ja hi havien hagut altres actes de violència –recordem, per exemple, l'assassinat de Miquel Grau [un jove alacantí, militant del Moviment Comunista del País Valencià, mort l'any 1977 com a resultat de la ferida d'un maó que li va ser llançat mentre participava en l'enganxada de cartells per la Diada del País Valencià d'aquell any]–, però el procés del Guillem ens va obrir els ulls".\nEl turment no es va aturar en l'assassinat. Va continuar amb un judici que per a Ramos va evidenciar "la impunitat de l'extrema dreta d'aquest país, la passivitat de certes institucions i el paper que juguen els mitjans de comunicació quan criminalitzen la víctima". Qui ho va patir més va ser la família. Ho explica Carme Salvador, la mare del Guillem, que defineix el procés com a "espantós": "Va ser una burla contínua. Vam comprovar que el tribunal protegia els nazis, i vam haver de patir com Cuevas es burlava de nosaltres. El tribunal no va valorar per què van matar el nostre fill. Afortunadament, el temps ha posat les coses a lloc, i avui en dia tothom sap que va ser un assassinat polític, que al Guillem el van matar per les seves idees".\nPer a Gisbert, que va exercir de portaveu de l'acusació popular durant el judici, el comportament del tribunal es va emmarcar en un "clima d'impunitat hereu d'una Transició que va permetre la pervivència de grupuscles d'extrema dreta". "Les seves agressions, amb una successió contínua d'atacs a immobles i persones vinculades a partits, entitats i associacions, no van ser mai investigades. Encara avui esperem una investigació sobre les bombes a la casa de Joan Fuster", afegeix Gisbert, que també recorda que la llibreria 3 i 4 de València ostenta el trist record de ser la més atacada d'Europa.\nDiverses entitats demanen a l'Ajuntament de València que dediqui un carrer a la memòria de Guillem Agulló Prats I Camps / Acpv\nReconeixement que no convenç\nLa recuperació de la memòria de Guillem Agulló per part de les institucions es va iniciar ara fa dos anys amb una declaració institucional aprovada per unanimitat per les Corts Valencianes en què es va reconèixer que el jove va ser assassinat per "combatre el racisme i la violència feixista". A aquest procés, i aprofitant la celebració de la manifestació que cada any se celebra pels volts del 25 d'abril a València, en record de la derrota a la Guerra de Successió, i que enguany tindrà lloc el dia 21, s'hi sumarà la inauguració d'un passeig dedicat al jove independentista al Jardí de Vivers de la ciutat.\nEl retard a l'hora de batejar un espai amb el seu nom i la via escollida, un passeig en un parc i no un carrer, no satisfà ni familiars ni entitats. Ho explica Guillem Agulló pare: "El passeig no ens agrada. Voldríem un carrer. Allò és un racó que cal anar a veure'l. Ells saben que hi estem en desacord, però no disgustats. Fem el retret, però també entenem que al País Valencià l'esquerra està tocant el poder només amb les ungles, i que amb qualsevol relliscada el poden perdre. Aquí les acusacions de catalanisme estan a l'ordre del dia".\nTot i la seva comprensió, Agulló destaca que "hi ha ha uns quants valents que van reivindicar la figura del Guillem" quan patien moltes amenaces. "Era un moment en què ningú s'atrevia a posar en dubte la sentència que deia que allò va ser una baralla. Ara es reconeix que va ser un crim polític i les institucions s'apunten a la victòria. I benvingut sigui, però hem estat sols", afegeix.\nD'aquest greuge, l'activista Toni Gisbert en responsabilitza "una esquerra acomplexada", i assenyala com a principal responsable "el PSPV de Joan Lerma i després totes les institucions vinculades a aquest partit en aquell moment", tot i que, lògicament, "hi havia excepcions personals".\nPel que fa al valencianisme polític, Gisbert assenyala que malgrat que "la Unió del Poble Valencià i el primer Bloc Nacionalista Valencià no van ser capdavanters [en la reivindicació de la figura de Guillem Agulló], sí que han estat presents en totes les actuacions i sabíem que podíem comptar amb el seu ajut, igual que amb el d'Esquerra Unida".\nSobre aquesta solitud també reflexiona Carme Salvador, que destaca que a Catalunya "ens van comprendre de seguida". "Es van adonar que l'assassinat del nostre fill va ser una mort política. Allí hem parlat sempre amb més facilitat. Ací [al País Valencià] als actes sempre ens referíem al Guillem com una persona antifeixista i antiracista per no despertar cap antipatia, per bastir ponts. A Catalunya sí que podíem dir que era independentista".\nTambé destaca la reivindicació de la figura de Guillem Agulló duta a terme a Catalunya pel periodista David Fernàndez, que subratlla que el primer municipi que va dedicar un espai al jove militant independentista va ser Sallent amb la participació de l'aleshores regidora i després diputada al Parlament de Catalunya Anna Gabriel. Més tard s'hi van sumar altres ciutats com Vic i localitats valencianes com Simat de la Valldigna.\nTot i que hi ha un consens que certifica que durant els últims anys la violència de l'extrema dreta al País Valencià ha disminuït notablement, les agressions de l'últim Nou d'Octubre van revifar certs fantasmes als carrers de València. Amb tot, Ramos i Gisbert asseguren que a hores d'ara tan sols ens trobem davant un escenari potencial. Per al periodista, la seva evolució dependrà en bona mesura del paper que hi juguin els mitjans de comunicació. Una actuació que Gisbert també considera cabdal, ja que assegura que "patim una accentuació de la violència verbal que, a més, no dubta a utilitzar la mentida de forma habitual". Per a l'historiador, si el procés polític que es viu actualment a Catalunya hagués tingut lloc 40 anys enrere, "i amb la fortalesa de l'anticatalanisme d'aquells moments, al País Valencià hauríem patit molta la violència d'aquells que desitgen evitar qualsevol lligam entre els dos pobles".\nConcert en record del Guillem\nPer oposar-se a qualsevol reviscolament de la violència de l'extrema dreta, però sobretot per recordar el coratge d'aquells que durant anys van lluitar per la memòria de Guillem Agulló i la lluita que representava, aquesta nit el Palau de la Música de València acollirà un concert d'Ovidi4, l'autobatejada Columna Guillem Agulló que formen la cantant Mireia Vives, David Fernàndez, el guitarrista Borja Penalba i el poeta David Caño, en què també participaran altres artistes convidats. El lema del recital és senzill i simbòlic, 'Cuidem-nos', una proposta molt adequada per aconseguir que ferides tan profundes com la que es va obrir ara fa 25 anys a Montanejos cicatritzin del tot.


Papers desclassificats quantifiquen en 10.000 les víctimes de la massacre de Tiananmen - CCMA\nPapers desclassificats quantifiquen en 10.000 les víctimes de la massacre de Tiananmen\nLes notes de l'ambaixador britànic a la Xina revelen aixafaments massius, execucions, incineracions i que les tropes xineses van fer servir bales explosives\nRedacció 23/12/2017 - 17.44 Actualitzat 24/12/2017 - 21.21\nLa imatge que va quedar a la retina de tothom dels fets de Tiananmen: un home atura la columna de tancs de l'exèrcit xinès\nUn alt responsable del govern xinès va estimar que almenys 10.000 persones van morir en la massacre perpetrada per les autoritats contra els estudiants concentrats a la plaça de Tiananmen al juny de 1989.\nAquestes informacions s'inclouen en una sèrie de cartes de l'aleshores ambaixador britànic, Alan Donald, que s'han desclassificat ara.\nL'ambaixador britànic va enviar diversos telegrames al Ministeri d'Exteriors del Regne Unit el 5 de juny del 1989, l'endemà del gruix de la matança. En una d'aquestes missives, va indicar que una persona, el nom de la qual va ser eliminat del document per motius de seguretat, li va traslladar aquesta informació procedent d'un membre anònim del Consell d'Estat Xinès.\nXina va informar de 200 morts\nLa xifra de 10.000 morts supera en molt les que fins ara s'havien donat de la massacre. En el seu moment, la Creu Roja de la Xina va indicar que 2.700 persones havien mort en l'onada de repressió contra els opositors al règim comunista.\nEl govern de Pequín mai va reconèixer la massacre. Un responsable de l'exèrcit va assegurar que els soldats no van disparar ningú i que van ser "bales perdudes" les que van posar fi a la vida de les 200 persones recollides en l'estimació oficial.\nL'any 2014, la revista Next apuntava la possible xifra de 10.454 morts i més de 40.000 ferits i citava documents de la Casa Blanca.\nSegons explica l'ambaixador anglès a les seves cartes, els responsables directes de la massacre van ser els integrants de la divisió 27 de Sanxhi, que qualifica d'"illetrats en un 60 per cent i de primitius". Diu que "no se'ls va informar de res durant 10 dies i, simplement, se'ls va comunicar que participarien en un exercici televisat".\nL'exèrcit va rebre llum verda per executar l'operació la nit del 3 de juny. Hi van participar, segons el relat del diplomàtic 27 vehicles cuirassats que van obrir foc contra la multitud "abans d'atropellar-los". En la massacre, hi van participar gairebé una trentena de franctiradors i tots els militars disparaven amb bales explosives, prohibides pel Dret Internacional.\nL'atac es va fer sense previ avís. "Els estudiants havien rebut la informació que tenien l'ordre d'abandonar la plaça, però els cuirassats van atacar només cinc minuts després que en van tenir coneixement", segons les fonts de l'ambaixador, que descriuen escenes dantesques.\nExplica que "els van atropellar una vegada i una altra fins que van fer "pastís de carn". Les restes van ser recollides per una excavadora, incinerades i llençades pel desguàs".\nEls responsables de la massacre van crivellar fins i tot una ambulància de l'Exèrcit que anava a evacuar els ferits, i un oficial de l'Exèrcit va ser executat pels seus propis homes quan va començar a expressar els dubtes sobre l'operació. Els seus subordinats van explicar després que tenien ordre de fer-ho o, en cas contrarmi serien ells mateixos els executats, també segons els informes diplomàtics.


Enric I. Canela » Blog Archive » Interacció universitat – indústria\nLlegia que la University Industry Innovation Network (UIIN) i l’Associació Catalana d’Universitats Públiques (ACUP) organitzaran conjuntament la conferència internacional ‘University-Industry Interaction’ a Barcelona els propers 23, 24 i 25 abril 2014 al CosmoCaixa. L’edició de 2013 va tenir lloc al maig passat a Amsterdam i va reunir més de 330 participants procedents de 48 països que representaven una àmplia varietat d’institucions d’educació superior que es van reunir amb empreses per discutir i compartir informació sobre els reptes actuals i les solucions en Interacció Universitat -Empresa. Aquest any a Barcelona es donarà continuïtat al projecte.\nUs podeu acostar al web. El titular és The University-Industry Interaction Conference goes to Barcelona! El programa és atractiu\nClassificat com a Articles Enric I. Canela, Empresa, R+D, Transferència de Coneixement, Universitat | No hi ha comentaris »


Beginning > Ministry of Public Administrations > El Govern ha aprovat un total de 837 places dins l'oferta p�blica d'ocupaci� Services\nEl Govern ha aprovat un total de 837 places dins l'oferta p�blica d'ocupaci� Most current:\t24/10/2008\nAmb aquesta oferta el Govern fa un clar esforç en un moment de crisi per treure el màxim nombre de vacants existents, i queda oberta a la concurrència de tots els ciutadans que vulguin participar a les corresponents oposicions.\nCal destacar que un 5 per cent de les places de funcionaris es destinaran a la integració laboral de persones que pateixen discapacitat. És aquesta una prova clara de la sensibilitat del Govern envers aquells ciutadans que pateixen qualque tipus d’impediment per a què puguin accedir a un lloc de treball dins l’Administració pública. Una altra dada a valorar és que un 30 per cent de les places de funcionaris es destinaran a promoció interna.\nLes convocatòries de cada cos i escala es duran a terme a partir de la propera setmana. Aquesta oferta ha comptat amb el recolzament de quasi tots els sindicats més representatius del col•lectiu d’empleats públics de la nostra comunitat autònoma. My web page


La política ens ha deixat | Jordi Serrano Blanquer\n← Els mercats maten les caixes\nEls Pirmi i l´escala de valors →\nLa política ens ha deixat\nUn cop celebrades les VII jornades de la UPEC amb gran èxit de continguts i de públic, se m’acudeixen algunes reflexions. Fa dos anys vam dedicar-nos a fer una anàlisi de la crisi sota el lema “Més enllà de la crisi”. L’any passat vam dedicar quasi tota la setmana a analitzar la desafecció prepolítica i la desafecció política. Algú s’estranya ara del que passa? A més vam analitzar i debatre sobre les conseqüències de la crisi i les propostes per sortir-ne, amb el lema “Les solucions passen per l’esquerra”. Aquest any hem analitzat les diferents formes d’enfrontar-se a la passió barroca pel diner amb el lema “Resistències”.\nPotser el problema que tenim no és que l’esquerra no tingui solucions, sinó que han privatitzat la política i cal renacionalitzar-la. No hem deixat nosaltres la política, la política ens ha deixat a nosaltres.\nExisteix, a més, una dificultat de connexió entre el món de les idees i l’acadèmic, amb el món de la política i d’aquests dos amb el món real, el carrer, i amb el món de les organitzacions socials.\nNecessitem, a més, recuperar el to i la utopia. Què és una utopia? No ho sabem. Per exemple, ho va ser acabar amb el servei militar, que per a vergonya de tots els progres el va acabar Aznar. Això sí, amb l’ajuda de centenars de milers d’objectors.\nÉs avui una utopia acabar amb les nuclears? Era una utopia fins que la trotskista radical Angela Merkel ho ha decretat mentre un descerebrat Joaquín Almunia ho continua predicant des de la UE en nom de l’esquerra!\nL’esquerra s’ha de plantejar un nou horitzó nacional en el qual no tenim full de ruta. Ens movem entre un atzucac del federalisme al qual el TC li ha fet una botifarra monumental i un independentisme que comença a esdevenir hegemònic però que també ha de saber formular els seus camins.\nI un darrer element, que és una paradoxa, és que els partits d’esquerres creuen que la culpa de la seva davallada es deu a haver pactat amb els altres partits d’esquerres. El cert, però, és que o jo m’equivoco del tot o l’esquerra continuarà essent als propers vint anys molt plural. Necessitem un nou paradigma, una nova estratègia.\nPotser que ja des d’ara l’esquerra nacional que faci una llei òmnibus a aplicar el dia després del proper govern d’esquerres. On queden tants pactes nacionals i plans nacionals? A vegades els progres som molt passerells.


La gota freda que va arrasar Múrcia i Alacant amb prou feines omple els embassaments\nLa gota freda que va arrasar la conca mediterrània amb prou feines omple els embassaments\nLa DANA va descarregar principalment a les zones de costa i no a les de l'interior\nDijous, 19/09/2019 - 17:39\nLa devastadora gota freda que va arrasar el sud-est peninsular amb riuades i inundacions amb prou feines ha solucionat la falta d’aigua en alguns embassaments. En termes generals l’estiu ha sigut «sec» en el seu conjunt, segons l’Agència Estatal de Meteorologia (Aemet), amb una precipitació mitjana a Espanya de 64 litres d’aigua per metre quadrat, un valor que queda un 14% per sota del valor mitjà del trimestre segons el període de referència (1981-2010). El juny va ser molt sec, amb unes precipitacions molt per sota del valor normal, seguit d’un juliol molt humit i un agost humit.\nEl dèficit de precipitació de l’any hidrològic ha estat fluctuant al voltant del 15% i el 16% per sota del normal el juliol i l’agost, i aquesta mitjana va baixar fins i tot un 12% com a conseqüència de l’«episodi extraordinari de precipitacions intenses entre els dies 10 i 15 de setembre». Els efectes de la depressió aïllada en nivells alts (DANA) van ser especialment visibles en una àrea entre Alacant i Múrcia, també al nord-est de Granada, on es dupliquen els valors normals. «La reserva hídrica no ha variat gaire malgrat totes aquestes precipitacions. La majoria han tingut lloc a la costa i no han alimentat els pantans tant com es podia esperar. Malgrat tot el Segura s’ha recuperat una mica», ha explicat aquest dijous el delegat de l’Aemet a Catalunya, Antonio Conesa, que també ha puntualitzat que habitualment les reserves del Segura acostumen a ser baixes atesa la pluviometria escassa de la zona i la gran capacitat d’embassament, i ara està al 26%. «La reserva del Segura acostuma a ser molt baixa i l’explicació és senzilla: plou poc i a més el consum és alt sobretot en regs per a l’agricultura, per tant és difícil veure grans reserves», ha afegit.\nReserva hídrica, el 19 de setembre del 2019:\nCantàbric Oriental 74%\nConques internes del País Basc 71,4%\nConques internes de Catalunya 59,5%\nTinto, Odiel i Piedras 63,3%\nConca mediterrània andalusa 53,1%\nFenòmens més extrems\nEls efectes de la ‘DANA’ van ser previstos amb prou antelació per l’Aemet, ha explicat Conesa, qui ha recordat les «alertes vermelles» fetes des de l’agència i considera fonamental prendre mesures preventives com la neteja dels rius, la creació de zones inundables per treure força a les riuades i deixar un marge de reserva per als pantans. «Un dels efectes esperats del canvi climàtic és que podem tenir uns períodes de sequera més llargs i quan plogui serà més intens. Tot pot arribar a ser més extrem», ha advertit Conesa.\nLa crisi climàtica també es tradueix en uns estius més llargs i més càlids. La tendència a Espanya és clara, segons les diferents anàlisis de l’Aemet. Sense anar més lluny, aquest estiu ha sigut el desè més càlid des de 1965. Els mesos de juny, juliol i agost han tingut en el conjunt d’Espanya un caràcter «molt càlid», amb una temperatura mitjana de 23,8 graus, un valor que queda 0,8 graus per sobre de la mitjana d’aquesta estació en el període 1981-2010. «Que nou dels 10 estius més càlids des de 1965 corresponguin al segle XXI mostren una tendència molt clara», ha apuntat el director de l’Aemet, que recorda que la temperatura està augmentant a tot el globus i aquesta evolució està «dins del que era esperable».\nAl llarg de l’estiu van ser freqüents els episodis de temperatures per sobre de les normals, però l’agència estatal destaca l’episodi càlid dels últims dies del juny i principis del juliol, en què «l’arribada d’una massa d’aire subtropical continental molt càlida i seca procedent del nord de l’Àfrica va donar lloc a un episodi càlid intens» que va afectar bona part de la península i les Balears. Les anomenades «onades de calor», ha subratllat Conesa, últimament també s’acostumen a produir el mes de juny, quan els dies són més llargs tot i que el juliol i l’agost siguin més càlids de mitjana.\nL’anomalia relacionada amb la temperatura més significativa va tenir lloc el juny, entre el 27 i el 29 de juny, amb les temperatures màximes registrades als observatoris de Tortosa (Tarragona) i Fabra (Barcelona). «En aquests dos punts criden l’atenció perquè hi tenim unes sèries centenàries i perquè el rècord de temperatura màxima absoluta se supera no només per unes dècimes sinó per dos graus o més. El salt és molt fort», ha explicat el delegat d’Aemet a Catalunya, dependent del Ministeri per a la Transició Ecològica.\nLa predicció per als pròxims dies a Catalunya\nDemà divendres continuarà la inestabilitat a Catalunya, amb xàfecs i tempestes que poden ser localment fortes a l’interior de la meitat nord. Dissabte augmentarà la inestabilitat i es generalitzaran i s’intensificaran els xàfecs, principalment a Girona i Barcelona. Les temperatures màximes patiran un descens generalitzat.\nSegons la previsió d’Aemet, la inestabilitat disminuirà a partir de la setmana que ve. El dia de la Mercè, 24 de setembre, s’espera un ambient estable i poc ennuvolat amb unes temperatures màximes que podrien estar entre els 24 i els 28 graus.\nFotogaleria | Las impactants fotos de la gota freda que fueteja el sud d'Espanya\nTemes: AEMET - Agencia Estatal de Meteorologia Múrcia Comunitat Valenciana


L'Ultra Pirineu es reinventa per l'edició 2021 - Pànxing\nLa prova de resistència per excel·lència de les comarques pirinenques, l’Ultra Pirineu, arriba a l’edició 2021 carregada de novetats i canvis substancials respecte a les seves edicions anteriors. La Trail Pirineu 56k i la Sky Pirineu 36k es fusionen en la Salomon Marató Pirineu 42k. La prova reina, l’Ultra, pateix modificacions menors, i el gran canvi el trobem en la mitja marató, que canvia d’escenari i passarà a sortir des de Bagà en comptes de Bellver de Cerdanya, punt que fins aleshores havia acollit la prova.\nL’Ultra Pirineu i la Marató formaran part del Spartan Trail World Championship\nLa Salomon Ultra Pirineu 100k manté la data de dissabte i el seu recorregut clàssic, però s’hi apliquen dues petites modificacions en el recorregut per millorar la seguretat dels participants, les quals sumaran uns km extres a la versió anterior, arribant als 100 km.\nEn primer lloc, els primers 6 km fins al “Paller de dalt” ara recorreran per pista forestal per evitar aglomeracions i permetre avançaments mantenint la distància. I en segon lloc varien els darrers 2 km fins a meta, que ara recorreran per la “via del Nicolau” i així evitar passar per la carretera de Gisclareny.\nA més, com a novetat d’aquest 2021, la SUP 100k entrarà a formar part de la categoria “Trail Ultra” (50 km o més) del Spartan Trail World Championship com a cursa “Crown Lavel”, que atorga la màxima puntuació als primers classificats, amb fins a 1.000 punts pel primer/a i amb 13.800 $ en premis en metàl·lic.\nTanmateix, neix la Salomon Marató Pirineu 42k amb sortida a Bagà el dissabte 2 d’octubre, i un recorregut que seguirà el mateix traçat de la Sky Pirineu 36k 2019 fins a “Vents del Cadí”, punt a partir del qual s’hi incorpora un nou tram d’ascens fins a la collada de Turbians abans de tornar a Bagà.\nLa nova Marató substituirà a l’antiga Sky Pirineu com a última cursa de les Golden Trail Series National, i també entrarà a formar part del Spartan Trail World Championship, en aquest cas en la categoria “Trail Run” (49 km o menys), i també com a cursa “Crown Lavel” amb uns premis en metàl·lic de 11.200 $.\nDescens des del cim de la Tosa d’Alp amb vistes a costat i costat de la serralada del Cadí Moixeró – Golden Trail Series\nCanvi de dia i d’escenari\nLa Salomon Mitja Pirineu 20k és la prova que més canvis presenta. En primer lloc, canvia de data, de dissabte a diumenge, i es trasllada de Bellver de Cerdanya a Bagà, mantenint els seus 20 km, però augmentant el seu desnivell a +1.250 m. El seu recorregut seguirà el primer tram de la SUP 100k fins al refugi de Rebost, des d’on s’iniciarà un descens cap a Gréixer pel camí de Cavalls del Vent, per enllaçar amb l’últim tram de la SUP 100k abans d’arribar a Bagà.\nI per si tot aquest reguitzell de proves no fos suficient, els amants dels quilòmetres verticals podran gaudir de la Molina Nit Pirineu kv, la qual mantindrà el seu format, recorregut i programa de sempre, igual que la Pirineu XS que tampoc varia.\nPrograma de curses\nA més a més, el pròxim 6 d’abril, els organitzadors reobriran el període d’inscripció a les proves que no hagin assolit el nombre màxim de participants.\nSi voleu més informació de l’esdeveniment, així com consultar el reglament de les proves, descarregar-vos els tracks de les curses i mantenir-vos informats de les últimes novetats de la Salamon Ultra Pirineu, podeu adreçar-vos al següent enllaç web.\nSi t’ha agradat llegir la notícia L’Ultra Pirineu es reinventa per l’edició 2021, també et pot interessar Berga Organitza el Campionat de Catalunya de Trail Running.


Fota Island Hotel and Spa Cork Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFota Island, Altres, Cork, Irlanda, - Veure al mapa\nExcel·lent 8,7 (1489 comentaris)\nBarri Altres Saint Luke's Cross Altres\nMés informació sobre Fota Island Hotel and Spa\nConvenientment situat a Cork, Fota Island Hotel and Spa és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Fota Island Hotel and Spa, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina coberta, spa estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Fota Island Hotel and Spa és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Cork.\nComentaris de Booking.com (1489)Comentaris d'Agoda (3)


60.445,51 ha (604,4551 km2)\nJosé Luis Martínez-Almeida (2019)\nMadrid és una ciutat espanyola, capital d'Espanya i de la Comunitat de Madrid. Amb una població de 3.273.049 habitants (2010) és la ciutat més poblada de la península Ibèrica, i la tercera de la Unió Europea, darrere de Berlín i Londres. La seva àrea metropolitana, amb 6.043.031 habitants segons AUDES, és la tercera més poblada de la Unió Europea, darrere de la de París i Londres.\nCom a capital de l'Estat, Madrid alberga les seus del Govern d'Espanya, el Congrés i el Senat, els ministeris, i les principals institucions i organismes oficials, així com la residència oficial dels reis d'Espanya. En el vessant econòmic, Madrid és un important centre financer i industrial, acull el principal mercat de valors del país, de nombroses empreses nacionals i algunes de les més grans corporacions del món. En el vessant internacional, acull la seu mundial de l'Organització Mundial del Turisme (OMT) i organitza la fira FITUR. Madrid és també un important centre cultural i compta amb tres museus referents internacionals: el Museu del Prado, el Museu Thyssen-Bornemisza i el Museu Reina Sofia.\nEl ple de l'Ajuntament, format per l'alcalde i els regidors és, d'acord amb la Llei de Capitalitat i de Règim Especial de Madrid, «l'òrgan de màxima representació política dels ciutadans en el govern municipal» i «exerceix les atribucions que li estan assignades expressament».\nLa Junta de Govern és l'òrgan executiu de direcció política i administrativa del municipi.\n1979 - 1983 Enrique Tierno Galván PSOE 19/04/1979 --\n1983 - 1987 Enrique Tierno Galván (1983-1986)\nJuan Antonio Barranco Gallardo (1986-1987) PSOE 28/05/1983 --\n1987 - 1991 Juan Antonio Barranco Gallardo (1987-1989)\nAgustín Rodríguez Sahagún (1989-1991) PSOE\nCDS 30/06/1987 --\n1991 - 1995 José María Álvarez del Manzano PP 15/06/1991 --\n2003 - 2007 Alberto Ruiz-Gallardón Jiménez PP 14/06/2003 --\n2011 - 2015 Alberto Ruiz-Gallardón Jiménez (2011)\nAna Botella Serrano (2011-2015) PP 11/06/2011 --\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Madrid&oldid=21341525»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 juny 2019 a les 18:11.


L'atur puja en 95.000 persones en el seu pitjor setembre\nJA HI HA MÉS DE 4,2 MILIONS DE DESOCUPATS\nL'atur puja en 95.000 persones en el seu pitjor setembre des del 1996\nA Catalunya, la desocupació ha crescut un 2,78%, l'increment percentual més elevat des del 2008\nDimarts, 04/10/2011 a les 09:13 CEST\nLa desocupació va pujar al setembre en 95.817 persones, un 2,32% més que a l'agost i gairebé el doble que el setembre passat, quan es van registrar 48.102 aturats més, i ja afecta 4.226.774 persones. Es tracta de la segona pujada consecutiva i el màxim repunt d'un mes de setembre des del 1996, segons les dades que ha difós aquest dimarts el Ministeri de Treball. En l'últim any, l'atur ha crescut en 208.981 persones (5,20%).\nA Catalunya, l'atur ha crescut en 16.282 persones, un 2,78% més que el mes anterior, xifra que situa el total d'aturats en 600.930, superant la barrera dels 600.000 desocupats per primera vegada des del mes d'abril. Catalunya és la segona comunitat autònoma on més ha pujat la desocupació, al darrere d'Andalusia, on s'han registrat 23.592 aturats més.\nEs tracta, doncs, del màxim repunt experimentat per l'atur en un mes de setembre des del 1996, any en què arrenca la sèrie històrica comparable. Fins ara, el pitjor setembre de la sèrie va ser el del 2008, quan la desocupació va créixer en 95.367 persones. El registre d'aquest any el supera lleument.\nPer sectors, al setembre el més perjudicat va ser el de serveis, on, després del final de la temporada de estiu, la desocupació va augmentar en 74.590 persones (el 3,09%), xifra que representa el 80% del total de desocupats del mes; seguit de la indústria, que va créixer en 3.776 persones (el 0,79%), i del col·lectiu sense feina anterior, que va augmentar en 18.986 persones (1,06% més). L'atur ha caigut en l'agricultura, on 1.350 persones van trobar feina (el -0,97%), i en la construcció, que va ocupar a 185 nous treballadors (el -0,03%).\nPer sexes, la pujada de la desocupació va afectar més les dones que els homes. Així, l'atur femení va créixer en 53.908 dones (+2,5%) respecte al mes d'agost, mentre que el masculí es va incrementar en 41.909 desocupats (+2,06%). D'aquesta manera, al finalitzar el setembre, el nombre d'homes en atur sumava 2.071.510, mentre que el de dones desocupades era de 2.155.234.\nDada "dura i negativa"\nLa secretària de Estat d'Ocupació, Mari Luz Rodríguez, ha reconegut que la dada del setembre és "dura i negativa", ja que gairebé duplica l'augment de l'any passat. No obstant, ha destacat que aquest increment de la desocupació posa de manifest el "caràcter estacional" del mercat de treball espanyol, ja que aquests acomiadaments s'han produït després d'uns mesos "molt positius" per al sector turístic per la campanya estiuenca de contractacions.\nTreball culpa les autonomies de l'augment de l'atur


Robotix I i II dilluns tarda – Robotix Penedès\nRobotix I i II dilluns tarda\nblogrobotix 2018 - 2019, Casal " La principal" a Vilafranca del Penedès, Robotix I i II dilluns tarda 0 Comment(s)\nHem construït i programat l’helicòpter, una construcció molt xula que fa girar les aspes molt ràpid gràcies a un sistema d’engranatges. A més, li hem afegit unes rodes amb motors i l’hem fet córrer mentre giraven les aspes. Ha quedat genial!\nEquip a punt\nL’equip “Salvem les plantes” està a punt per la wedo party. Portem setmanes treballant amb moltes ganes per tal que la maqueta i el pòster quedin genials, i la veritat és que ho estem aconseguint. Ja només queda una setmana!\nActivitat del coet\nHem fet l’activitat del coet, que consisteix en realitzar un coet que gràcies a la força que li proporciona una llançadora surt volant molt lluny. Ens han quedat genials!\nWedo party i jugador de futbol\nContinuem avançant amb moltes ganes el disseny i la construcció de la maqueta de la wedo party. Mica en mica va agafant forma, i la veritat és que està quedant genial.\nA més, també hem construït el jugador de futbol, una construcció on unes cames giren amb molta potència gràcies el motor i xuten una pilota. Hem estat jugant amb el jugador i hem fet un munt de gols!\nHem celebrat el Carnaval tot construïnt unes carrosses i uns reis Carnestoltes que hi anaven al damunt. Un cop acabades ens hem inventat alguna història protagonitzada pel rei Carnestoltes i al final de la classe les hem explicat davant dels companys. Han quedat genials!\nHem estat dissenyant diferents parts de la maqueta de la wedo party. Mica en mica va agafant forma. Estem molt animats!\nAvui hem fet un experiment científic que tractava sobre la diferència entre els estats sòlids i líquids. Hem après què és cada estat i quines diferències tenen. Però a més, hem descobert que hi ha materials que poden ser tant sòlids com líquids a la vegada i ho hem experimentat amb les nostres pròpies mans!\nblogrobotix 2018 - 2019, Casal " La principal" a Vilafranca del Penedès, Robotix I i II dilluns tarda, Totes 0 Comment(s)\nAvui hem practicat un aspecte important de la robòtica: la conductivitat elèctrica. Per fer-ho hem realitzat un circuit elèctric que havia d’encendre un led. A més, hem investigat per la classe quins materials són conductors de l’electricitat i permeten que el led s’encengui a través seu. N’hem trobat un munt!


Com a casa, res!: d’abril 2018\nPublicado por Teresa Cap comentari:\nPASTÍS SARA- MONA 2018\nDéu n'hi do la de mones que hem fet!! Com veureu gairebé totes de xocolata... Per què serà! Però bé, la de casa va ser una Sara, que feia molt temps que ni feia ni menjava.\nQuan dius un pastís Sara sempre penses que serà empalagós, per la crema de mantega, però us asseguro que aquesta és una recepta súper bona i que no es fa gens pesada.\nNo us decebrà, el pa de pessic, un genovès, tendre, esponjós, humit, i una crema de mantega suau i fina, gens empalagosa!\nUs animo a que la feu, és boníssima per a qualsevol ocasió!\nM'oblidava...aquest any les figures de xocolata també són fetes a comacasa-res!!! vaig suar una mica però finalment repte aconseguit!!!\n125 g de farina (de rebosteria)\n125 g de mantega pomada\nAmetlles laminades per a decorar (prèviament les torrem una mica, vigileu que es cremen de seguida...)\n* per a la cobertura de xocolata: 150g de xocolata 70%, 150 ml de nata, 75 g de mantega.\nDesfem la xocolata amb la nata a foc baix o al microones, afegim la mantega i remenm fins a tenir una crema ben fina i homogènia. El pastís ja farcit posar-lo damunt una reixeta amb un plat o safata a sota per a recollit la xocolata que caurà, aboquem la xocolata no la toquem perquè d'aquesta manera quedarà llisa, mirem que quedi tot ben recobert i deixem refredar una mica, decorem al nostre gust.\nEn un bol i millor amb batedor elèctric, batem molt bé els ous amb el sucre fins a tenir una barreja escumosa i blanquinosa, ens haurà triplicat el volum.\nIncorporem la farina poc a poc i amb l'espàtula l'anem integran amb moviments suaus, de baix a dalt.\nAboquem la barreja en un motlle de 20 cm, prèviament engreixat i enfarinat (traiem l'exés de farina).\nCoem durant 30 minuts a 180º, forn preescalfat.\nEn sortir del forn donem uns cooets al cul del motlle, segons els entesos diuen que eviten que s'abaixi.\nDeixem que refrefi una mica i desemmotllem sobre una reixeta.\nFer-lo el dia abans ens anirà millor, i si voleu el podeu fer quan tingueu temps i el congeleu dins una bosa o amb film, queda super bé (comprovat!)\nPer a la crema de mantega primer farem un almívar amv el sucre i l'aigua, hem d'aconseguir una textura de xarop espès.\nEn un bol on tindrem els rovells d'ous hi anem incorporant a poc a poc, fent un rajolí, l'almívar sense deixar de batre amb la batedora elèctrica, hem de continuar batent fins a tenir la barreja freda (aprox. 5 minuts). Incorporem la mantega i batem fins a tenir una barreja homogènia. La reservem uns minuts a la nevera per a que agafi cos i sigui més fàcil cobrir el pa de pessic.\nPer a l'almívar (per mullar el pa de pessic)\nFem bullir el sucre amb l'aigua i les gotes de llimona uns 3 minuts. Reservem\nLa base que serà la part més llisa és la que farem servir pel sobre de la Sara.\nDividim el pa de pessic en dos o tres capes iguals, les mullem amb l'almívar, escampem la melmelada d'albercoc a cada capa menys a la de sobre. muntem una sobre l'altra, recobrim tot amb la crema de mantega (laterals també) i allisem bé.\nNomés ens queda recobrir tot el pastís amb l'ametlla laminada torrada, tot ben recobert!\nSi voleu es pot empolsinar amb una mica de sucre llustre, jo acom era per a mona no ho vaig fer.\nDecorem al nostre gust, però queda tant bonica aquesta Sara que poques coses li calen...\nAra m'adono que als ous no els vaig fer foto...


Més de 600 alumnes llancen un missatge de pau en la cinquena cant\nNoticies » Societat 19 d'abril, 2018\n630 alumnes han participat en la cinquena cantada interescolar de segon cicle de primera ensenyança de l'Escola Andorrana. La pau ha estat el tema central de totes les cançons, que s'han interpretat en les llengües que s'estudien a l'escola, català, castellà, francès i anglès.\nLa sala del Prat del Roure s´ha omplert de gom a gom per acollir la cantada interescolar de l´Escola Andorrana. Una trobada que se celebra cada dos anys i que aplega alumnes entre 8 i 9 anys dels 8 centres de segon cicle de primera ensenyança.\nEl ministre d'Educació, Eric Jover, s'ha mostrat satisfet de "poder reunir nens de diferents parròquies en una cantada en què els docents també tenen un paper actiu important" i ha destacat "els temes al voltant de la pau, que tenen un valor afegit".\nEls joves cantaires acompanyats per tutors i mestres de música han pujat a l'escenari per cantar la seva peça. "Imagine", de John Lennon, ha obert el repertori transmetent un missatge clar, el desig de viure en un món en pau. La cap del departament de Música, Carme Vilana, ha explicat que van triar el tema "per les circumstàncies actuals". A més de la cantada, els alumnes han treballat el tema amb uns murals que s'exposaven a l'entrada.\nEls missatges de pau s´han fet arribar a través de les quatre llengües que s'estudien a l´Escola Andorrana, català , castellà, francès i anglès. "Al país blanc", interpretada pels alumnes de Sant Julià s´ha encarregat de recordar la crisi dels refugiats, mentre que "True colors", cantada pels alumnes de la Massana, ha posat la nota optimista. Finalment els més de 600 nens han tancat la trobada amb una cantada conjunta.


Hotel Café Bergschlösschen Bamberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Bundleshof 2, Bamberg Oest, Bamberg, Alemanya, 96049 - Veure al mapa\n"breakfast very delicious, i enjoyed salmon and walnut for th..."\nExcel·lent 8,5 (4322 comentaris)\nBarri Bamberg Oest Bamberg Oest Bamberg Town Center Bug Bamberg Oest Gartenstadt\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hotel Café Bergschlösschen és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bamberg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Museu Cerveseria Franconia, Antic Tribunal, Galeria Nacional Bavaresa són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Café Bergschlösschen asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Bamberg, faci de Hotel Café Bergschlösschen la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (868) Parelles (594) Viatgers en solitari (164) Famílies amb infants petits (25) Famílies amb infants grans (21) Grups (68)


Wrap de calçots i romesco - Cuines - TV3\nLa salsa romesco és rica en greixos saludables, anomenats monoinsaturats, procedents de l'oli d'oliva i dels fruits secs que conté.Amb la col·laboració de:\n25 g ametlles torrades amb pell\n25 g avellanes torrades amb pell\n2 filets de sardina fumada en oli\npa de wrap\nEmboliquem una cabeça d'alls, primer amb paper sulfurat i, finalment amb paper de plata. El posem a escalivar a la barbacoa durant uns 25', juntament amb 3 tomacons sense embolicar.\nUn cop escalivats, els traiem de la brasa i hi afegim sarments per aconseguir flama. I un cop tinguem la flama, hi coem els calçots fins que quedin negres i tous i els reservem embolicats amb paper de diari.\nPelem un gra d'all i en traiem el germinat. El posem en un pot amb aigua mineral i un cop bulli, el retirem i el posem en un bol amb aigua i gel. Fem el mateix escaldat de fred a calent, dos cops més, i el reservem.\nPiquem, en un morter, 25 g d'avellanes i 25 g d'ametlles. Hi afegim sal, pebre i l'all escaldat, que haurem tallat una mica abans per fer més fàcil la picada. Piquem el conjunt i hi afegim una llesqueta de pa, prèviament fregida i tallada. Tornem a picar i hi afegim la carn d'una nyora rehidratada.\nPosem tot el contingut del morter en un got de batedora i hi afegim un gra d'all escalivat i els tomacons, ja freds i sense pells. Ho triturem amb un bon raig d'oli d'oliva verge extra, un raig de vinagre i unes fulles de menta fresca.\nEscalfem a la planxa un pa de wrap.\nAgafem dos filets de sardina fumada amb oli i els tallem a tires.\nEstenem el pa de wrap i embetumem una de les cares amb el romesco. Damunt hi posem 4 calçots pelats i les tires de sardina. Emboliquem i ja es pot menjar.\nCalçots de Valls IGP\nWrap de calçots i romesco en 1 minut


Penzion Na Stavidle Uherske Hradiste República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 22 allotjaments a Uherske Hradiste.\nNa Stavidle 453, Uherske Hradiste Town Center, Uherske Hradiste, República Txeca - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Na Stavidle\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Uherske Hradiste, no busqui més enllà de Penzion Na Stavidle. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Penzion Na Stavidle asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, visites turístiques, ascensor, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Penzion Na Stavidle és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Uherske Hradiste.\nCal que informeu Penzion Na Stavidle de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (133)Parelles (43)Viatgers en solitari (22)Famílies amb infants petits (29)Famílies amb infants grans (1)Grups (38)


«Jo vull el que vol tothom: un sostre i una feina» - Diari de Girona\n«Jo vull el que vol tothom: un sostre i una feina»\nJesús, Ricardo i Adrià (nom fictici) expliquen com han viscut el confinament al pavelló que l'Ajuntament va habilitar per a la gent sense sostre a Palau i que tanca el 10 de juny. Critiquen que l'administració «no té una voluntat real d'ajudar» i afegeixen que han viscut amb condicions «molt precàries».\nclara julià 04.06.2020 | 01:16\nJesús, Ricardo i Adrià (nom fictici) són tres de les persones que s'han hagut de confinar al pavelló de Palau 2, habilitat per l'Ajuntament durant la pandèmia del COVID-19 per allotjar persones sense sostre i que tanca el pròxim 10 de juny, tot i que des del dia 27 de maig només ofereix serveis de menjar i d'higiene personal. Ara mateix, viuen al carrer. Expliquen com han viscut aquests dies de confinament i demanen que l'equip de govern no els ignori.\nAdrià, 54 anys i fuster de professió, relata que la pandèmia el va deixar sense feina i sense ingressos per pagar el lloguer. Fa més de quatre mesos que viu al carrer, dins el seu cotxe: «Jo quan em vaig quedar tirat vaig anar a l'assistenta social i em van derivar aquí [pavelló de Palau]. No són quatre dies. M'he arribat a passar dos mesos sense dutxar. Perds les ganes de viure, perds l'autoestima i et tanques en el teu món fins que dius: o me'n surto d'aquesta o me'n vaig al pijama de fusta». Afegeix que «fins que no t'hi trobes no ho veus. Però hi ha molta i molta gent dormint al carrer. De veritat. Falten llocs perquè no hi ha prou espai per a tothom». Des del 27 de maig, el pavelló obre tres hores –d'onze del matí a dues del migdia– on els usuaris poden rebre un àpat i usar les dutxes. «Per mi ho han fet bé, però falten espais i han actuat més amb el cor que amb el cap. En molts moments no hi havia ni distàncies de seguretat ni res. Aquí hi havia més de cent persones i no parava de venir gent i no els podien acollir i només els hi deien que no hi havia lloc».\nAdrià ha trobat una habitació gràcies als serveis socials i deixarà de dormir al cotxe durant les properes setmanes, però assegura que «ha costat molt»: «Hi ha moltes pegues per trobar lloguer. M'han ajudat a l'arrancada i els dono les gràcies però el que no tingui una mínima paga, què fa? Si algú té problemes perquè és alcohòlic potser no pot sortir-se'n sol.. Hòstia... Poden fer més».\nAl carrer per manca de lloguer\nJesús, 58 anys, també viu al carrer. Explica que li van apujar el preu del lloguer de la seva habitació i davant la impossibilitat d'assumir-lo es va quedar tirat. Es va confinar al pavelló i des que no s'hi pot dormir, dorm al cotxe que té aparcat al davant: «Ara som una vintena dormint aquí, n'hi ha uns deu que dormen a darrere al pavelló i aquí al davant som uns sis més. Abans de venir jo dormia en una casa ocupa però això ha sigut pitjor. Ens han barrejat a tots: homes i dones separats només per una tanca. També estàvem amb delinqüents, alcohòlics... els banys eren un horror i havies d'estar tota l'estona pendent que no et robessin res».\nInterpel·lat per la solució que li proposen des de serveis socials, respon que «sempre diuen el mateix, que si hi ha cupo que vagi a la Sopa. Però està plena. No hi cabem. I per què no obren altres locals? Jo només vull el que vol tothom: un sostre i una feina».\nA banda d'aquesta situació, afegeix que mentre estant aparcats a l'esplanada de davant el pavelló, sovint ve la policia per queixes dels veïns: «A l'aparcament ve la policia i ens fa fora perquè diuen que no podem dormir aquí. Segurament perquè els veïns no volen que s'alteri l'entorn. Sembla que l'Ajuntament no tingui ganes d'ajudar en realitat».\nMaria (nom fictici) una de les treballadores que ha vingut diàriament a realitzar tasques de neteja, confirma la situació de brutícia descrita per en Jesús: «Sí.. Estava tot bastant brut, sobretot els lavabos és on sempre hem tingut més feina.\nAl principi coincidíem en alguns moments amb la gent que hi havia aquí, després ja ho van canviar i quan veníem a netejar ho podíem fer sense gent al voltant». Interpel·lada per si veu gaire gent dormint al prop del pavelló, explica que «sí, veig a un grup de joves. En el torn en què surto al vespre sempre hi són. Després hi ha els que dormen als cotxes, i un noi jove que treballa en un escorxador i també dorm aquí [assenyala un racó del terra]».\nRicardo, 43 anys, està «desesperat» perquè fa anys que està atrapat per la burocràcia per aconseguir la residència i poder treballar. Assegura que va arribar a Girona al 2014, i des d'aleshores ha treballat a intermitències de manera irregular però sense ingressos suficients per assumir el lloguer d'una habitació: «Aquí les he passat molt putes perquè a banda dels problemes dels papers, em vaig trencar el genoll, em van robar el passaport i dormint al carrer no m'he recuperat bé. Jo no em drogo, ni robo, ni em barallo, no soc un terrorista... però necessito ajuda per poder aconseguir els papers i accedir a les ajudes».\nAfegeix que l'han enviat a la sopa, tot i que «passa molts cops que vas allà, no hi ha lloc, i has de tornar al carrer. Mentrestant dormo aquí [assenyala un matalàs recolzat contra la paret]».\nEl portaveu de l'entitat Somsostre, Cristian Lienlaf, apunta que hi ha una mitjana de quaranta persones al carrer: «Tenim una mitjana que s'ha duplicat d'ençà del COVID-19 i són persones que no tenen cap necessitat bàsica coberta». L'activista afegeix que la posada en marxa del pavelló ha posat de manifest que la Sopa és una infraestructura «insuficient»: «Per això demanem a l'Ajuntament que es cobreixin realment les necessitats bàsiques d'aquestes persones perquè nosaltres els acompanyem en el procés burocràtic i sabem que els terminis per aconseguir cita amb els treballadors sempre s'allarguen mínim un mes, perquè hi ha més gent de la que poden assumir els serveis». En aquesta context, Lienlaf insisteix que «cal que assumeixin la realitat, que és que estan superats pel volum de persones, i que hi posin solució», de fet, només hi ha dos treballadors socials de l'Ajuntament que actuïn a peu de carrer per a tota la ciutat.\nLa regidora de Drets Socials i Cooperació, Núria Pi, assegura que «el sensellarisme hi ha estat sempre i hi seguirà sent. Això no es va crear perquè desaparegui, sinó per donar sortida d'emergència». Pi reconeix que La Sopa «està plena» i afirma que cal «reprendre converses» amb la Generalitat i la Diputació sobre aquest assumpte, ja que «cal fer un plantejament que s'ha de tornar a exposar».\nGirona porta a la Comissió Assessora Jurídica la fi del contracte d'Agissa.\nEl PSC de Figueres presentarà una memòria de les despeses.


Inclusió i Diversitat Escola Bisbat d’Ègara – AFA Bisbat d'Ègara\nAquesta comissió neix de les preocupacions comunes de diferents famílies per la falta de recursos, la desinformació i les pràctiques d’inclusió respecte a l’alumnat amb necessitats educatives especials (NEE). També per les famílies sensibilitzades amb les necessitats diverses de qualsevol infant. Creiem fermament que els infants tenen dret a una educació en igualtat de condicions independentment de la seva condició i situació personal.\nConsiderem que l’experiència d’una escola inclusiva és enriquidora per a tots els seus membres (professors/es, alumnes, famílies…) que viuen la diversitat de manera natural i propera. Per a l’alumnat, és créixer i aprendre a conviure en un món més humà i integrador. És afermar valors com el respecte i la solidaritat\nAfavorir l’ambient d’escola inclusiva.\nSensibilització: professorat, alumnat, famílies (xerrades, tallers, formació, etc.).\nVetllar per una inclusió real: centre, aula, menjador, extraescolars, sortides, etc.\nInformar sobre ajudes i centres de teràpia.\nLa base de la Comissió d’inclusió i Diversitat és crear una escola per a tots i totes\nUna escola que dissenya una educació a la mida del seu alumnat, segons les seves necessitats i possibilitats, que elimina les barreres i afavoreix la igualtat d’oportunitats i que prepara per a la vida en una futura societat plural, respectuosa, solidària, tolerant i sensibilitzada vers la diversitat.\nLa Comissió d’Inclusió i Diversitat neix d’un grup de famílies amb fills i filles que tenen NEE (necessitats educatives especials) i que vetllen per la inclusió real a l’escola, perquè tothom és diferents però no hem de ser indiferents davant la realitat i la manca de recursos. Per a una educació de qualitat per a tothom, per a una societat inclusiva, una Comissió oberta tant a les famílies amb els quals podem compartir les mateixes necessitats, com a aquelles que hi estigueu sensibilitzades i us volgueu implicar i a tots els membres de la comunitat educativa que hi vulgueu participar.\nBlog Inclusió i Diversitat\nAvui és el Dia Internacional de les persones amb Capacitats Diverses. Són ciutadans i ciutadanes de ple dret i és obligació de totes les administracions eliminar les...


L'escenari: La culpa és dels papers\nLa culpa és dels papers\nAl final del concert, el Toni (baix i cantant, il capo) discuteix amb el Company (saxo i cantant) que els saxos de la cançó Demasiado Corazón no van a temps. El Toni es queixa que les frases dels saxos no van a l'uníson, i el Company diu que és cosa de l'Adolf (l'altre saxo), que segons ell acostuma a tocar amb un cert retard (també diu que és cosa de l'Edu, bateria, que corre massa, però aquest l'ha sentit i li para els peus, perquè tot sovint fa servir metrònom i és una acusació que l'emprenya força) . El que passa, continua el Company, és que l'Adolf toca el que hi ha a la partitura, i si la partitura té mal transcrits els temps d'algunes notes, no el treuràs de l'error.\nEls saxos fan servir papers (que és com en diuen de les partitures) que han transcrit o arranjat ells mateixos, per la qual cosa això que argumenta el Company podria ser cert, que un error de transcripció faci que l'Adolf toqui algunes notes amb una durada incorrecta. De fet, ja va passar un cop amb aquesta mateixa cançó. Aquell cop, l'Adolf, després de divagar sobre la relativitat del temps, va acceptar l'argument de l'Edu i va canviar una semicorxea per una corxea que feia que la bateria i els saxos no anessin alhora.\n"Parla amb ell", li diu el Company al Toni, però el Toni diu que és inútil, que no li farà cas. Aleshores el Company agafa la llibreta de l'Adolf (que deu estar prenent alguna cosa a la barra), i arrenca i estripa la partitura de la cançó en qüestió, una partitura amb força rengleres escrites a llapis que la seva feina li devia costar a l'Adolf. "Doncs ja està, arreglat!" diu el Company. Ens quedem tots parats i tot seguit comencem a riure. El Company, que està una mica emprenyat, s'adona del que acaba de fer i fa mig somriure.\nAra cal veure si al proper concert, amb l'Adolf tocant d'oïda, la cosa millorarà o empitjorarà...\nPublicat per fEl! a 11:29\nNoi, que arrauxaaaatt!!! hahahahah\nSant Feliu: veïns insomnes


ibis Bordeaux Aeroport Merignac França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nibis Bordeaux AeroportAvenue du President Kennedy, Logey, Merignac, França, 33700 - Veure al mapaNotable7,4Basada en 280 comentarisibis Bordeaux AeroportVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure més fotos7,4 Molt bona valoració dels hostesVeure tots els comentaris"The staff were very helpful and held on to an item of clothi..."ClaireUnited Kingdombalcó/terrassaVeure més fotosMolt bona ubicació 7,7Veure el mapaVeure totes les 47 fotos7,7UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nOpcions d'habitacióMés fotos i detallsHabitació Estàndard 2 llits (Standard Twin Room)...13 m2plat de dutxa2 llits individualsFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsHabitació Estàndard amb 1 Llit Doble i 1 Llit Individual (Standard Room with 1 Double and 1 Single Bed)...13 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsHabitació Estàndard Doble (Standard Double Room)...13 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Merignac, ibis Bordeaux Aeroport és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Aeroport de Mérignac, Bordeus. Ibis Bordeaux Aeroport ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, restaurant, premsa. L'ambient de ibis Bordeaux Aeroport es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, insonorització són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, ibis Bordeaux Aeroport no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatescriptoritelèfonassecador de cabellinsonoritzaciótelevisió de pantalla planacalefaccióplat de dutxaTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiaservei de despertador Idiomes ParlatsAnglèsAlemany Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantL'allotjament estarà en procés de reforma del dill, 02 de gen. de 2017 al diu, 05 de març de 2017. Durant aquest període, els clients poden sentir una mica de soroll o patir certes molèsties i algunes instal·lacions o serveis de l'allotjament poden no estar disponibles.


La "playlist" de l'estiu 2020 | Tresdeu.com\nIrene Muriana | 30 juny 2020\nIrene Muriana - 30 juny 2020\nAquest serà un estiu marcat per la cancel·lació de quasi tots els festivals, però la bona música per cantar i ballar no para. Així queda la llista actualitzada de l’últim TresdeuTOP fins després de l’estiu.\nEl tema que l’encapçala és “Coenta” de Malifeta. El duet format per Mireia Matoses (Pupil·les) i Arnau Giménez (Zoo) va nàixer durant aquest confinament. Fa uns dies ens van sorprendre amb aquest nou tema de reggaeton, el segon que han tret fins ara. Una combinació explosiva d’artistes que al seu autodenominat estil “Reggaeton fluorescent“ ens fa ballar sense parar.\nEl segon tema és “Fanàtics de la serendipitat” de La Fúmiga amb la col·laboració de Smoking Souls. És la primera entrega de “Pròxima parada”, l’EP en forma de trilogia que veurà la llum aquest estiu. La cançó està a l’altura de tots els seus treballs i sense perdre la seua essència: ritmes de rock i ska i les característiques melodies de la secció de vents.\nLa tercera cançó de la llista és “Sant Joan” de Neus Ferri. Després de més de 15 anys sense escriure en la nostra llengua, la cantant i compositora d’Alcoi ha expressat en aquest single els seus sentiments i sensacions més profundes.\nA la llista TresdeuTOP també s’ha colat Samantha Gilabert amb el seu single “Sin más“; MDMA (Me Das Mucho Amor) i Los Joselitos amb “Magia rosa”; la banda valenciana Maluks amb “Furioses“; el single del nou disc de Ding Dong System, “Xurro“; una versió reggae/dub de la cançó “Ritmo hostil” de Funkiwis i el tema de “La Llorona” de Chavela Vargas versionat per La Tia Figa.\nArran d’aquest l’últim TresdeuTOP, vos deixem també amb una playlist de spotify més ampliada perquè pugueu gaudir durant l’estiu de les cançons que més vos agraden.\nAls temes ja mencionats anteriorment, se suma altre de Malifeta, “Xinxeta“; l’himne feminista “Respira” de El Diluvi, en el qual col·laboren Roba Estesa, Tremenda Jauría, Suu, Gemma Humet i Jazzwoman; el single de l’últim disc de Txarango, “A la deriva“; la col·laboració de Stay Homas i Oques Grasses en “The bright side“; “Otro lugar” de Funkiwis; “L’escola de Ribera” de Prozak Soup i “Cabrona de mi” de Cactus.\nCactus, El Diluvi, Funkiwi's, Gemma Humet, Jazzwoamn, La fúmiga, Malifeta, Oques Grasses, Prozak Soup, Roba Estesa, Smoking Soul, Spotify, Stay Homas, Suu, Tremeda Jauría, TresdeuTop, txarango


Recull de vídeo tutorials per MAC OS X | mossegalapoma\nRecull de vídeo tutorials per MAC OS X\nSens dubte que una imatge (i si aquesta és en moviment millor) val per mil paraules.\nNo hi ha masses llocs a la xarxa on trobar tutorials i ajudes en format de vídeo en relació al MAC OS X i al programari més habitual.\nPodem trobar alguns en anglès, pocs en espanyol, i completament orfes en català (que jo sàpiga) només els de mossegalapoma en català.\nEstà clar que si no “pilleu” en anglès ho teniu xungo. Aprofiteu que comencem Curs per plantejar-vos una posta al dia de l’anglès, cada cop més important com al “techno-llatí” dels nostres dies.\nHe pensat que us podia ser útil fer un recull dels vídeo tutorials als quals jo estic subscrit i dir-vos com podeu trobar-los.\n– En català –\nEls propis de mossegalapoma 😛 (aquesta part l’he actualitzat des dels “Leopard Vid Tips”)\n– En espanyol –\nTazzito’s és sens dubte un dels més prolífics autors de vídeo-tutorials en llengua espanyola per als nostres MACs, seguit de ben aprop per en Marc de MMV.\nTinc pendent de mirar-me el darrer de com instal·lar linux en un MAC. Tot just acaba de fer tota una sèrie en relació a cada aplicació inclosa en el nou iLife’08.\nL’altre autor prolífic de vídeo-tutorials en espanyol és en Marc Maset Viader. En Marc és el creador de les “Guías XV”, la darrera de les quals està dedicada al nou “Numbers”, la nova aplicació de full de càlcul inclosa dins del paquet ofimàtic d’Apple iWork, amb la qual tanca la sèrie de vídeo-tutorials.\nEn Marc ha generat molt material de gran qualitat, útil i pràctic.\nAra ha anunciat que vol centrar-se en la feina i que no continuarà. És normal tenint en compte l’esforç de temps que demanda una tasca feta, com en els dos casos anteriors, de forma gairebé o totalment altruista.\nPer a subscriure-us a les “Guías XV” des d’iTunes ho podeu fer des d’aquí.\n– En anglès –\nUn dels millors sites pels nouvinguts a MAC, amb més contingut i de més qualitat és “ScreenCastOnline” de Don McAllisters.\nA “SCO” podeu accedir de forma gratuïta al contingut limitat, o bé fer-ho per subscripció (versió de pagament a partir de 25€) a tot el contingut que consta de més de 110 vídeo tutorials tots d’excel·lent qualitat, i molts en HD.\nLa versió gratuïta de “SCO” també és accesible per iTunes des d’aquí.\nJo tinc amb “SCO” una subscripció per 6 mesos. Per a mi és un lloc de referència i possiblement ha estat una de les millors fonts i eines per aprendre correctament molts detalls del sistema MAC OS X i de les aplicacions més importants d’ús diari, inclòs el “WordPress” amb el que està fet aquest Bloc.\nPer altra banda, el propi site d’Apple també disposa de material gratuït en format de vídeo tutorials o ajudes.\nPotser el més conegut és “Quick Tip of the Week“, que com el seu nom indica és un petit truc d’alguna utilitat del sistema o d’algun altre producte bàsic de la companyia que s’emet setmanalment.\nTambé és accessible des d’iTunes aquí.\nL’altre gran font d’informació que ofereix Apple són els “Seminars On-line”. També són gratuïts però cal registrar-se. El que no sé és si per fer-ho has de tenir un compte “.mac”.\nAquest seminaris online estan dirigits a la part més “business” d’Apple. Trobareu informació dels productes d’àmbit més professional de l’estil del “Logic Pro 7”, temes d’Arquitectura tècnica i escalabilitat, “Apperture” i “Final Cut”.\nI per acabar l’espai setmanal “MacBreak Weekly” conduit pel carismàtic Leo Laporte. Un indret, on de manera simpàtica, repassen notícies, novetats i de tant en tant alguns trucs.\nLa subscripció a MacBreak Weekly des d’aquí.\nEn anglès hi ha més material, per tant ho deixo obert per a que investigueu i/o aporteu també algun altre indret que pugueu fer servir vosaltres.


Diego González - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiego González (segle XVII -segle XVIII) militar al servei de Felip V durant la Guerra de Successió Espanyola, cobrà un especial protagonisme durant la darrera campanya del conflicte, la Guerra dels catalans (1713-1714).\nEl 1707 fou nomenat coronel del regiment de dragons d'Osuna, unitat alçada a Andalusia i pagada per Francisco de Paula Téllez-Girón y Benavides, duc d’Osuna. Durant la Guerra dels Catalans (1713-1714), la darrera campanya militar de la Guerra de Successió Espanyola a Catalunya, el regiment del coronel Diego González lluità al Front exterior conjuntament amb el comte de Montemar i José Vallejo formant el Campo volante de Cataluña, el cos d'exèrcit que combatia a l'interior del territori català contra les tropes del marquès del Poal i executant diferents accions de repressió.\nLa seva primera actuació destacada tingué lloc al combat de Torredembarra, lliurat el 16 de juliol de 1713 on González derrotà les tropes del general Rafael Nebot i Font quan intentava evitar que les tropes austriacistes entreguessin Tarragona a les tropes borbòniques segons havien acordat al Conveni de l'Hospitalet. Posteriorment el gener de 1714 esclatà el gran aixecament a l'interior del territori català contra el pagament de les quinzenades —un impost de guerra decretat pels borbònics—; Diego González, al capdavant de 2.600 homes, arrasà Sant Quintí de Mediona i la Pobla de Claramunt, perseguint els sometents que els havien fet front en aquelles poblacions i a Igualada. Després de cremar diverses masies del territori prosseguí fins al Llobregat fins a arribar al vell castell de Castellví de Rosanes on s'havien aquarterat diversos sometents revoltats. González, confiat en la seva superioritat numèrica, ordenà atacar però les tropes borbòniques foren rebutjades en dos assalts, patint 360 baixes i sense poder impedir que finalment les tropes rebels poguessin escapar. Vers el març de 1714 les seves tropes pogueren encalçar una columna que havia sortit de Barcelona i, segons informà la Gaceta de Madrid, el brigadier Diego González féu passar la major part d'aquest cos de combatents catalans a degolla i penjant-ne el comandant. Dues setmanes després, ubicat el seu regiment a Granollers, fou incrementat amb 300 efectius més. La política repressiva de González culminà el juny del 1714 quan ordenà incendiar la vila de Monistrol de Montserrat «por aver dado socorro a los Sediciosos». Finalment el seu regiment lluità a la batalla de Talamanca l'agost del 1714 on les tropes borbòniques foren derrotades per les forces catalanes comandades pel marquès del Poal.\n↑ Aquesta unitat esdevindria el regiment de cavalleria Numància el 10 de febrer de 1718, acabada ja la Guerra de Successió Espanyola.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Diego_González&oldid=18045600»\nLast edited on 19 gen 2017, at 23:01


Arrenca la ruta gastronòmica 'De Tapes per Barcelona'\nBarcelona se'n va de tapes. A parti d'avui i fins al diumenge 20 d'octubre la ciutat es rendeix a la mini gastronomia de la mà de la ruta “De tapes per Barcelona”. Com ja va sent una tradició, els participants podran degustar una tapa + un quinto o canya de ... Llegir més\nEls guanyadors de la ruta 'De tapes per Barcelona'\nLa 6a edició de la ruta 'De Tapes per Barcelona' ja té guanyadors. En un acte celebrat aquest divendres 22 de març es van donar a conèixer els noms dels tres restaurants guanyadors del concurs del jurat en les categories de Premi Popular a la millor tapa, ... Llegir més\nDe tapes per Barcelona encamina el seu últim cap de setmana. I ho fa fulminant rècords. De consum i d'interacció social. Només el primer cap de setmana de la ruta es van consumir més de 40.000 tapes i es van pujar prop de 500 fotos a Instagram. I és que ni ... Llegir més\nCoses que no has de fer per gaudir de la ruta\nLa ruta "De tapes per Barcelona" és una molt bona excusa per gaudir de l'oferta gastronòmica més local i gamberra de la ciutat. Una canya i una bona tapa per 2,40 €? "Planazo". Per múltiples motius (pressa absurda, ànsies desmesurades, germànic sentit de l' ... Llegir més\nDes d'avui dijous i fins al proper 3 de març se celebra la 6ª edició de la ruta gastronòmica "De tapes per Barcelona", una iniciativa que busca dinamitzar la restauració de la ciutat a través de l'elaboració i el consum de tapes. Per només 2,40 € podràs ... Llegir més