Dolços valencians típics de Setmana Santa | Comercvlc\nDolços valencians típics de Setmana Santa\nLa Setmana Santa està tocant a la porta i estem desitjant que arribe per a tastar els dolços típics valencians. I és que la Setmana Santa és sinònim de vacances escolars i dies festius, però també de tradició, costums i gastronomia.\nEncara que la dieta mediterrània és el punt fort de la Comunitat Valenciana, també ens agrada assaborir tot tipus de dolços. Com mana la tradició, és molt habitual durant estes dates eixir a passar el dia amb família i amics per llocs naturals. Però no poden faltar en la taula unes postres típiques de Setmana Santa.\nEl pa socarrat és un dolç típic de Setmana Santa, encara que està disponible en els forns tots els dies de l’any. Per la seua grandària, és fàcil de reconèixer. És rodó i esponjós. Se li dona este nom pel seu aspecte, ja que la capa superior sembla estar cremada. Rep altres noms com “panou” o “tonya”.\nEstes postres no poden faltar el Dilluns de Pasqua, encara que molts la consumeixen diàriament setmanes prèvies a Setmana Santa quan ja està disponible en forns.\nLa Mona de Pasqua s’elabora amb els mateixos ingredients que el pa socarrat.\nL’única diferència és la seva forma de presentació. A diferència del pa socarrat, esta és més aplanada i prima molt la seua decoració de colors i ou bullit. Ara n’hi ha de moltes varietats, fins i tot de xocolate.\nLes forneres i els forners juguen molt amb les seues formes i les seues semblances per a fer-les més cridaneres als més menuts.\nEs tracta d’unes postres, els orígens de les quals remunten en el segle XV. Les llesques amb ou, més conegudes com a “torrijas” són un dolç típic en la temporada de quaresma en tota Espanya. Això sí, els valencians la fem nostra quan en lloc de banyar el pa amb llet, la banyem amb orxata.\nÉs molt semblant al bescuit i es fa amb tan sols cinc ingredients; farina, sucre, ous, oli i llet. El seu peculiar nom ve perquè es fa en un motlle de llanda.\nEncara que estos dolços són els més típics de la zona de València, existeixen infinitat de postres típiques de Setmana Santa com són els bunyols, les figues albardades, el arnadí, els pastissos de moniato i els rotllets d’anís, així com la coca de panses i nous.\nPassa’t pels forns del comerç local i dels nostres mercats municipals i compra el teu dolç de Setmana Santa!


Roda informativa: Presentació i inauguració de la Universitat Oberta per a Majors als Pobles d'Eivissa - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: Roda informativa: Presentació i inauguració de la Universitat Oberta per a Majors als Pobles d'Eivissa\nRoda informativa: Presentació i inauguració de la Universitat Oberta per a Majors als Pobles d'Eivissa\nLloc: sala de premsa del Consell d'Eivissa,\nEl programa Universitat Oberta per a Majors (UOM) als Pobles d’Eivissa de la UIB es presentarà en roda informativa a la seu del Consell d’Eivissa.\nLa senyora Josefa Costa, consellera d’Educació, Cultura i Patrimoni del Consell d’Eivissa.\nLa senyora Sara Ramon, regidora d’Educació i Cultura de l’Ajuntament de Sant Antoni de Portmany.\nLa senyora María José Ribas, regidora d’Educació, Cultural i Platges de l’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia.\nLa senyora Ana Costa, regidora de Cultura de l'Ajuntament de Santa Eulària des Riu.\nLloc: sala de plens del Consell d'Eivissa,\nEl programa UOM als Pobles d’Eivissa s’inaugurarà amb la conferència «Or líquid: redescobrir l'oli eivissenc», a càrrec del senyor Josep L. Joan, enginyer agrònom i tècnic de qualitat agroalimentària del Consell d’Eivissa. Hi assistiran el senyor Vicent Serra, president del Consell d’Eivissa, i la doctora Carme Orte, directora de la UOM.\nTambé hi assistiran:\nLa senyora Neus Marí, batllessa de l’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia.\nEl senyor Antonio Marí, batlle de l’Ajuntament de Sant Joan de Labritja.\nEl senyor Santiago Marí, regidor d’Educació, Cultura i Patrimoni de l’Ajuntament de Sant Joan de Labritja.\nLa senyora Margarita Marí, regidora d’Afers Socials de l’Ajuntament de Sant Joan de Labritja.\nLa senyora Belén Villalonga, directora de l’àrea de negoci a Eivissa i Formentera de la Caixa d’Estalvis i Pensions de Barcelona, “la Caixa”\nUn cop finalitzat l’acte, s’oferirà un tast dirigit d’oli eivissenc, cortesia de l'associació Agrupació de Defensa Vegetal de l'Olivar d'Eivissa.\nLa UOM als Pobles d’Eivissa és un programa de 15 hores de durada que es realitza a Sant Antoni de Portmany, Santa Eulària des Riu i Sant Josep de sa Talaia. Les classes magistrals les impartiran personal docent i investigador de la UIB entre el 2 i el 28 de maig de 2012. A Sant Joan de Labritja es duran a terme tres conferències d’una hora de durada cada una.\nData de l'esdeveniment: 25/04/2012\nData de publicació: 24/04/2012


Arxius de Senderisme - Pàgina 2 de 7 - Gemi\n10 de juliol de 2021 El GEMI torna a sorprendre i a brillar!! El passat 10 de juliol de 2021 es va fer una sortida per una de les contrades més belles del principat d’Andorra…el Circ de Pessons i la Vall de Madriu- Perafita- Claror, declarada al 2004 Patrimoni de la Humanitat per la Unesco.\nDissabte dia 20 de juny, per fi, després d'un llarg confinament, hem pogut fer la primera sortida de les que teníem programades per aquest any. El Sandro ens ha obsequiat amb una fantàstica volta de 360º al massís del Pedraforca de la que n'hem pogut gaudir 36 persones. A les 6h del matí ja estàvem\nL'Àngel Cosp en ha portat per un dels indrets més bonics que hi ha prop de la Plana natural del Vidranés. La Ruta ha estat més llarga del que esperàvem, amb diferents pujades, baixades i en algun punt pel mig del bosc sense camí evident però ha estat una caminada molt satisfactòria on hem pogut\nHem sortit de Monistrol de Calders per la Platanera i els horts de l'obaga cap al Gorg de Saladic, per anar al Molí d'en Sala, continuant per la vora de la riera de Sant Joan fins a la reclosa de Rubió, d'alla a les fonts de Rubió per arribar a la casa de Rubió, on


Pedro Sánchez es reivindica davant de la dreta: "Em sento molt orgullós de ser espanyol"\nEl secretari general del PSOE-M i candidat al Congrés dels Diputats, José Manuel Franco | PSOE\nLes crítiques a la triple aliança de PP, Ciutadans i VOX centren el penúltim míting dels socialistes abans de les eleccions\nper Nerea Rodríguez Cap de redacció 26 d’abril de 2019 22:22\nPedro Sánchez en un míting a Madrid | PSOE\nPedro Sánchez ha interpel·lat aquest divendres a la tarda al vot dels indecisos, a dos dies de les eleccions generals. "Diumenge tots hem de votar al PSOE, perquè els que volen retrocedir ho tenen clar i decidit, i als que estan dubtant els demano que ens unim tots per evitar la involució", ha dit durant un míting al barri madrileny de Vallecas, després d'intervenir al migdia en un acte a Toledo, i just abans de marxar cap a València, on tanca aquest vespre la campanya. El líder dels socialistes espanyols ha arribat a l'acte entre crits de "Presidente" i d'"Espanya es socialista", i envoltat de banderes del PSOE, alguna de l'Arc de Sant Martí i cap d'espanyola. "Feia molts anys que no veia bategar tan fort el cor del PSOE", ha començat assegurant Sánchez.\nSeguidament, el líder del PSOE ha mencionat tot el reguitzell de mesures socials que ha pres el seu govern durant els mesos que ha governat després de la moció de censura, i ha cridat al vot argumentant que "vivim en una democràcia parlamentària en la qual guanyar no significa governar", i s'ha dirigit als indecisos: "Diumenge tots hem de votar al PSOE, perquè els que volen retrocedir ho tenen clar i decidit, i als que estan dubtant els demano que ens unim tots per evitar la involució". Sánchez s'ha defensat de les crítiques de PP, Cs i VOX, que l'equiparen als independentistes catalans, i ha deixat clar que "jo em sento molt orgullós de ser espanyol".\nEl líder del PSOE no s'ha estalviat cap crítica a Albert Rivera i Pablo Casado: "El problema que té Rivera és que es mou molt, té un armari molt gran amb totes les jaquetes que s'ha posat en aquest darrer any", ha dit en referència al líder de Ciutadans. I en relació al PP, Sánchez ha estat molt contundent: "Nosaltres apel·lem a la bona gent. I la bona gent d'aquest país no roba, no insulta i no espia, com ha fet la dreta des del govern".\nLa vicepresidenta del govern, Carmen Calvo | PSOE\nLa vicepresidenta del govern espanyol, Carmen Calvo, ha dedicat gran part del seu discurs a criticar els partits de la dreta, i ha afirmat que "les dones són les que aturarem a la dreta el diumenge". Per a Calvo, aquestes eleccions són "un dilema i un repte", perquè "40 anys després d'haver construït un país democràtic alguns venen a reobrir fantasmes sobre la convivència dels ciutadans d'aquest país". A més, ha fet un "agraïment" explícit al líder del PP, Pablo Casado, qui s'ha obert a formar govern amb VOX: "Gràcies, no teníem cap dubte, però avui ja ho ha deixat clar", ha dit, i ha afegit que "a Rivera i a Casado se'ls han fet molt llargs els 10 mesos de govern socialista, però a la gent se li ha fet molt curt". "A votar per guanyar i a guanyar per governar", ha conclòs Calvo.\nEn l'acte a Madrid hi ha intervingut també el secretari general del PSOE-M i candidat al Congrés dels Diputats, José Manuel Franco, qui ha destacat que el d'aquest divendres és un acte "històric", perquè "mai havíem aconseguit tanta gent en aquest lloc i a aquestes hores". A més, tot just començar, Franco s'ha referit a "la triple A", en referència a PP, Ciutadans i VOX: "Ni la triple aliança de la dreta pot aturar al govern i a Pedro Sánchez", ha afirmat, i ha avisat que el que pretenen aquests tres partits és "arribar al govern i fer-nos retrocedir". Però ha deixat clar que "es socialistes no ho permetrem".\nPedro Sánchez tanca la campanya electoral aquest vespre a València, on diumenge també hi ha convocades eleccions autonòmiques. Serà en un acte al Parc Central de València acompanyat del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig; del ministre de Foment, José Luis Ábalos, i de la candidata socialista a l'alcaldia de València, Sandra Gómez.


“És com un botó del pànic amb el qual pots avisar a emergències”\nViladomat és un innovador que ha creat dues aplicacions destinades a localitzar i rescatar persones desaparegudes a la muntanya o gent gran que es perd a la ciutat\nGuillem Viladomat va crear l'aplicació d''Alpify' amb 23 anys.\nGuillem Viladomat és un emprenedor. L’any 2013 aquest andorrà va crear una aplicació que serveix per alertar els cossos d’emergències en cas de necessitar un rescat a la muntanya. Ara, ha evolucionat amb la creació de l’aplicació Safe 365, per localitzar gent gran que es perd.\nCom va sorgir la idea de crear l’aplicació ‘Alpify’?\nLa idea va sorgir perquè va desaparèixer un senyor a la muntanya, i això em va fer reflexionar sobre com podia fer alguna cosa perquè no passés més.\nA qui va dirigida aquesta aplicació?\nVolíem donar servei a les estacions d’esquí, perquè a casa meva es mouen en aquest entorn. Era difícil que els accidentats expliquessin on es trobaven en alguns casos, ja que la muntanya no té carrer ni números.\nCom ho fa exactament això l’aplicació?\nDoncs és com un botó del pànic amb el qual pots avisar tots els serveis d’emergències immediatament si estàs perdut o necessites un rescat. Et trobem amb la geolocalització del mòbil.\nQuina diferència hi ha entre l’aplicació ‘Alpify’ i la ‘Safe 365’?\nTenen la mateixa funció però evolucionada, en el sentit que Safe 365 pot arribar a més persones. Alpify ens limitava al tema de la muntanya, amb 365 també ens volem encarar a la gent gran.\nEncarada a la gent gran en quin sentit?\nNosaltres volíem millorar la seguretat de la gent de la tercera edat. Com que pensem que les persones que s’han fet grans avui, s’han fet grans amb el telèfon mòbil, si es perden, poden utilitzar l’aplicació Safe 365 i enviar la ubicació als seus familiars.\nPerò hi ha gent gran que no sap utilitzar el telèfon mòbil...\nSí, però nosaltres expliquem l’aplicació als fills i aquests l’ense-nyen als seus pares o familiars grans. Per exemple, a la meva àvia li hem hagut d’ensenyar, però avui en dia ja l’utilitza.\nFunciona de la mateixa manera que l’aplicació ‘Alpify’?\nSí, és molt similar. Funciona amb internet però també sense, quan tens una emergència pots enviar un missatge de text i si no localitzem la darrera ubicació.\nSi la persona no té cobertura o no li funciona el mòbil, com ho feu?\nSi hi ha una persona gran que ha desaparegut i no té bateria, per exemple, deixa d’estar connectat, però nosaltres podem trobar l’històric de connexions per rescatar-la.\nQuantes persones utilitzen ‘Safe 365’?\nDoncs tenim entre 2.000 i 3.000 descàrregues diàries. Portem acumulades gairebé dos milions de descàrregues entre les dues aplicacions.\nI pel que fa a ‘Alpify’?\nTenim una mitjana de trenta a cinquanta descàrregues diàries. L’aplicació s’utilitza al Principat i arreu de l’Estat espanyol.\nQuins serveis d’emergències tenen integrada l’aplicació?\nBombers d’Andorra van ser els primers que ens van ajudar a provar el producte. També l’utilitzen els serveis d’emergències de comunitats autònomes com la Rioja, Cantàbria, Extremadura, Galícia o Aragó.\nEs fa servir l’aplicació a nivell d’usuari, les alarmes de Catalunya les rebem nosaltres i els passem les trucades al 112.\nRecorda el primer rescat que es va fer amb alguna de les dues aplicacions?\nSí, va ser al País Basc. Una parella que es va perdre al bosc l’any 2014 i la policia els va rescatar. Actualment, ajudem a entre trenta i cinquanta rescats al dia.\nQuina és la satisfacció més gran que ha tingut?\nBuf, moltes. Ens donen les gràcies quasi cada dia perquè hem tret gent de situacions perilloses. Per exemple, gent amb problemes de demència i que els familiars els poden trobar de manera ràpida. Casos útils de situacions quotidianes.\nAlguna situació l’ha impactat especialment?\nLes desaparicions i els suïcidis són més impactants, però són els casos quotidians que ens fan veure que anem cap al bon camí.\nQuina decepció s’ha emportat després d’aquests cinc anys de trajectòria?\nNo ho sé, és difícil dir una frustració en 5 anys... Potser diria que tenir una ronda de finançament a punt de signar i que a pocs dies ens diguessin que no.


ReciClassíCat: BANCHIERI, Adriano (1568-1634) - L'organo Suonario (1605)\nBANCHIERI, Adriano (1568-1634) - L'organo Suonario (1605)\nEn el dia de la celebració del seu 445è aniversari de naixement\nAdriano Banchieri (Bolonya, 3 de setembre de 1568 - Bolonya, 1634), de nom de naixement Tomaso Banchieri, va ser un benedictí compositor, organista, teòric de la música i poeta italià de finals del Renaixement i principis del Barroc. La seva obra més popular és el Festino, un madrigal on, entre altres coses, es fan imitacions vocals de diferents animals. El 1587 va prendre els hàbits de l'orde de Sant Benet, i va fer els seus vots el 1590, canviant el seu nom, Tomaso, per Adriano, que és amb el qual és recordat. En el monestir un dels seus mestres va ser Gioseffo Guami, que va modelar el seu estil. Durant la seva vida monàstica va estar a Lucca, Siena, Imola, Gubbio, Venècia i Verona. El 1609 es muda al Monestir de San Michele in Bosco (Sant Miquel del Bosc), a Bolonya, on hi va ser fins a la seva mort (1634). El 1613 és nomenat professor de música i el 1615 fundà l'Accademia dei Floridi, dedicada a l'estudi de les arts musicals. El 1618 és designat abat del monestir. Se sap que va conèixer i va realitzar treballs de teoria de la música amb Monteverdi. Com Orazio Vecchi, va estar interessat en transformar el madrigal amb finalitats dramàtiques. Va ser un dels creadors de la forma anomenada "comèdia madrigal", que sense arribar a representar-se en escena, narrava una història mitjançant la interpretació seqüencial d'una col·lecció de madrigals. Moltes d'aquestes col·leccions van ser compostes com un entreteniment en les reunions dels cercles socials de Bolonya. Entre molts exemples, mereixen destacar-se:\n-La pazzia senile (Bogeria senil) (1598)\n-Il metamorfosi musicale (Metamorfosi musical) (1601)\n-Virtuoso ridotto (Virtuós disminuït) (1601)\n-Festino (1608), on satiritza diversos estils musicals de l'època, i presenta una imitació d'animals fent un "contrapunt bestial" sobre un cantus firmus.\nEn el seu moment, la comèdia madrigal va ser considerada una de les precursores de l'òpera, però la majoria dels estudiosos veuen avui un desenvolupament separat, conseqüència de l'interès general en la Itàlia de l'època per crear formes de música dramàtiques. Banchieri va ser a més un important compositor de canzonettas, una alternativa lleugera i popular als madrigals a finals del segle XVI. Va escriure també misses, sèries de salms, motets, música per a oficis, i obres de teatre. Les obres de Banchieri són uns referents importants en els inicis del Barroc musical. Cartella, obra en diversos volums, (Venècia, 1601) inclou la part titulada Moderna Practica Musicale, on proposa el reconeixement de la variable del setè grau, desenvolupa el concepte modern de compàs, i recull taules d'ornamentació vocal. L'organo suonarino, (Venècia, 1605) descriu diversos acompanyaments utilitzant un baix figurat.\nFont: En català: Adriano Banchieri (1568-1634) - En castellano: Adriano Banchieri (1568-1634) - In english: Adriano Banchieri (1568-1634) - Altres: Adriano Banchieri (1568-1634)\nParlar d'Organo Suonario pot semblar, d'entrada, particularment estrany. Per entendre'ns i comprendre històricament la música d'aquest llunyà i desconegut autor italià, ens haurem de situar a principis del segle XVII, en ple regnat papal de Climent VIII. Doncs bé, musicalment parlant, Climent VIII fou un dels primers papes en atorgar un protagonisme musical al rol litúrgic. I principalment la seva idea va ser la de normalitzar i la de sistematitzar la presència de l'organista a l'església per tal de posar música, primerament als vespres i posteriorment a les misses. No obstant, la música no havia de ser intrusiva en el sentit que no devia solapar-se amb la paraula del senyor. Per tant, serà en l'abans, en l'entremès i en el després dels salms o versets litúrgics que podrem escoltar l'orgue. La missa d'avui, acompanyada de toccates, sonates, canzone i ricercare, així ens ho demostrarà i de bon grat serà la protagonista en aquest dia de record d'un italià fascinant i sorprenent!\nINTÈRPRETS: Paul Kenyon (organ); Coro Tactus\nTACTUS: L’organo Suonarino op.13, Bologna, 1605\nSPOTIFY: Sergio Tabarroni – Adriano Banchieri: L'organo suonarino, Op. 13\nPaul Muad Dib 3 de setembre de 2013 a les 11:37\nAnònim 14 de maig de 2014 a les 22:21\nAnònim 10 d’abril de 2017 a les 17:40


Tàtar de Crimea - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre la llengua turquesa. Si cerqueu l'ètnia de parla turquesa, vegeu «Tàtars de Crimea».\nEl tàtar de Crimea (Qırımtatar tili, Qırım tili) és una llengua turquesa parlada per gairebé mig milió de persones tant a Crimea (Rússia) com a l'Uzbekistan, Turquia, Romania i Bulgària. També es coneix com a crimeà (Qırımca) i turc de Crimea (Qırım Türkçesi). S'escriu amb caràcters llatins.\n552.740 (2021 )\nRepública Autònoma de Crimea i República de Crimea\nla Península de Crimea (Rússia en disputa amb Ucraïna)\nMapa de l'ús del tàtar de Crimea. En blau fosc, llocs on l'idioma és habitual; en blau cel, llocs secundaris on també es parla (elaborat el 2007).\nllengües kiptxak occidentals\nalfabet ciríl·lic i alfabet llatí\nNo s'ha de confondre amb el tàtar del Volga, parlat en altres regions, ni tampoc amb el krymtxak, parlat a Crimea, un idioma en perill d'extinció, ni amb el karaïm, un idioma de Crimea en greu perill d'extinció.\n2 Dialectes i trets\nAvui hi ha potser uns 300.000 parlants de la llengua. Fins al 1989, el 90% dels tàtars de Crimea (en tàtar de Crimea: qırımtatarlar, en singular: qırımtatar; en ucraïnès: Кримські татари, Krymski tàtary) vivien a l'Uzbekistan, on foren deportats el 1944. Avui, 250.000 tàtars de Crimea viuen a Crimea, uns 150.000 encara a l'Uzbekistan, uns 24.000 a Romania i uns 3.000 a Bulgària. També hi ha tàtars en punts propers a Crimea, a les óblasts de Kherson i Zaporíjia, d'acord amb el mapa lingüístic a dalt.\nMés d'1.500.000 habitants de Turquia són tàtars de Crimea emigrats en el segle xix. Els que resideixen a Turquia parlen habitualment el tàtar de Crimea.\nÉs un dels idiomes en més greu perill d'extinció d'Europa.\nDialectes i tretsModifica\nTé tres dialectes: el del nord (Noğay) o de les estepes, procedent del Kiptxak-Nogai, el central (Orta yolaq), format del Kiptxak-Cuman i que és la parla literària, i el meridional (Yalıboylu), format de l'Oghuz. La llengua es diferencia del turc en els següents trets:\nCaiguda de h, p. ex. ava / hava (aire), saba / sabah (matí), muarrir / muharrir.\nElisió de vocals tancades en posició inicial i mitjana de síl·laba, com a (i)lâc (medicina), (u)sta (mestre) i (u)rajay q(ı)rarım (hi aniré).\nLa primera persona de singular en forma negativa amb les terminacions –mam i –mem, com yazmam (no escriuré).\nExemple de tàtar de Crimea amb traducció al català:\nSavlıqman qal Tatarlıq, men ketem cenkke,\nAtımıñ başı aylândı ahret betke.\nAdéu, Tatària, me'n vaig a la guerra,\nEl cap del meu cavall ja ha girat cap al següent món.\n(així comença un poema de Noman Çelebicihan, poeta i primer president de Crimea).\nTàtars de Crimea.\n↑ El Govern Autònom de Crimea i el de Sebastòpol van declarar la seva independència l'11 de març de 2014 i es van integrar mitjançant referèndum a la Federació de Rússia el 18 de març. Gran part de la comunitat internacional no reconeix ni la Declaració d'Independència de Crimea i Sebastopol, ni els referèndums sobre l'estatus polític de Crimea i Sebastòpol, ni la posterior adhesió a Rússia. La sobirania del territori és reclamada per Ucraïna.\n↑ UNESCO Atlas interactiu d'idiomes en perill\nHi ha una edició en Tàtar de Crimea\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tàtar_de_Crimea&oldid=25264837»\nDarrera modificació: 20 oct 2020 a les 14:25\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 oct 2020 a les 14:25.


Vi-FRANC. Ramon Francàs: Els vins de la DO Catalunya, des de demà a la festa major de Gràcia\nEls vins de la DO Catalunya, des de demà a la festa major de Gràcia\nLa Denominació d’Origen Catalunya torna a portar una bona representació dels vins que s’elaboren al país a la Festa Major de Gràcia, que tindrà lloc des de demà dia 15 al 21 d’agost. La iniciativa, que ja va per la seva segona edició, té l’objectiu d’apropar la cultura del vi als milers de persones que gaudeixen d’aquesta Festa Major que és festa patrimonial d’interès nacional, sempre apostant pel consum moderat i pels principis de la campanya europea Wine in Moderation. Els participants en la ruta trobaran 9 punts entre els diferents carrers guarnits del barri on tastar 9 referències de vins diferents. En cadascun d’aquests punts de tast, i pensant en aquelles persones que desitgin ampliar la informació i/o iniciar-se s’organitzarà, a més, un tast dirigit amb una sumiller de la DO Catalunya. A més, la DO Catalunya organitza, conjuntament amb l’entitat el Cargol Graciós i la Fundació Festa Major de Gràcia, un macro tast guiat de 5 nous vins, el divendres, 16 d’agost, als Jardins Manuel Torrente (C/ de l’Alzina) a partir de les 18.30 hores, dins l’espai Tasta Gràcia.\nEn el marc de les activitats de la DO Catalunya a la Festa Major de Gràcia tindrà lloc també la tercera sessió de Cinema DiVí, el cicle de maridatge de cinema i vi que es realitza durant aquest estiu en una acció en paral·lel amb el cicle italià Cinema Divino, amb epicentre a l’Emilia Romagna. Diumenge, 18 d’agost, a partir de les 20 hores, la Plaça del Nord acollirà un espai de vins i cinema, amb la projecció de la pel·lícula El Bosc a les 21.45 hores. L’acte comptarà a més amb una representació de productors de Slow Food Barcelona que maridaran els vins de la DO Catalunya amb les seves propostes gastronòmiques.\nPublicat per Ramon Francàs en 20:45


Projecte IA-WATSOM | Claustre Obert\nINTEL·LIGÈNCIA ARTIFICIAL PER A LA MILLORA DE L’ÈXIT EDUCATIU\nLa Direcció General d’Innovació, Recerca i Cultura Digital del Departament d’Educació porta a terme un projecte d’innovació avançada per incorporar la intel·ligència artificial en la gestió de la cohesió social als centres educatius de Catalunya. Es tracta del projecte IA-Watsom, Intel·ligència artificial per a la millora de l’èxit educatiu, en el qual es fa ús d’un joc d’ordinador perquè l’alumnat contesti una sèrie de preguntes sobre la seva relació amb el grup classe. A partir de les respostes, l’aplicació elabora un sociograma del grup, i la informació que es genera és útil per a la presa de decisions i d’estratègies educatives de l’equip docent. En una segona fase l’alumnat conversa amb el robot. Donat que l’alumnat percep el robot com un ens lliure d’autoritat i exempt de prejudicis, aquesta conversa es realitza de forma relaxada i ajuda a confirmar els resultats obtinguts.\nExemple de sociograma i robot Qbo\nIncorporar la Intel·ligència artificial per afavorir l’èxit educatiu i la cohesió social en els centres educatius de Catalunya.\nAcompanyar els centres educatius en l’anàlisi avançada de patrons de comportament per promoure canvis organitzatius i la millora de la convivència.\nPosar en valor el paper inclusiu de la tecnologia per assolir l’èxit educatiu de tot l’alumnat.\nEl Servei de Recerca Educativa va iniciar la prova de concepte el mes de gener de l’any 2020 (veure notícia) amb sis centres educatius de tipologia i serveis territorials diferents, però per tal de poder atendre les necessitats immediates derivades de la pandèmia de la COVID-19, el projecte es va haver d’aturar uns mesos. El mes de setembre del curs 2020-2021 s’ha reprès, i s’han ajustat els objectius i el nombre de centres. La finalitat d’aquesta primera prova pilot són testar l’eina i valorar si el projecte és escalable als centres educatius de tot el territori. En aquesta prova pilot es preveu la participació de tres centres: dos de primària i un de secundària. Tots els centres que hi participen compleixen els següents requisits:\n– LAN transformada i un claustre sensibilitzat en l’ús de les competències digitals.\n– Participació en projectes relacionats amb la millora de la convivència, com el projecte AquíProuBullying\nRobot Qbo i qüestionari\nEl producte ha estat validat per l’Agència de Ciberseguretat de Catalunya, organisme del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI).\nDirecció General d’Atenció a la Família i Comunitat Educativa, responsables del Projecte de convivència.\nEmpresa proveïdora del subministrament: IBM – KIOAI\nSociograma generat per l’aplicació WatsomApp\nDisseny i inici de la prova de concepte. Sessió presencial 30/01/2020.\nRepresa del projecte. Ajustament dels objectius i del nombre de centres.\nContacte amb els centres. Compromís per part de la direcció de la participació en la prova de concepte.\nReunions de seguiment de la comissió per definir l’estat de la qüestió i estudiar possibles sinergies amb altres projectes.\nEstudi de l’escalabilitat.\nGeneració d’informes i d’articles difusió.\nPresentación del projecte a la I JORNADA D’INNOVACIÓ AVANÇADA\nESPAI DE LA JORNADA\nSegons el DIEC la intel·ligència artificial és el conjunt de tècniques i reflexions teòriques sobre la construcció de sistemes intel·ligents. John McCarthy1, creador del terme, relaciona la intel·ligència artificial (IA) amb la intel·ligència humana, mentre que Nils John Nilsson2, des del món empresarial, explicita la relació de la IA amb l’entorn.\nEn l’àmbit educatiu, l’informe JRC Science for Policy Report (Comissió Europea, 2018)3 reitera l’ampli impacte que tindrà la IA en la societat, l’economia i l’educació. Aquest fet planteja els nous requeriments competencials que l’educació ha de promoure i com s’ha de treballar amb l’alumnat a través de les futures pràctiques d’ensenyament i aprenentatge.\nEl document de la UNESCO, Artificial intelligence in education: challenges and opportunities for sustainable development (2019)4\nés un marc de referència per a les institucions educatives que anticipa el grau d’impacte del seu ús al sector educatiu. Presenta la IA com una tecnologia amb un fort potencial per accelerar el procés dels objectius globals de l’educació mitjançant la reducció de les dificultats d’accés a l’aprenentatge, l’automatització dels processos de gestió i l‘optimització dels mètodes que permeten millorar els resultats en l’aprenentatge. D’una banda, l’ús de la IA impacta en la millora de l’aprenentatge i l’equitat i, per altra banda, en la preparació i el desenvolupament de l’alumnat.\nPel que fa l’adaptació de l’aprenentatge, l’informe Horizon Report (Educause Publication, 2019)5 constata que la IA contribueix a l’elaboració de diferents itineraris d’aprenentatge segons les necessitats de l’alumnat.\nEl document Policy and investment recommendations for trustworthy AI (2019)6, publicat per la Comissió Europea, confirma que en l’àmbit europeu els sistemes de la IA augmentaran i complementaran les capacitats humanes en entorns de treball híbrids. Això requerirà un canvi profund dels sistemes educatius, i per això és recomanable crear un pla d’acció a llarg termini amb agents implicats de totes les etapes educatives i ensenyaments, amb un enfocament multidisciplinari que mobilitzi l’educació i la formació i la col·laboració d’agents socials i d’empreses.\nEls objectius d’aquest pla s’emmarquen en diferents àmbits.\nPel que fa als centres educatius:\nFacilitar i acompanyar els centres educatius en el procés de transformació digital. La Comissió Europea proporciona un marc conceptual, el DigCompOrg7,que és genèric en relació amb tots els aspectes del procés d’integració sistemàtica de l’aprenentatge digital en les organitzacions educatives.\nPel que fa al desenvolupament personal i professional del professorat en l’àmbit digital, de gènere i competències STEAM:\nPromoure la formació del professorat de totes les etapes educatives i ensenyaments en el Marc DigCompEdu. La competència digital docent vol fomentar la construcció col·laborativa de coneixement amb recursos digitals.\nDissenyar i desenvolupar formacions sobre sensibilitat de gènere i competències STEAM a professorat de les diferents etapes educatives i ensenyaments.\nPel que fa al desenvolupament de les competències de l’alumnat:\nEducar en alfabetització digital, codificació i STEAM en totes les etapes educatives i ensenyaments. La competència digital de l’alumnat permet realitzar accions de ciutadania i de desenvolupament personal, tot utilitzant els recursos digitals propis de la societat actual.\nEnfortir l’aprenentatge de l’alumnat en etapa infantil, primària i secundària en competències bàsiques d’àmbit transversal: competències cognitives, com la resolució de problemes, el pensament crític, la creativitat; competències socioculturals, com l’empatia, el lideratge; competències d’emprenedoria i innovació.\nDesenvolupar l’orientació acadèmica i professional per acompanyar els i les joves en el coneixement de les noves ofertes formatives i professionals basades en les seves habilitats individuals.\nDonar suport a les iniciatives que fomentin en els i les joves la tria de temes relacionats amb IA i estudis universitaris.\nPel que fa als aspectes ètics:\nIncloure la consciència crítica i ètica de la IA a les iniciatives i xarxes europees. L’ús de la IA en el camp educatiu aporta diferents reptes, un dels quals és l’ètica i la transparència en la recopilació, l’ús i la divulgació de les dades.\nL’avanç ràpid de la IA pot proporcionar tecnologies disruptives per revolucionar com aprèn l’alumnat, com ensenya el professorat i com la societat impulsa l’aprenentatge en el futur.\n1 John McCarthy argumenta que ‘La Intel·ligència Artificial és fer que una màquina es comporti d’una manera que seria considerada intel·ligent en un humà’.\n2 ‘La IA és l’activitat de l’àmbit científic que crea màquines que poden funcionar de manera coherent i amb prospectiva d’acord amb el seu entorn’. NILSON, N. J., (2009) The Quest for Artificial Intelligence: A History of Ideas and Achievement. Cambridge: Cambridge University Press.\n3 TRIOLLET Romain, MCCAFFERTY Edward John, ALVAREZ MARTINEZ Angel Francisco, BELLAN Emanuela, KENNEDY Pamela, AL KHUDHAIRY Delilah (2018) JRC Science for Policy Report. Publications Office of the European Union.\n4 UNESCO (2019) Artificial intelligence in education: challenges and opportunities for sustainable development.\n5 Alexander, KB., Ashford-Rowe, K., Barajas-Murphy, N., Dobbin, G., Knott, J., Weber, N. (2019). Horizon Report: 2019 Higher Education Edition. Louisville: EDUCAUSE.\n6 Comissió Europea, AI HLEG (2019). Policy and Investment Recommendations for Trustworthy A.\n7 Comissió Europea (2017), Digital Competence Framework for Educators (DigCompEdu).


La protecció de la pell en la «nova normalitat» – Unión de Mutuas\nLa protecció de la pell en la «nova normalitat»\nSortir al carrer fotoprotegits, una de les principals mesures per prevenir les cremades de la pell després de mesos de confinament. L’exposició a la radiació ultraviolada és el principal factor de risc dels tumors cutanis.\n«Després de més de dos mesos confinats, tenim un major risc de sofrir cremades provocades pel sol, donat i que la nostra pell està menys acostumada a la llum ultraviolada i per això és encara més recomanable prendre les precaucions necessàries, protegir la pell i emprar cremes protectores».\nAixí ho ha manifestat la Dra. Mariela Salazar, metgessa especialista en Vigilància de la Salut d’Unió de Mútues, amb motiu del Dia Europeu de la Prevenció del Càncer de Pell, que se celebra demà, i l’objectiu de qui és informar i conscienciar la població sobre aquesta malaltia i la importància de prevenir els tumors cutanis.\nSegons l’OMS, el càncer de pell és la forma més freqüent de càncer a tot el món. A Espanya es diagnostiquen més de 78.000 nous casos anualment, dels quals el 95% (75.000 afectats) són càncer de pell no melanoma i el 5% (4.000 afectats) són casos de càncer melanoma.\nAmb el lema Protegeix la teva pell, Unió de Mútues s’uneix a aquest dia mundial i reforça la prevenció i estimula la protecció enfront de la radiació ultraviolada amb la divulgació d’una sèrie de mesures que cal tenir en compte sempre, però que, enguany, coincidint amb la finalitat del confinament, és necessari extremar. D’aquesta manera, la Mútua ha editat i ficat a la disposició d’empreses mutualistes, treballadors protegits i adherits, divers material, cartelleria, infografía i fitxes informatives on explica les mesures claus per prevenir el càncer de pell.\nDonat i que la desescalada està coincidint amb els mesos de més sol, la Dra. Salazar ha fet una crida perquè «en la nova normalitat no oblidem l’ús de les mascaretes però tampoc oblidem posar-nos la protecció solar».\nEl principal factor de risc per al càncer de pell –melanoma o no melanoma– és la radiació solar, concretament la radiació ultraviolada (UV). Si bé el 5% dels càncers de pell són melanomes, aquest tipus de tumor, per la seva capacitat de generar metàstasi, és més agressiu, perillós i el responsable d’aproximadament el 90% de les morts produïdes pel càncer de pell a tot el món.\nEn aquest sentit, la metgessa especialista ha assenyalat que després de tants dies a casa i com que cal activar la síntesi de la vitamina D, hi ha prou amb «una exposició al sol moderada de braços o cames durant 20-30 minuts al dia», a més d’incorporar en la dieta aliments rics en vitamina D, «com salmó, tonyina, verat, lactis o alvocat».\nAixí mateix, entre les principals mesures a seguir, la Dra. Salazar ha destacat evitar l’exposició al sol, almenys entre les 11:00h i les 16:00h, resguardar-se a l’ombra, vestir roba protectora, usar factor de protecció SPF 30 o 50, així com utilitzar ulleres de sol tancades als costats que donin una protecció contra les radiacions ultraviolades A i B.\nTambé, per a un diagnòsitic precoç, aconsella l’autoexploració de la pell atenent, especialmente, a la A d’asimetria de les pigues o taques de la pell; B de vores de base irregular; C del color, D de diàmetre i E d’evolució, és a dir, controlar canvis en la lesió.\nAlteració de la pell per l’ús de mascaretes en la nova normalitat\nTambé respecte a la nova normalitat amb la progressiva incorporació als llocs de treball i l’obligatorietat de portar mascareta, l’especialista d’Unió de Mútues ha assenyalat que el suor i la fricció de les mascaretes pot provocar danys per pressió en diferents punts de la cara, com a nas, galtes o orelles. Com a resultat poden donar-se erosions en la pell i conduir a una possible infecció. Per tant, abans de posar-s‘hi mascareta és recomanable «aplicar en els punts de pressió o frec una crema barrera una estona abans».\nA més, l‘ús de mascaretes afavoreix la deshidratació per l’escassa ventilació i la humitat retinguda fa que el porus es dilati i que l’aigua transepidèrmica s’escapi. Aquesta elevada humitat juntament amb la saliva retinguda a l’interior de la mascareta afavoreix el creixement de microorganismes, amb el que poden aparèixer o agreujar-se patologies com a acne, rosàcia o psoriasis, ha conclòs l’especialista.


Pis per dones joves\nPublicat a 15:37h a Actua, cooperativa\tde\tmarcos 0 Comentaris\nAllotjament temporal per dones joves en situació de vulnerabilitat social\nAhir dia 25 de Juny Actua va posar en marxa un pis per dones joves a la comarca del Alt Penedès. Després de molt de temps de veure la necessitat de crear un projecte d’aquestes característiques a la comarca de l’Alt Penedès, d’estudiar la seva viabilitat i fer-ne difusió per les diferents administracions locals i comarcals del territori, finalment l’hem pogut posar en marxa.\nEls serveis socials d’un municipi de la comarca, i la generalitat, han derivat a dues joves que actualment necessiten suport per fer el procés de canvi necessari per la seva emancipació i la vida autònoma.\nÉs la primera vegada que Actua pren la iniciativa d’iniciar un projecte sense un encàrrec directe d’una administració. Ho fem amb el convenciment de què aquest projecte és necessari i es viable amb la suma de voluntats públiques i privades.\nSón moltes les joves que, no tenint el suficient suport familiar, social, educatiu i econòmic, es troben mancades del suport necessari, en el propi territori, per sortir-se’n amb èxit davant dels reptes de l’emancipació. En aquest projecte residiran i rebran el suport d’una educadora amb la que aprendran a marcar-se objectius personals i a treballar per assolir-los.\nLes persones o empreses que vulgueu col·laborar amb aportacions econòmiques per la continuïtat del projecte ho podeu fer posant-vos en contacte amb nosaltres: actua.projectes@actua.coop\n932247811 // 687775267


Amb T de tortuga, i de turista\nsábado, 08 mayo 2021 - 16:03 h\nJorge Bello | 05/07/2018\nSorpresa, imagineu-vos quina, van tenir al bar de la platja quan van veure que, poc després de la mitjanit, una gran tortuga sortia de la mar negra.\nMajestuosa, parsimoniosa, maternal, la magnífica tortuga, plena de vida, carregada de vida, obligada per l'instint, urgida per l'imperatiu de la biologia, va sortir de les aigües mediterrànies i s'enfilava per la platja. En arribar a la sorra seca, va començar a fer-hi un niu, un forat per deixar-hi els ous.\nTot d'una, però, va canviar d'idea i abandonava aquell projecte nidificador per avançar una mica més amunt, més a prop del bar, i és aquí on va fer el forat definitiu per niar, per fer-hi la posta.\nEL PROPIETARI del bar va saber de seguida què passava i què calia fer, perquè és un bon coneixedor de la natura marina. No va permetre que ningú s'hi apropés, ningú ha de molestar la mare tortuga, i en va fer unes poques fotos per tenir-ne constància de fet tan inusual.\nEren poc més de la una de la matinada del dijous 14 de juny, a la platja de Mataró, 30 quilòmetres cap al nord de Barcelona. La mare és una tortuga babaua, que és una espècie en perill d'extinció.\nMataró és una ciutat de 126.000 habitants. És d'aquí que va sortir el primer tren d'Espanya, en 1848, que feia el trajecte fins a Barcelona. La platja de Mataró, durant els dies d'estiu, és ben plena de banyistes, i turistes, i durant la nit és cau per a certs noctàmbuls.\nVan avisar els agents rurals de la Generalitat de Catalunya, que al seu torn van trucar la Policia local, que de seguida van anar-hi per protegir la mare tortuga, que llavors ja feia la posta. Sembla que en va pondre un centenar, d'ous.\nS'hi va estar, fent de mare tortuga que fa allò que li dicta la mare natura, cosa de tres hores llargues, i cap a dos quarts de cinc de la matinada, va cobrir els ous amb una capa protectora de sorra, va girar cua i va tornar a les aigües fosques d'on havia sortit.\nEl fet no és habitual però tampoc no és excepcional al Mediterrani. A Mataró no havia passat mai. Es diu que hi ha constància formal de postes de tortuga a les platges mediterrànies des del 1970.\nEs creu que el canvi climàtic és una de les raons per entendre per què aquesta varietat de tortuga arriba ara a los costes del Mediterrani Occidental per fer-hi la posta, quan abans el lloc més habitual per niar eren les costes del Mediterrani Oriental.\nAl matí van venir els agents de Biodiversitat i Protecció d'Animals Marins, i amb cura maternal van endur-se'n la mitat dels ous per incubar-los artificialment a la seu de la Fundació per a la Conservació i Recuperació d'Animals Marins.\nLA RESTA DE LA POSTA va quedar a la platja, protegida per una capa de sorra que s'escalfa amb el sol, i llavors cova els ous. I protegida també amb un tancat per evitar que el turista de sol, platja i cervesa la faci malbé. Un roda de voluntaris fa guàrdia per evitar que ningú faci una malifeta per tal de sortir a les xarxes socials com l'espavilat de la costa.\nSi tot surt com mana la natura i com ha volgut la mare tortuga, les tortuguetes trigaran cosa de dos mesos per desenvolupar-se. Llavors sortiran de la closca i de la sorra, i tan ràpid com puguin, per evitar la voracitat del turista, a l'aigua de la mar nutritiva i protectora es ficaran contentes.\nLa tortuga babaua sol pondre els ous a la mateixa costa on va nàixer. Per això, vés a saber si no hi tornaran una matinada, convertides ja en senyores tortugues, amb autèntica majestat, per repetir el cercle immortal i extraordinari de la vida. No obstant el turisme, i el turista.\nbello.cat / jordibell@gmail.comcom


La Generalitat reconeix Arenys de Mar i Sant Pol amb el distintiu 'Viles marineres'\nInicioArenys de MarLa Generalitat reconeix Arenys de Mar i Sant Pol amb el distintiu ‘Viles marineres’\nLa Generalitat reconeix Arenys de Mar i Sant Pol amb el distintiu ‘Viles marineres’\n22 Novembre, 2019 Josep Lluís Vidal Arenys de Mar, Economia, Portada, Sant Pol de Mar 0\nArenys de Mar i Sant Pol de Mar han rebut el distintiu de Viles Marineres. Foto: Consorci Turisme\nArenys de Mar i Sant Pol de Mar han estat reconegudes amb el distintiu ‘Viles marineres” que atorga la Generalitat de Catalunya a través de l’Agència Catalana de Turisme. La distinció reconeix a dotze poblacions de la costa catalana per la seva personalitat marcada per un estret lligam amb el mar. L’acte de reconeixement ha tingut lloc aquest dimecres a Begur (Baix Empordà).\nSant Pol de Mar ha obtingut el distintiu pel caràcter mariner del poble, mentre que a Arenys de Mar la marca certifica el port i els seus voltants com a barri mariner.\nLa marca “Viles marineres” està pensada per ser un suport als municipis en la seva promoció turística internacional. Per poder rebre la distinció han de complir diversos requisits. La marca es dirigeix a les poblacions que conserven viva la cultura lligada al mar, a través de paisatges i espais naturals, patrimoni cultural i una identitat marinera pròpia a través de la qual puguin oferir experiències turístiques.\nEl temps al Maresme: aquest dijous tindrem domini del sol\nEl temps al Maresme: divendres amb núvols i pluges a tota la comarca


Joc de llençols Cometa infantil :: Roba de llit des de 1,00€ :: :: Sanchez Hipertextil\nInici / Altres/Especial / Joc de llençols Cometa infantil\nJoc de llençols Cometa infantil\nSimpàtic llençol amb colors actuals. groc vainilla i blavet, que fan una agradable combinació. Portan una cometa aplicat i brodat, tant en la coixinera com en la vora del llençol. Disponible per a llit individual de 90X190 cm. El teixit és de 50% poliéster, 50% cotó tipus popelín, molt agradable al tacte, El joc es compon de les tres peces: llençol de dalt, de sota i coixinera. Que donen un resultat extraordinari, rentar i posar.\nJoc de 3/4 peces de llençols 100% cotó BENEDICT


Ricard Vilanova (bloc): 37 sekanzu (2019)\nActors: Minori Hagiwara, Mei Kayama, Makiko Watanabe\n[ Drama ] 1h 55min\n“Yuma és una jove japonesa que pateix paràlisi cerebral. Entre les seves obligacions cap a la seva família i el seu somni d’esdevenir un artista manga, lluita per portar una vida autodeterminada.”\nDelicada, però molt equilibrada…\nAcostuma a passar que amb aquestes pel·lícules es busca la llagrimeta fàcil per la pena. Té el seu què, però està molt compensada fins el punt que es pot obviar la minusvalia.\nEn 37 segons, l’artista de còmic Yuma, de 23 anys, físicament discapacitat a causa d’una profunda paràlisi cerebral i emocionada emocionalment per la seva mare ben intencionada però excessivament protectora, forja el seu propi camí insòlit cap al despertar i la independència sexuals, alhora que descobreix. amor i perdó.


L'Ajuntament engega un pla extraordinari de neteja intensiva a la ciutat i la zona marítima durant l'estiu :: elperiodic.com\n-L'Ajuntament engega un pla extraordinari de neteja intensiva a la ciutat i la zona marítima durant l'estiu :: elperiodic.com\nL'Ajuntament engega un pla extraordinari de neteja intensiva a la ciutat i la zona marítima durant l'estiu\nL'Ajuntament de Sueca ha posat en marxa un pla extraordinari de neteja intensiva a Sueca i la zona marítima a fi d'atendre les necessitats actuals de la ciutat que es veuen incrementades en els mesos d'estiu quan augmenta l'activitat del municipi i la zona costanera, amb un increment notable de la població, amb més del doble de ciutadans que hi té censats.\nLa regidora de Medi Ambient i Neteja Viària, Isabel Jiménez, ha explicat que este pla respon a la necessitat d'una major incidència en el servei per tal d'aconseguir una millora en l'eficiència i el resultat en esta temporada en què els carrers s'embruten més atés que la població fa més hores de vida al carrer.\nAixò no obstant, Jiménez ha recordat que “com diu la dita, no és més net qui més neteja...“. La titular de Medi Ambient i Neteja Viària ha insistit, cal reforçar la conscienciació i la responsabilitat ciutadana en este sentit. En este punt, la regidora ha enumerat algunes males pràctiques que es detecten als carrers de Sueca, com ara llençar embolcalls i altres deixalles al carrer i no fer ús de les papereres o contenidors pròxims . Jiménez ha recordat, entre d'altres, que cal respectar els horaris per a depositar els mobles, els trastos vells i el fem, en esta època en que les temperatures són molt elevades i la matèria orgànica es descompon amb major rapidesa i ha recomanat, alhora, als propietaris de mascotes, que a més de recollir els seus excrements, s'acompanyen d'un botellí amb aigua i sabó o lleixiu per netejar la zona on orina l'animal. Jiménez ha assenyalat que el pla també incidirà en la neteja dels “punts negres” on es detecta una major presència de l'orí animal com ara faroles, cantons i bancs.\nLa programació prevista en el pla extraordinari de neteja intensiva s'ha fet amb l'objectiu de complementar el calendari bàsic de neteja sobretot en dos aspectes, d'una banda, el desbrossat de rastells, línies de façana, escocells i invasions de voreres des de solars i d'altra banda, el baleig i fregat dels parcs, voreres i zones peatonals i ubicacions de contenidors i papereres.\nEstos serveis extraordinaris es cobriran amb la incorporació de nous operaris i equips destinats a este fi. Així, el pla contemplarà també un reforç de mitjans personals i tècnics, en torns de matí i vesprada, que es diferenciaran en dos equips: l'equip de desbrossat, amb dos nous peons de neteja, una furgoneta, una desbrossadora i una escombradora d'aspiració i l'equip de baleig, amb un conductor i un peó de neteja i la combinació d'un camió cisterna i una hidronetejadora.\nLes zones preferents d'actuació seran, en el cas del servei de desbrossat, les platges de La Llastra, Fernandet, Les Palmeres, Motilla, Bega de Mar i Mareny Blau, els polígons industrials, els voltants de l'Asil dels Ancians Desemparats, l'Avinguda de Les Cendroses, el carrer Doctor Antoni Cebolla, la Ronda del Cabanyal, la Ronda d'Espanya i la Ronda de l'Alcúdia, els carrers Doctor Fleming i Vila i Honor de Corbera i la zona del Camí Vell de Cullera.\nI en el cas del servei del servei extraordinari de baleig i fregat, l'actuació es durà a terme preferentment en una quarantena de localitzacions, en diferents zones de concurrència pública, com ara a l'avinguda Mestres Serrano, els Jardins del Sequial, les pistes de patinatge, els voltants dels Pavelló Poliesportiu Cobert o el Pavelló de les Oliveretes, el Passeig de l'Estació, el parc de convivència de gossos, els wc de la Muntanyeta dels Sants o els túnels de La Canal, Bernat Aliño i estació ferroviària, entre d'altres.


Obra de teatre amb el meu equip!!\nBon dia bloguers i blogueres. Hui vos vaig a contar una nova experiència per a mi. La veritat és que al principi pensava que anava a ser molt difícil a l'hora de represantar-ho o de aprendre el guió de memòria... Us parle de la representació d'un dels esquetxos de Spot. Al final tots el meus pors van desaparèixer.\nEl dia 28 d'abril varem representar l'esquetx 14 anomenat Pascual ¡Vive la vita! del llibre Spot . Primer ens varem repartir els personatges i el ferem de la següent manera: a Alberto li tocà ser Esther; a Javi, la Xica; Mario va fer de Pacual i jo vaig fer de Ramon. L'esquetx tractava d'una parella d'amics (Ramon i Pascual), que estaven parlant i Pascual li contà al seu amic que anava a morir-se. Ramon es quedà prou trist. Pascual li demanà si podia confesar-li els seus sentiments a Esther, la dona de Ramon. Aquest en un primer moment li va dir que no, però al final acceptà. Pascual li diu el que sent per Esther i li demana fer l'amor. Esther es nega en un principi però després, amb el consentiment de Ramon, fan l'amor. Per últim, Pascual mor, Esther refà la seua vida com a monitora de surf i Ramon se'n va amb la Xica que passà per allí.\nEm va agradar a muntò fer aquesta activitat de clase. Com jo era un xic em vaig disfressar com tal i tots començaren a riure's. La veritat és que el ferem molt bé. Era molt graciós i la gent es va riure prou perquè Pascual i Esther, havien de fer l'amor i Mario i Alberto van ser molt graciosos alhora de representa-ho.\nDoncs bé, això és tot. Espere que us agrade i si vegeu el video reirvos el que vulgueu. Fins promte.\nPublicat per Yosely Navarro a 7:53 Cap comentari:\nBon dia, sóc Javi un alumne de 3r B de l'institut IES Riu Túria de Quart de Poblet, l'altre dia, justament el dimecres 28 d'abril, vam fer una representació sobre el llibre d’Spot, què són diferents esquetxos, i nosaltres, el grup 4, Yosely, Mario, Parra i jo vam fer l'esquetx número 14.\nEl vam fer a l'aula d'usos múltiples de l'institut IES Riu Túria, situada al segon edifici, baix de tot al davant d'una de les aules de Tecnologia.\nEl llibre d'Spot, va ser 'l'elegit' per fer la representació perquè el professor, en aquest cas, Vicent, pensava què era un llibre interessant i divertit que es podia representar d'una forma divertida i agradable per a la gent, tant per al qual la anava a veure que per al qual el representava.\nEn el meu grup els personatges ens els repartim de la següent manera, Mario era Pascual, Parra era Esther, Yosely era Ramon i jo vaig fer de Xica, el meu personatge era molt curt de llegar, tot sol deia 2 frases en anglès cantant. Per a mi el personatge més bo i divertit era Pascual i Esther, perquè feien l'amor d'una manera molt rara, segons vam poder interpretar nosaltres, el més segur que a la realitat sigui més entretingut.\nPer a mi ho vam fer prou bé en tots els aspectes, vam interpretar bastant bé els diferents personatges i tot allò que comptava per a la nota.Ha estat una cosa que m'agradaria tornar a fer la veritat.\nPublicat per Javi Fer a 4:16 Cap comentari:\nREPRSENTACIÓ DE SPOT\nLa semana pasada van fer la expoció de Spot del esquetx que se anomenava ``VAMOS A LA CAMA QUE HAY QUE DESCANSAR´´\nJo el vaig fer amb Aleix, Claudia, Mar . Mar era la germana que s'anomena lorena , Claudia era la mare i Aleix era el home dolent i jo vaig fer de germa de lorena. L'home dolent no el deixava dormir perque ell le espantava i no podia dormir, Lorena va a cridar a sa mare per a que espantara al home dolent i va dir que te als teletubbies, als playmobils i la barbie karateca que si apareguera la defensaria, Lorena li va dir que la barbie a soles era una nina, lorena va dir que si le hubiera comprat l'accion man guerrillero, la mare li va dir que al dia segunt sel compraria la mare va dir que no ets Lorena era el seu germa i jo vaig dir que a mi no hem visitava el home dolent jo tenia una guitarra electrica que encara es pitjor au a dormir. Lorena va a cridar altra vegada a la mare per a que el espantara pero el home dolent al final diu que es el monstre del anunci de la valeraina pero la mare deia que era una panderola i al final si que era una panderola.\nBORJA GIL FITA\nPublicat per Borja Gil Fita a 9:32 Cap comentari:\nHem anat a vore l'obra de teatre Home invisible, molts vos preguntareu: Per qué invible si a penes ix?Un home invisible a l'obra de teatre?Bé, jo també aig eixir de l'obra de teatre sense tindre ni mica d'idea de perqué té eixe títol.\nVos vaig a explicar un poquet la história d'aquesta obra. Hi havía un profesor anomenat Moriati que li demaná la tarea d'aconseguir la fòrmula de la invisibilitat al doctor. Aquest li la va pedir a Griffin, que era també un científic.. El problema era que Griffin havia fet unes proves amb el seu cos per a comprobar que la invisiblitat funcionava i va demostrar que sí. Glòria, la dona de Griffin, li va demanar ajuda a Serlock Holmes i Watson. Aquestos trobaren a Griffin però, com era invisible, Glòria també es va fer invisible i es va quedar amb ell.\nL'obra m'ha paregut que está bé , i m'ha asabentat per fer la nostra representació sobre el llibre d'spot que espere i desitge que tot ens isa bé.\nPublicat per Javi Fer a 12:01 Cap comentari:\nAquest article s'anomena "Anem al teatre" però...per anar al teatre cal fer unes tasques avans.\nTots els dijous a classe féiem la lectura de 'Spot' de genere teatral.\nAl finalitzar la lectura vàrem començar a informarnos sobre l'obra de teatre "L'home invisible". Que aniríem a vore uns dies després.\nEns informàrem sobre l'argument,el teatre...\nQuan arribà el dia del teatre agafàrem l'autobús i arribàrem a Valencia. Anàrem caminant fins al teatre "Sala Escalante"\nLes dos classes que anàrem, ens sentaren en els seients.\nTots nosaltres prestàrem la nostra atenció a un home que passetjava per l'escenari. De sobte totes les llums s'apagaren i començà el teatre...Amb una fira i una revolució a continuació. L'obra tractava d'un home que volia aconseguír la fòrmula de la invisibilitat, però amb aixó va tindre molts conflictes i persecuccións.\nFinalment la dona del cientific, en un acte d'amor, es va fer invisible per a ser feliços els dos junts.\ni finalment a l'arribar a classe cada un vam donar la nostra opinió del teatre.\nLa meua va ser:l'obra m'ha agradat però el principi em va costar d'entendre.\nPublicat per SoniaMR a 3:57 Cap comentari:\nUN DIA AL TEATRE\nBon dia diari, hui m'he alçat a les 7:15 del matí. M'he posat els meus pantalons preferits i damunt una dessuadora roja i blanca. Després he anat a desdejunar i m'he anat a l'institut.\nUna vegada vaig arribar, vaig anar a classe de música. A continuació la meua classe se n'anarem a València a vore una obra de teatre en la Sala Escalante. Una vegada allí ens asseguèrem i començàrem a vore L'home invisible. Començà amb el professor Moriarti que li encomenà la tarea d'aconseguir la fòrmula de la invisibilitat al doctor Moreau. Aquest li la va pedir a Griffin, que era també un científic. Però no li la va donar i se'n va fugar. El problema era que Griffin havia fet unes proves amb el seu cos per a comprobar que la fòrmula de la invisiblitat funcionava i va vore que sí. Glòria, la novia de Griffin, li va demanar ajuda a Serlock Holmes i Watson. Aquestos trobaren a Griffin però, com era invisible, Glòria també es va fer invisible per quedar-se amb ell.\nEm va agradar molt aquesta obra perquè va ser la primera que vaig vore en valencià. A més, va estar molt divertida perquè tenia acció i molt d'humor. Hem anat al teatre perquè estem estudiant aquest gènere, els efectes, el decorat, els personatges etc.\nAquest dia ha sigut molt entretingut i m'ho he passat molt bé amb els meus companys de classe. Espere anar una altra vegada a vore una obra tan bona.\nPublicat per Yosely Navarro a 13:01 Cap comentari:\nDesgracia en el poble\nEl passat diumenge, en ma casa, estava estudiant amb ma mare i mon pare. De sobte mon pare ens va dir que ens aguaitàrem a la finestra perquè es veia en la casa del costat a muntó de fum. Ens vàrem quedar molt estranyats i decidirem baixar al carrer per vore millor el que pasava. Quan arribàrem baix poguèrem observar com la casa de la finca del costat estava cremant-se.\nEns va donar a muntó de llàstima perquè eixa casa ens agradava molt. Vivia una família molt coneguda i estimada per tot el poble. Jo em passava totes les vesprades allí, per això me'n recorde de com era. Era xicoteta però acollidora. Es distribuïa de la següent manera: només entraves per la porta et trobaves amb el rebedor, on hi havia un espill i una taula per a deixar les claus. Després anaves pel corredor on estaven les tres habitacions i al final arribaves a la cuina. Per últim cap a l'altra part del corredor estava el menjador.\nEn el carrer hi havia molta gent mirant, molt tristos, com cada vegada eixia més fum de la casa i com els bombers no podien fer res per a salvar-la. Va ser una vesprada molt llarga i trista.\nPublicat per Yosely Navarro a 23:49 Cap comentari:\nObra de teatre amb el meu equip!! Bon dia bloguers...


La Generalitat gasta cada any 1,7 milions d’euros de dietes per assistència a reunions\nEl Govern es gasta 1,7 milions en dietes per assistència a reunions\nConcha Catalan i Martin Virtel (opengov.cat) / Il·lustració: Jordi Borràs\nLa Generalitat dedica anualment 1,7 milions d’euros a pagar dietes. Un 80% d’aquesta quantitat serveix per complementar el sou base de només un 28% dels que cobren dietes. Per anar a una reunió es poden arribar a cobrar 627 euros. Una investigació d’Opengov.cat, amb el suport de CRÍTIC, radiografia aquestes dietes i salaris en un gràfic interactiu.\nERC, el PSC, ICV-EUiA i C’s van demanar al juny passat una suspensió temporal d'aquesta mena de retribucions\nLa Generalitat ha mantingut les dietes per assistir a reunions d’òrgans col·legiats i de govern durant el transcurs de la crisi i malgrat aplicar retallades en àmbits com la sanitat i l’educació. En total, la remuneració en concepte de dietes va sumar 1,7 milions d’euros l’any 2013. El 80% d’aquestes dietes es van dedicar a complementar els sous base de només un 28% dels que cobren dietes. El sou més habitual d’un alt càrrec de la Generalitat voreja els 76.000 euros anuals, 8.000 euros menys de mitjana per a les dones, i tot i això la remuneració per dietes pot arribar a suposar un augment màxim de sou d’entre un 20% i un 30%. Aquestes són les conclusions de la investigació realitzada per OpenGov.cat, un col·lectiu de periodistes especialitzat en tractament de dades que ha pogut encreuar, per primer cop i després d’un complex procés informàtic, la informació publicada pel Govern al Portal de la Transparència de totes les dietes i tots els sous dels alts càrrecs.\nLes reunions en què es cobren més diners en dietes són les del Consell d’Administració d’Infraestructures de la Generalitat i de la junta de l’Institut Català de Finances: 627 euros per anar a cada trobada. Cal tenir en compte que el salari mínim interprofessional és de 645 euros mensuals. Les reunions per les quals menys es cobra són les del Consell Escolar de Catalunya: només 43 euros. Els consellers Felip Puig, Santi Vila i Joana Ortega, amb salaris de més de 100.000 euros anuals, cobren 11.700 euros, 7.500 euros i 6.300 euros per anar a reunions que els pertoquen pel seu càrrec. Els tres alts càrrecs amb més dietes per reunions són el conseller delegat de l’Institut Català de Finances (ICF), Josep-Ramon Sanromà, amb 26.468 euros; el secretari del Govern, Jordi Baiget, amb 24.329 euros, i el secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Ricard Font, amb 24.221 euros.\nAl juny passat, la Comissió d’Afers Institucionals del Parlament va aprovar una proposta de resolució per eliminar els “drets derivats de l’assistència a òrgans col·legiats” temporalment, només “mentre els treballadors públics no rebin de forma íntegra les seves catorze retribucions”. Ho va fer amb el vot a favor d’ERC, del PSC, d’ICV-EUiA i de Ciutadans. El PP s’hi va abstenir. CiU hi va votar en contra després d’intentar introduir una esmena que diluïa la proposta. Les resolucions no són textos normatius i, per tant, no tenen la força vinculant de la llei, però sí força de compromís polític. A l’octubre de 2013, s’havia aprovat la resolució 323/X, que ja instava el Govern a “redimensionar les dietes i gratificacions extraordinàries” per modernitzar l’Administració.\nEn aquest gràfic interactiu es pot visualitzar la distribució de les dietes, els salaris de tots els alts càrrecs i el preu de les dietes per cada reunió.\nEl mètode de conversió dels documents amb software de reconeixement òptic de caràcters (OCR) pot ocasionar imprecisions ortogràfiques. Hem realitzat una correcció acurada de totes les dades. Tanmateix, si detecteu algun error, ens ho podeu fer saber per correu electrònic // AUTOR: Martin Virtel (opengov.cat).\nLa informació d’aquest reportatge es basa en el tractament informàtic i l’anàlisi dels 12 documents PDF de “retribucions” d’alts càrrecs i assessors i els 12 PDF amb una relació de 1.529 “dietes per assistència a òrgans col·legiats i òrgans de govern” disponibles al Portal de la Transparència, inaugurat al juliol de 2013. En el cas de funcionaris de l’Administració que figuren al llistat, no s’hi inclouen ni complements de destinació, ni específics, ni triennis. CRÍTIC no ha pogut tenir accés a informació de pagaments per altres conceptes que poden rebre aquests alts càrrecs. Per tant, cal tenir en compte que el seu salari real pot ser més alt.\nEl conseller Santi Vila renuncia a una part de les dietes\nTots els consellers de la Generalitat han d’assistir a una sèrie de reunions. Però, segons es desprèn de les dades publicades, el cobrament de dietes és molt desigual depenent de cada departament. Només cobren dietes els ja mencionats Felip Puig, Santi Vila i Joana Ortega i, en molt menor mesura, Germà Gordó (1.300 euros) i Josep Maria Pelegrí (487 euros). Els consellers ja tenen un sou de 103.176 euros bruts l’any. El president Artur Mas no cobra cap dieta. El conseller d’Empresa i Ocupació, Felip Puig, és qui més incrementa el seu sou gràcies a dietes amb més d’11.700 euros per presidir, com correspon per llei al seu càrrec, Avançsa, l’Institut Català d’Energia i el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat (CTTIC). D’aquest centre també és vicepresidenta Joana Ortega, i en concepte de dietes per assistència a reunions de l’ens ingressa 6.000 euros anuals.\nUn cas especial és el del conseller de Territori i Sostenibilitat Santi Vila. Podria ser el número u a la llista de consellers millor remunerats, però no ho és perquè renuncia a una part de les dietes que li corresponen. S’endú 7.500 euros per 18 reunions i renuncia a 4.000 euros que podria cobrar per 61 reunions més. Només cobra per presidir els consells d’administració de l’Agència Catalana de l’Aigua, de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM) i de l’Institut Català del Sòl, del Servei Meteorològic de Catalunya i també el Consell de Direcció de l’Agència de Residus de Catalunya. Segons fonts del Departament, “la renúncia a determinades dietes és una decisió personal en coherència amb la trajectòria política del conseller, ja que, quan era alcalde de Figueres, també va renunciar al sou d’alcalde mentre tenia retribució com a diputat”.\nTerritori i Economia, els que més gasten\nEl Departament de Territori i el d’Economia són els que més gasten en dietes per reunions: mig milió d’euros cada un. Tanmateix, cal matisar que Territori fa unes 4.600 trobades l’any, i el d’Economia, un miler. La conselleria d’Ensenyament, en canvi, és la que gasta menys proporcionalment: fa 1.055 reunions –incloent-hi consells escolars– i gasta 44.000 euros en dietes.\nEl Govern del PSC, d’ERC i d’ICV-EUiA va retallar en un 10% les dietes per les mesures d’austeritat segons un acord de Govern del juny de 2010. El Departament de Presidència –que és el que més alts càrrecs té– explica que “les normes o lleis de creació dels consells d’administració o òrgans de govern d’empreses públiques estableixen qui en forma part i si han de cobrar o no alguna dieta. I també estableixen que els membres que en formen part poden ser nats (en funció del càrrec que ocupen), o per designació del conseller del departament del qual en forma part el consell”. La percepció de la dieta, segons Presidència, es justifica “en funció del risc que comporten les decisions que prenen i les responsabilitats que s’assumeixen en participar d’aquestes decisions”.\n“El tema clau és si el cobrament de la dieta és per raó del càrrec”, afirma Joan Subirats, de l’Institut de Govern i Polítiques Públiques de la UAB. “Si el càrrec implica l’assistència a reunions, és redundant i és un abús des del punt de vista ètic que se’ls remuneri la feina dos cops”, afegeix el professor de ciències polítiques. “Una disposició legal no ho justifica. Només és justificable una petita compensació si hi ha gent d’altres procedències que, per exemple, han de llegir documentació o desplaçar-se per assistir a les reunions”, matisa. La immensa majoria de treballadors de la Generalitat no cobra per reunir-se.\nEl conseller delegat de l’ICF, el càrrec amb més dietes\nLa persona que més dietes per reunions cobra és Josep-Ramon Sanromà Celma (26.468 € anuals), l’home que dirigeix l’Institut Català de Finances (ICF). Aquesta entitat que aspira a convertir-se en el banc públic català reparteix més de 200.000 euros l’any en dietes per assistència a reunions, i un 10% d’aquesta quantitat correspon a Sanromà. El director de l’ICF cobra per 42 de les seves 59 reunions: com a conseller delegat i vocal de la Junta de Govern i de la Comissió Executiva, com a president de la Comissió de Finançament Agroalimentari i com a vocal de la Comissió d’Inversions en Capital. A més, la seva presència als consells d’administració d’Instruments Financers per a Empreses Innovadores (IFEM), societat mercantil filial de l’ICF, i d’Avançsa li reporten uns 6.000 euros addicionals. La llista de càrrecs de Sanromà, que va ser director general de Deutsche Bank a Espanya durant 15 anys, no acaba aquí. És conseller de Fira 2000 i de BCN Emprèn, gestionada per l’IFEM. President, conseller i apoderat d’ICF Capital Societat Gestora d’Empreses de Capital Risc, representa l’ICF a Avalis, on és vicepresident i apoderat, i a Catalana d’Iniciatives, on és també apoderat.\nEl segon que més cobra: Baiget, el secretari del Govern\nEl secretari del Govern, Jordi Baiget Cantons, és el segon que més dietes cobra, amb 24.329 euros anuals. Rep dietes per reunir-se 46 vegades l’any i això li suposa un increment de sou d’un 23%. És present en quatre de les reunions millor remunerades de tres departaments diferents del Govern. Com a vocal, està a la Junta de Govern de l’Institut Català de Finances (ICF) i al Consell d’Administració de la societat mercantil Infraestructures de la Generalitat de Catalunya, l’empresa que gestiona l’obra pública de la Generalitat. La reunió mensual dels consellers d’aquesta societat suposa una despesa de 12.500 euros públics, una xifra que equival al sou de sis mestres de primària. Són 627,45 euros per a cadascú. Tant aquesta empresa com l’ICF pertanyen a Economia i Coneixement.\nA més, Baiget és vicepresident tercer del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat (CTTI), una entitat de dret públic sotmesa a l’ordenament jurídic privat, adscrita a Empresa i Ocupació, on cada reunió –11 l’any– té un cost de 10.300 euros per a l’erari públic. Finalment, Baiget presideix l’Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat, adscrita a Presidència. Fins a l’agost passat Baiget va ser també conseller de TABASA, l’empresa pública que gestionava els túnels de Vallvidrera i el del Cadí i va ser venuda a Abertis; i des del gener de 2014 seu al Consell d’Administració de Circuits de Catalunya, SL junt amb Albert Carreras, el quart càrrec amb més dietes.\nEl secretari d’Infraestructures, número 3 en dietes\nRicard Font Hereu, secretari d’Infraestructures i Mobilitat, guanya 24.221 euros anuals per 72 reunions que li suposen un increment de sou d’un 30%. És l’alt càrrec del Govern al qui les dietes suposen un augment percentual més elevat respecte el seu salari base. Font, que té 43 anys i prové de les Joventuts de CDC, assisteix a reunions de les millor retribuïdes com el Consell d’Administració d’Infraestructures de la Generalitat (7.500 euros en total). A banda d’això, guanya més de 5.000 euros de dietes com a president del Consell d’Administració d’Aeroports Públics de Catalunya, del Comitè Executiu de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM) i del Comitè Executiu de Ports de la Generalitat. Al mateix temps, també figura al seu Consell Assessor. Com a vocal de quatre consells d’administració, però, cobra més diners que com a president (9.650 euros): a Infraestructures Ferroviàries de Catalunya, a l’Institut Català del Sòl, a l’ATM i a Centrals i Infraestructures per a la Mobilitat i les Activitats Logístiques.\njregojo\t23 de setembre de 2014 - 19:18\nQuan es podrà llegir en obert? Sembla molt interessant….\nSergi Picazo\t23 de setembre de 2014 - 19:33\nEl reportatge es podrà llegir en obert aquest divendres. Sempre serà igual. Els reportatges estaran en obert per a subscriptors des de dimarts i obert per a tots els lectors a partir de divendres.\nEn tot cas, t’animo, si t’interessen els propers reportatges a subscriure’t. Pots provar-nos durant sis mesos només per 30 euros (surt a un euro i pico la setmana). Necessitem el suport dels lectors. Si no aquest projecte no serà possible.\nPerò, igualment, moltíssimes gràcies per l’interès en llegir-lo.\njregojo\t23 de setembre de 2014 - 20:05\nGràcies per la informació. De moment ja tinc un tastet de l’article amb l’entrada que hi ha a opengov.cat : http://opengov.cat/ca/2014/09/el-making-of-del-reportatge-de-critic/\nSubscriptor konigs\t23 de setembre de 2014 - 22:04\nBon reportatge. Per una banda, tranquilitza saber que alguns consellers cobren 0 euros en dietes. De l’altra, sobta veure que mentre que uns no cobren res, n’hi ha d’altres amb uns imports elevadíssims que caldria justificar molt bé. Si no, la transparència es queda a mitges.\njregojo\t26 de setembre de 2014 - 20:16\nSentir Pujol justificar allò injustificable i llegir aquest article és la demostració de que aquell anunci que diu ‘Jo no sóc tonto’ és totalment fals. Gràcies per la vostra existència.\nSubscriptor David Torres Sanz\t29 de setembre de 2014 - 9:44\nA l‘article es diu que Vila va renunciar al sou d‘alcalde perquè també era diputat. S‘hi ha de renunciar o és obligatori triar entre un dels dos sous?\nConcha Catalan\t1 d'octubre de 2014 - 19:34\nHola. Gràcies pel seu comentari. A nosaltres també ens va sorprendre aquesta resposta perquè implica que la renúncia és opcional. Hi ha molts alts càrrecs que són també alcaldes i també ens agradaria saber més sobre això. La nostra investigació continua, poc a poc, amb l’objectiu d’una major transparència de l’Administració Pública. Més articles a opengov.cat. Salutacions cordials.\nAitor Álvarez García\t30 de setembre de 2014 - 16:54\nHola. Gràcies pel seu comentari. Salutacions cordials, opengov.cat.


Així sona la cançó de l’estiu de TV3 amb Miki Nuñez i la Mariona d’Eufòria\nEl Miki Nuñez i la Mariona canten 'Llums de mitjanit' - TV3\nEl presentador i la guanyadora del programa de TV3 interpreten 'Llums de mitjanit', un tema molt festiu i optimista\nTV3 i Catalunya Ràdio han estrenat la cançó de l’estiu d’enguany, interpretada pel Miki Nuñez i la Mariona d’Eufòria. Aquest era, precisament, un dels premis que oferia l’exitós concurs musical de la cadena de televisió catalana: el guanyador o guanyadora podria cantar el tema amb el cantant de Terrassa, que ha estat el copresentador del programa. Durant la gala final, en la que van anomenar la Mariona com a flamant triomfadora, van cantar junts un petit fragment de la cançó per celebrar que seria ella qui l’acompanyés en aquesta aventura musical. S’anomena Llums de mitjanit, un tema festiu que aquesta matinada han estrenat a les xarxes socials.\nAixí és la cançó de l’estiu de Miki Nuñez i Mariona\nDe moment només han publicat l’àudio del tema, ja que la victòria de la Mariona és molt recent i encara no han tingut temps d’enregistrar les imatges. Des de la cadena asseguren que les gravacions han començat i que el videoclip s’estrenarà d’aquí a pocs dies.\nI de què parla la lletra? TV3 ha escollit un tema molt festiu i estiuenc, 100% de l’estil de la resta de cançons de Miki Nuñez. La cançó ha estat escrita pel mateix Miki, en la que assegura que continuaran teixint les seves veu sota el cel en un missatge clàssic de positivitat i optimisme: “Oblida les llàgrimes i omple’t de vida“.\nEl Miki i la Mariona, dos cantants amb uns inicis similars\nEl cantant terrassenc es va fer famós gràcies al pas per Operación Triunfo, un concurs musical amb certes similituds amb Eufòria. El Miki i la Mariona han experimentat un ascens a la fama molt similar, el que fa que tinguin certa connexió. A més a més, òbviament ajuda que ell hagi estat en contacte directe amb ella aquests últims mesos com a presentador.\nEufòria Miki Nuñez TV3\nMiki Nuñez, escollit per fer la cançó de l’estiu de TV3\nEl copresentador d'Eufòria serà l'encarregat de posar música a la temporada estival de la cadena catalana\nObservador juny 24, 2022 | 12:15\nFaré tot el possible per estalviar-me l'escoltar-la\nClara juny 27, 2022 | 10:13\nLa pitjor combinació d'imatges i so. Un producte ortopèdic sense gràcia ni sentit. De fet, molesta.


Hostel Sochi Lazarevskoye Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOdoevskogo Street 97-1, Lazarevskoye City Center, Lazarevskoye, Rússia, 354200 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hostel Sochi\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Lazarevskoye, Hostel Sochi és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Lazarevskoye. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia.\nL'ambient de Hostel Sochi es reflexa en cada habitació. aire condicionat, despertador, aparell de televisió, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses pesca, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hostel Sochi.


Aquesta es la nova app per fer amistats\nLlancen Hoa, un app per fer noves amistats\nCofundada per Ainoa Millán, vinculada a Lleida\nAinoa Millán i Josep Mateu, fundadors de Hoa.\n© Ainoa Millán i Josep Mateu, fundadors de Hoa.\nUna jove barcelonina vinculada a Lleida, Ainoa Millán, ha posat en marxa amb la seua parella una app per fer nous amics. Es tracta de Hoa, una aplicació mòbil que té com a objectiu ajudar els usuaris a trobar persones properes que comparteixin idees i aficions. Per a això, les persones prèviament registrades comparteixen una publicació amb un text del seu interès i esperen a rebre respostes d’altres usuaris.\nMés tard, poden iniciar un xat amb aquelles persones les respostes de les quals considerin més interessants. Segons explica Millán, “la idea va sorgir després d’un viatge en el qual ens venia de gust conèixer gent de la zona que ens expliqués quin lloc podíem visitar, no tant des d’una perspectiva turística sinó local. No vam trobar res que donés resposta a les nostres necessitats.\nHi ha moltes aplicacions de cites o fins i tot algunes que programen activitats grupals, però cap per fer amics”. Hoa, que en pocs mesos ha acumulat unes 5.000 descàrregues, “pot ser de gran ajuda per a aquells que es muden a una ciutat o emprenen una nova etapa”.


Clinical Trials Europe 2019 | Biocat\nHome > Actualitat > Agenda del sector > Clinical Trials Europe 2019\nData d'inici de l'activitat: 19.11.2019 - 13:00\nData de fi de l'activitat: 21.11.2019 - 13:00\nPartnership in Clinical Trials Europe\nCCIB Centre de Convencions de Barcelona · Plaça de Willy Brandt, 11-14 · Barcelona\nEls propers 19, 20 i 21 de novembre tindrà lloc a Barcelona la trobada d'associacions d'Assaigs Clínics d'Europa. Durant aquests tres dies es tractaran quatre temes clau en 10 fluxos de conferències, com ara associacions clíniques, tecnologia en assajos clínics, pacients, regulació i governança i desenvolupament clínic primerenc.\nL'objectiu és el de proporcionar la plataforma perfecta perquè els participants construeixin noves associacions i tinguin noves oportunitats de networking.\nLes empreses de la BioRegió poden obtenir un descompte del 25% en el registre d’aquest esdeveniment. El descompte només aplica a empreses del mercat primari (farma, biotec), no aplicable a proveïdors/distribuïdors/CRO/empreses de tecnologia o consultors.\nLes empreses que vulguin gaudir d’aquest descompte hauran d’indicar en el moment de la inscripció a l’apartat “Have a VIP Code?” el següent codi: CQ19CTEBIOC\nThe UK Clinical Trials Landscape Networking Lunch Reception\nEl UK DIT Barcelona (Departament de Comerç Internacional) està organitzant una recepció networking per a empreses i organitzacions del Regne Unit coincidint amb la Clinical Trials Europe Conference. Mira aquí més informació sobre la recepció i com registrar-te.


D'elaboració artesana i en diferents formats. Mazapanes Peces amplia el nostre catàleg de postres i dolços per Nadal. Es tracta d'una empresa familiar fundada l'any 1915, la qual treballa la seva varietat de massapans, polvorons, roques d'ametlla i assortiment variat mitjançant processos artesans. Les seves "Marquesas", a diferència d'altres del mercat, no contenen fècules, per tant, són aptes per al consum de celíacs.\nSense perdre la identitat de les seves receptes tradicionals d'origen, als anys 80 l'empresa dedica els seus esforços en invertir en millora tecnològica. Així, aconsegueixen situar-se en els primers llocs en l'elaboració del seu producte insígnia, el massapà. Amb les varietats que ofereixen, ja sigui farcits o no, hi ha formats de 200gr, de 400gr i de 500gr. En cadascún d'ells hi trobem una mica de la seva història d'elaboració que anat passant de generació en generació, vetllant sempre per la millora del sabor i la textura.\nAltres productes de Postres\nPastissos i melmelades\nEl nostre assortiment variat de postres es complementa amb pastissos de diferents gustos i altres complements com melmelades o codony.\nRafa Gorrotxategi - xocolata i pastisseria\nRafa Gorrotxategi és la tercera generació de la Família Gorrotxategi. Des de la seva infantesa ha viscut entre forns i mànigues pastisseres. Elaboració de xocolata, torrons i confiteria utilitzant noves tècniques pioneres en el món dels dolços.\nCallebaut elabora, des de fa més de 100 anys, el seu Finest Belgian Chocolate, de diferents orígens i països de procedència. Varietat amplia de percentatge de cacau, formats de presentació i aplicacions de xocolata negra, amb llet, blanca o ruby.\nGelats Alonso, per a qualsevol àpat de l'any\nLes postres de gelat estan guanyant posicions com a l'elecció perfecta per a un àpat especial i en qualsevol época de l'any. Sabors més càlids a l'hivern, més refrescants a l'estiu. Les opcions són variades per a tots els teus esdeveniments, sopars o dinars del teu restaurant.\nGelats Angelo, artesans de mil i un sabors\nGelats artesans del mestre Angelo Corvitto, considerat com un dels millors geladers del món i conegut arreu. Gelats que combinen diferents sabors, formats i textures amb una versatilitat remarcable, adaptada al teu negoci gastronòmic.


La Societat de Carreters organitza aquest diumenge els Tres Tombs\nLa Societat de Carreters de Sant Antoni Abat organitza l'1 de febrer la festa dels Tres Tombs. Un dia abans, demà dissabte 31 de gener, tindrà lloc a partir de les 13 hores l'ofrena floral al monument als carreters. La programació s'inicia l'1 de febrer a les 8 hores amb la benedicció de les tradicionals coques a la plaça de l'Església. De 8.30 a 10 hores, al Centre Cívic El Vapor, es realitzarà el repartiment de coques a tots els socis.\nEls abanderats aquesta edició són José Berrio, Nadia Berrio i Maria Rosa Garcés, mentre que el capità de bandera és Angel Gavieiro. La sortida de casa de l'abanderat tindrà lloc a les 11 del matí. La comitiva d'Els Tres Tombs anirà encapçalada per la imatge del sant, capità de bandera amb l'estendard, l'abanderat, Cordonistes i la Banda Musical del Triangle de Sants així com la Banda de l'Escola Municipal de Música i Dansa de Santa Perpètua.\nDes de la tribuna, instal·lada a la Rambla, com a agraïment tots els participants rebran un obsequi commemoratiu de l'artista local Montserrat Riera. El recorregut d'aquesta tradicional festa serà recinte firal, passeig de la Florida, plaça Terminal, passeig de la Florida, carrer de Pau Claris, Rambla, carrer de Genís Sala, avinguda de Barcelona i passeig de la Florida.\nLa 99a Festa de Sant Antoni Abat es va iniciar el 17 de gener, festivitat del sant, amb una missa i va continuar el 25 de gener amb el dinar de germanor, on es van lliurar les ferradures de plata als socis Francesc Gavagnach i Maria Punsola.\nFoto: imatge de l'edició passada dels Tres Tombs / Josep Cano


Beatriz, la mare de les nenes, segueix creient que Anna i Olivia estan amb el seu pare i les està «cuidant bé»\nper Miguel Cuartas 02/06/2021 16:12h\nEl mediàtic cas de les nenes desaparegudes a Tenerife segueix el seu curs mentre els programes de televisió continuen informant sobre les últimes novetats d'aquest i que té a Espanya en suspens per la seva cruesa. A avui dia, segueix sense haver-hi notícies de Tomás Gimeno i les seves dues filles. Així, Joaquín Amills, portaveu de la família de les nenes desaparegudes a Tenerife, ha aclarit a 'El Programa de Ana Rosa' que la família està convençuda que no trobaran res per mitjà del sonar i el robot, amb els quals les autoritats intentar buscar a les nenes. Encara que volen que s'investigui el millor possible la desaparició de les petites, creuen que «Tomás estima a les nenes i les està cuidant bé».\nBeatriz confia que Olivia i Anna apareguin amb vida\nAquesta és una teoria que creuen fermament i no pensen que hagin sorgit noves pistes o dades per pensar alguna cosa diferent, ja que a família segueix pensant que les nenes podrien aparèixer, tot i que els investigadors són més negatius en aquest aspecte, segons avancen les setmanes sense donar amb les nenes i el seu pare. «Saber que va anticipar dos mesos abans el fet que volia marxar a un altre continent, l'amor egoista a les nenes», assegura el portaveu de la família. Beatriz, la mare d'Olivia i Anna, no cessa en la seva obstinació de veure un raig de llum on actualment no n'hi ha.\nBeatriz, madre de Anna y Olivia, convencida de que no se va a encontrar nada en el mar https://t.co/Bkncj07ZHL\n— Telecinco (@telecincoes) May 31, 2021\nPrimers escombrats del vaixell 'Ángeles Alvariño'\nEl vaixell oceanogràfic 'Ángeles Alvariño' ha començat els primers escombrats al fons de la mar amb el sonar d'escombrat lateral al sud-est de la capital, Santa Cruz de Tenerife. Aquest pla s'executa en el marc del dispositiu de recerca de les petites, Anna i Olivia, que fa més d'un mes sense ser localitzades, quan se les va emportar el seu pare. Així tot, el vaixell està sent calibrat per acostar a poc a poc al sud en les àrees desitjades pels investigadors. En realitat, però, el que està duent a terme és una progressió en quadre, amb una direcció concreta i el seu invers, per fer un escombrat des d'una zona de la costa fins a la distància màxima que es pugui executar.\nLa seva tasca serà rastrejar la zona on la llanxa del pare va ser trobada a la deriva\nEl vaixell va arribar dissabte a les Illes Canàries després d'una setmana des de la seva partida al port de Vigo i després d'una escala a Cadis. La seva tasca serà rastrejar la zona on la llanxa de Tomás Gimeno va ser trobada a la deriva, a una milla del Puerto de Güímar, on, amb l'esmentat sonar de rastreig lateral, s'intentarà veure algun objecte estrany i, si pot ser, pujar-lo fins a la superfície amb un robot. L'inici de la feina del 'Ángeles Alvariño' per aquest cas va ser anunciat per la directora general de la Guàrdia Civil, María Gámez, i va assegurar que s'havien arribat a certs acords amb l'Institut Espanyol d'Oceanografia perquè aportessin tots els seus mitjans de rastreig. A més, Gámez va anunciar fa unes hores que aquesta investigació «no s'atura».\nAixí és el vaixell que intentarà esbrinar el parador de les nenes\nEl vaixell disposa d'un sonar que utilitza la propagació del so sota l'aigua per aconseguir imatges digitals de la superfície marina, és a dir, els senyals acústics xoquen al fons creant una imatge de la mateixa en rebotar. A més, també compten amb un robot submarí, anomenat 'ROV Liropus 2000', procedent de l'Institut Espanyol d'Oceanografia, que té la capacitat de recuperar objectes al mar fins als dos quilòmetres de profunditat. I és que aquest robot compta amb set càmeres, pot baixar al fons marí i enviar imatges en directe i, fins i tot recollir diverses mostres.


Arxius de Turisme - La iaia del Maresme\n15 oct. La iaia del Maresme presenta les bones pràctiques per gaudir la comarca\nPosted at 15:41h in Turisme\nEstic totalment convençuda que ja sabeu què fer per gaudir del Maresme com uns autèntics viatgers, però avui us vull apropar algunes bones pràctiques per treure-li tot el suc del Maresme. Us presento les bones pràctiques de la iaia del Maresme!! Eppp!! Què, molen, oi? Aquestes...\n13 oct. La iaia del maresme us porta a fer pícnic per la comarca\nPosted at 08:25h in Turisme\nAra que les mesures Covid es van relaxant, és l’oportunitat perfecte per fer una escapada pel Maresme i gaudir d’un pícnic en família. I és que a la nostra comarca hi ha una gran varietat d’àrees per a tots els gustos: envoltats de natura, arran...\n28 set. La tardor, temps d’activitats en família al Maresme\nPosted at 13:59h in Turisme\nCom m’agrada la tardor! El canvi de colors dels paisatges, caminar trepitjant les fulles seques que fan “crec-crec”, tornar a dormir ben tapadeta...\n24 set. Assaboreix el Maresme amb els millors productes recomanats per la iaia\nPosted at 08:17h in Turisme\nSi et parlo de la gastronomia del Maresme, què és el primer que et ve al cap? Segur que penses en els productes més reconeguts, com el pèsol o la maduixa, dos aliments que tenen unes jornades gastronòmiques pròpies. Però, sabies que la comarca té...\n27 ag. Un dia d’estiu de la iaia del Maresme\nPosted at 10:06h in Turisme\n25 ag. La web de la iaia del Maresme: un espai dedicat al turisme familiar\nPosted at 11:20h in Turisme\n30 jul. Els establiments i activitats de la comarca recomanats per la iaia del Maresme\nPosted at 11:29h in Turisme\n20 jul. El Maresme sobre rodes\nPosted at 08:39h in Turisme\n16 jul. La iaia del Maresme anima als petits turistes a cuinar durant la seva estada als càmpings de la comarca\nPosted at 15:03h in Turisme\n28 juny La iaia del Maresme et descobreix els millors plans en família per fer aquest estiu\nPosted at 13:31h in Turisme


Quality Inn LaPlace (LA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n3900 Highway 51, LaPlace, LaPlace (LA), Estats Units, 70068 - Veure al mapa\n"My Fiancé and I had an excellent trip. The staff was great a..."\nAl visitar LaPlace (LA), vosté es sentirà com a casa a Quality Inn, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEls serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Choice Hotels us esperen a Quality Inn. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, piscina exterior. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Quality Inn.\nTots els tipus de viatgers (99) Parelles (34) Viatgers en solitari (23) Famílies amb infants petits (25) Famílies amb infants grans (6) Grups (10)


Actualment el servei s'està duent a terme amb un model anterior al que l'empresa s'havia compromès\n3 min. Palma 08/10/2019 15:54\nEl Servei de Salut fa quatre mesos que va obrir un expedient de revisió de contracte a l'UTE Habock i Urgemer, que l'any 2018 va guanyar el concurs per dur el "Servei de Transport Sanitari Aeri de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears", per no posar en marxa els dos avions ambulància B250 en el període establert en el contracte, segons ha informat el gerent del 061, Antoni Bellver, a l'ARA Balears.\nCom ha avançat Aviación Digital i ha pogut confirmar l'ARA Balears, els avions, que formaven part d'un contracte de més de 25 milions d'euros, encara no estan en funcionament, però sí que s'està oferint el servei amb un model anterior (el B200) al que l'empresa s'havia compromès. "El servei s'està duent a terme amb totes les condicions de seguretat necessàries" ha remarcat Bellver.\nEl gerent ha explicat a l'ARA Balears que l'empresa tenia fins a final de maig per posar en marxa aquests dos avions i que, quan no es va complir el termini, varen obrir un expedient per revisar el contracte. Ara, assegura, hauran d'investigar si el retard ha estat per motius aliens a l'empresa o si hi ha hagut irregularitats. Segons Bellver, tenen els avions des de principi d'any però encara no estan preparats per començar el servei. "El procés d'acreditació és molt complex, però crec que en breus ja estaran operatius", ha dit el gerent. Bellver ha confirmat que aquest divendres es reuniran amb l'empresa per esclarir els fets.\nEl mes de setembre de l'any 2017 la Conselleria de Salut del Govern de les Illes Balears va presentar un nou concurs per poder disposar de dos avions ambulància nous. En aquest nou concurs per renovar la flota, hi havia dues modificacions molt específiques. Les aeronaus havien de tenir menys de deu anys d'antiguitat i el total d'hores contractades havia de ser de 7.500 en quatre anys.\nEn el concurs hi participaren l'UTE Habock i Urgemer, per una banda, i Babcock per una altra, que havia dut el servei els darrers anys. Segons Aviación Digital, les dues empreses varen presentar ofertes econòmiques molt similars, per això l'antiguitat dels avions i les hores de vol provocaren que l'UTE guanyàs el concurs. En aquest sentit, el gerent del 061 ha dit que les aeronaus havien de tenir menys de deu anys en el moment de la firma i "els que s'estan utilitzant ara, els B200, complien aquest punt, encara que ara puguin superar els deu anys".\nPer la seva banda, el Sindicat Espanyol de Pilots de Línies Aèries (SEPLA) ha assegurat a l'ARA Balears que ja han demanat una reunió amb la Conselleria per totes les denúncies que han rebut per part dels pilots. A més de l'antiguitat dels avions, el sindicat ha denunciat que també hi ha irregularitats en els helicòpters, que no estan habilitats per fer vols instrumentals (quan s'ha de sortir a volar amb una visibilitat reduïda).


Alcoi - Visita de l'alcalde al taller d'ocupació de turisme de naturalesa\nVisita de l'alcalde al taller d'ocupació de turisme de naturalesa\n25-06-2020 | Alcoi | &nbspVisitas:67\nL'alumnat oferirà rutes durant el mes de juliol a través del Departament de Medi Ambient\nAquest matí, l'alcalde, Toni Francés, i els regidors d'Ocupació, Turisme i Transició Ecològica, han visitat el taller d'ocupació que es realitza a Alcoi durant el 2020. Un programa concedit pel Servei Valencià d’Ocupació i Formació "LABORA" a l'Ajuntament d'Alcoi, anomenat “Turisme de naturalesa: birdwatching i itineraris interpretatius en el medi natural d'Alcoi” comprés en l'especialitat de “Promoció Turísitica Local i Informació al Visitant (HOTI0108)” tractant-se d'un certificat de Professionalitat de Nivell 3 i amb una subvenció de 232.054,80 €. El taller és susceptible de co finançament pel Fons Social Europeu (FSE).\nEn total, 10 alumnes, 5 homes i 5 dones, estan realitzant aquest taller d'ocupació des de finals de 2019 amb un contracte remunerat per a la formació i l'aprenentatge. El taller també ha suposat la contractació del personal que ha dut a terme el taller, una directora, una docent i una auxiliar administrativa a mitja jornada durant la duració del mateix que és de dotze mesos.\nL'alcalde, Toni Francés, ha destacat, durant la seua visita, davant l'alumnat "la importància del turisme per a Alcoi, i la necessitat de tindre personal qualificat per a seguir ampliant els productes turístics de la ciutat, oferint possibilitats culturals, patrimonials o de naturalesa per a aconseguir que els visitants coneguen Alcoi però també, que tornen en diferents ocasions". Francés també ha destacat la importància dels tallers d'ocupació, pensats específicament per a la inserció laboral, oferint contractes remunerats a l'alumnat que realitza un treballa que repercuteix en la ciutat.\nEls regidors presents també han destacat la importància de l'educació ambiental i de cuidar la sostenibilitat de tots aquells productes i recursos turístics que ofereix la ciutat així com la de tindre una visió àmplia del territori que ens envolta com a destinació turística. Per la seua part, els alumnes s'han mostrat molt participatius, posant l'accent en el gran patrimoni cultural i natural de la ciutat, desconegut per a molta gent i en les ganes que tenen d'ensenyar-lo tant a la ciutadania d'Alcoi com als visitants. El grup està format per un alumnat amb estudis previs en àmbits com la història i la biologia, entre altres, el que ha enriquit un projecte que busca la transversalitat. El taller d'ocupació oferirà rutes obertes al públic durant el mes de juliol, les inscripcions i itineraris previstos es gestionaran conjuntament amb el departament de Medi Ambient i les inscripcions es podran realitzar en les pròximes setmanes.\nEls tallers d'ocupació són uns programes d'ocupació i formació que tenen per objecte millorar l'ocupabilitat de les persones desocupades a les quals va dirigit mitjançant la realització d'obres o serveis d'interés general i/o social, en aquest, cas, la promoció turística. El taller de turisme de naturalesa s'ha desenvolupat durant 2020 en el Centre Cervantes Jove (CCJ), alguns mesos i a causa de la crisi sanitària de la Covid-19, a distància. L'Ajuntament d'Alcoi va habilitar aquest edifici per a ser homologats per Labora i poder d'aquesta manera realitzar tallers d'ocupació. Després d'invertir en diferents aspectes per a poder adaptar-se als requeriments de la Generalitat, Alcoi rebia la resolució en gener de 2019. Amb aquesta acreditació, Alcoi pot optar a diferents programes de formació i ocupació com són, els tallers d’Ocupació, el programa «Et formem» i «T’Avalem» així com als certificats de professionalitat de la Generalitat Valenciana.\nAlcoi ja ha realitzat tallers d'ocupació amb anterioritat on, per exemple, a través dels quals es va rehabilitar, per exemple, l'antiga Escola de Cervantes reconvertint-la en centre juvenil (CCJ), es va recuperar el jardí del Conservatori Municipal o la zona de la Caseta de Mascarella de Ferran. Amb els tallers ocupacionals es garanteix a l'alumnat/treballador la realització d'un treball efectiu mitjançant el contracte per a la formació i l'aprenentatge, que juntament amb la formació professional per a l'ocupació rebuda, procure la seua qualificació professional i afavorisca la seua inserció laboral.