IB3 | Aquests dies ha nevat; facem una espipellada sobre la neu\nAixí t'ho varem contar...\nPortada > el seu temps > Aquests dies ha nevat; facem una espipellada sobre la neu\nAquests dies ha nevat; facem una espipellada sobre la neu\nSabíeu per què la neu és blanca? Vos heu fixat mai que quan neva hi ha més silenci? O que la neu fresca és la superfície que més radiació solar reflecteix? Parlem-ne.\nComencem amb el seu color. Qui més qui manco qualque pic ha vist nevar. Per ventura hem vist, fins i tot, més d’un tipus de neu (neu de pedaç, neu de granet,etc.), però la característica que sens dubte transforma el paisatge i que més impacte té a nivell visual és el seu color. Idò bé, per començar, hem d’entendre que la neu conté molt d’aire al seu interior (no és un glaçó, que no conté aire i que, per tant, és transparent). Però, per què el fet que hi hagi aire la fa blanca? Senzill. La llum que hi incideix és absorbida per aquestes bombolletes d’aire i després és emesa en totes direccions. Aquesta llum emesa conté els 7 colors de l’Arc de Sant Martí, però què passa? Que l’ull humà no els pot distingir, percep la llum mesclada i, per tant, blanca. Veure la neu blanca és, idò, un fenomen òptic més.\nAnem ara més enllà. Els que hagueu tengut la sort de veure qualque gran nevada en viu, tal vegada haureu reparat en la diferència de renou que sentim amb comparació a quan no neva. Això també té la seva explicació, i aquesta resideix en la seva morfologia. Una flòbia de neu, normalment, és molt porosa (sobretot la neu de pedaç), és a dir, hi ha molts petits foradets on s’amaga l’aire. Per aquesta mateixa raó que comentàvem abans, aquesta flòbia en el seu recorregut no tant vertical ni ràpid com una gota d’aigua de pluja, va atrapant minúscules partícules que floten a l’aire, un fet que redueix el renou ambiental. A més, un pic que es forma la coberta nivosa al terra, segueix absorbint el so. Per això, ja sabeu, si teniu veïnats irrespectuosos, quan nevi serà més bo de dur 😉\nI per últim, vull remarcar també la gran importància que té aquesta coberta nivosa sobre el canvi climàtic. M’explic: la neu reflecteix molt bé la llum solar (si és fresca en reflecteix més d’un 90%), per la qual cosa evita que aquell territori en concret s’encalenteixi com sí que ho faria si, en comptes d’haver-hi neu, imaginem-nos, hi hagués una esplanada d’asfalt ben fosc. El problema és evident: si els pols es fonen i tenim manco superfície nevada i/o congelada, hi ha manco reflexió i, per tant, la temperatura puja i la neu dels voltants es pot fondre més fàcilment, com un peix que es mossega la cua.\nEn definitiva, que la neu és molt agradable, visualment és preciosa, però, sobretot, és una aliada en la lluita contra el canvi climàtic.\nQue segueixi nevant.\nFoto: Jesús García, 3 de febrer\nEva - 07 de febrer de 2018, 12:19\nMolt interessant, sobretot lo del renou (no me n’havia temut).\nJoan - 07 de febrer de 2018, 16:39\nUauuu molt bo !!!\nIsa - 14 de febrer de 2018, 17:54\nEts el millor Daniel!! 😀


Les guinguetes de Torredembarra oferiran menjar i obriran a la nit\nDivendres, 02 Febrer 2018 12:52\nTorredembarra permetrà que les guinguetes de platja ofereixin serveis de restauració i puguin obrir fins a les dues de la matinada. Són algunes de les principals novetats que inclourà el concurs. L’Ajuntament confia que gràcies a…\n25 de febrer, eleccions a la Unió Deportiva Torredembarra\nDimarts, 30 Gener 2018 11:01\nAixí ho han decidit els socis, que s'han reunit en assemblea extraordinària per fer front a l'actual crisi institucional. L'actual junta directiva va dimitir en bloc a l'espera de l'entrada d'una junta gestora però ningú va…\nTorredembarra canviarà el pas soterrat del passeig Miramar per un dipòsit d'aigua\nDivendres, 26 Gener 2018 14:08\nPeculiar conversió del pas soterrat del passeig de Miramar de Torredembarra. Serà transformat en un dipòsit d’aigua. Aquest pas, que es va construir quan aquest passeig era part de la nacional-340, s’adaptarà tècnicament per acumular aigües…\nTorredembarra arxiva el procediment d'adjudicació de la neteja viària\nDivendres, 19 Gener 2018 14:08\nEl ple de l'Ajuntament de Torredembarra va aprovar arxivar el procediment de contractació de la neteja viària. Va ser la reacció del consistori després que el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic tombés l’adjudicació feta.\nTorredembarra estudia retirar el monument Alfa i Omega pel mal estat en què es troba\nDivendres, 19 Gener 2018 12:59\nUn informe alerta que el monument Alfa i Omega es troba en molt mal estat. Per això, l'Ajuntament estudia retirar-lo, per evitar riscos. A més, han demanat pressupostos del que costaria restaurar-lo. De moment, però, no…\nEl Tribunal de Contractes tomba l'adjudicació de la neteja viària de Torredembarra\nDilluns, 15 Gener 2018 12:17\nEl Tribunal Català de Contractes del Sector Públic ha tombat el contracte de la neteja dels carrers de Torredembarra. L’Ajuntament el va adjudicar a Fomento de Construcciones y Contratas, FCC, i Norvert, que va quedar en…\nL'Ajuntament de Torredembarra reobrirà l'aparcament de Filadors per Setmana Santa després d'estar tres anys tancat\nDivendres, 12 Gener 2018 13:01\nL’Ajuntament de Torredembarra vol reobrir el pàrquing de Filadors per Setmana Santa. Serà un aparcament amb places de rotació i també amb abonats, que tindran una plaça privada. D’aquesta manera el consistori espera que Filadors sigui…\nNi el regidor Lluís Suñé ni l'alcalde de Torredembarra dimitiran pel 'cas de la llum'\nDimecres, 10 Gener 2018 18:20\nNo hi haurà dimissions al ple de Torredembarra pel cas Lluís Suñé, el regidor de l'Alternativa Baix Gaià que pressumptament havia punxat la llum del seu bar. Ell ha dit que no plega i ha negat…\nEls Reis visiten Clarà, Baix a Mar i el centre de Torredembarra\nDivendres, 05 Gener 2018 19:46\nEls Reis també han arribat a Torredembarra i la primera parada l’han fet a Clarà. Després han visitat el barri marítim. Un recorregut pel passeig on els esperaven nens i pares per saludar-los. Els Reis, com…\nTorredembarra rehabilitarà la passarel·la que creua les vies\nDimarts, 02 Gener 2018 19:58\nL’Ajuntament de Torredembarra rehabilitarà la passarel•la de vianants que creua les vies del tren al nucli de Baix a Mar. Les obres tindran un pressupost de prop de 100.000 euros i, de moment, el consistori les…\nEl Parc de Nadal de Torredembarra tanca les portes deixant enrere dos dies de gran intensitat\nDimarts, 02 Gener 2018 14:08\nEn aquesta edició els visitants han pogut gaudir de diverses novetats com un simulador de carreres, una scaperoom o una zona de parades de diferents comerços del municipi.\nTorredembarra celebrarà el 10 de gener un altre ple extraordinari sobre el cas Suñé\nDimecres, 20 Desembre 2017 18:19\nTorredembarra celebrarà un ple extraordinari per parlar sobre el cas Suñé, el del regidor que suposadament va punxar la llum al seu bar. Serà el 10 de gener i la segona sessió monogràfica per debatre sobre…\nLa ministra de Sanitat defensa a Torredembarra que el PP és el vot útil per a tots els catalans\nDilluns, 18 Desembre 2017 17:22\nEl desembarcament del PP a la demarcació ha seguit avui, amb la ministra de Sanitat, Dolors Montserrat, que ha visitat Torredembarra.\nUn estudi situa l'origen del topònim de Torredembarra a l'època feudal\nDilluns, 18 Desembre 2017 16:50\nA Torredembarra on s'ha fet un estudi històric al voltant de l'origen del nom del municipi amb el llibre 'Quan la Torre fou dita d'en Bares'.\nTorredembarra vol que s'ampliï el CAP del municipi\nDimecres, 13 Desembre 2017 12:17\nL’Ajuntament de Torredembarra vol que s’ampliï el CAP del municipi. Per aconseguir-ho impulsaran el desenvolupament dels terrenys propers, per poder-los cedir a la Generalitat. De fet, el pla parcial de la Sort i de la Rasa…\nLa CUP de Torredembarra denuncia sancions de la Guàrdia Urbana per la campanya de l'1-O\nDivendres, 01 Desembre 2017 13:52\nA Torredembarra la CUP del municipi ha mostrat aquest divendres el seu rebuig a les denúncies rebudes per part de la Policia Local per sis dels seus militants per enganxar cartells durant la campanya del referèndum…


Ajuntament de Ròtova covid 19\n12-03-2021Noves mesures #COVID19 a partir del dia 15 de març, en vigor fins al 12 d’abril, podent-se revisar. Adjuntem el DECRET 8/2021, d’11 de març, del president de la Generalitat,... Segueix llegint »\n26-03-2021Les principals novetats consisteixen en el fet que unes certes competicions esportives es poden reprendre i en què s’amplia el nombre màxim de persones que poden fer esport en grup... Segueix llegint »\n10-05-2021A continuació expliquem l’actualització de les mesures contra la Covid-19 que han entrat en vigor el passat 9 de maig. Decau el confinament perimetral. La mobilitat queda limitada de 00:00 h... Segueix llegint »\n08-06-2021Ací podeu veure un resum de les noves mesures contra la Covid-19 i que entren en vigor a partir de hui dimarts, 08 de juny, i fins que acabe el... Segueix llegint »\nActualització mesures contra la Covid-19\n07-09-2021Actualització Mesures contra Covid-19 a la Comunitat Valenciana, vigents del 7 al 27 de setembre: Decau el ‘Toc de queda’. Desapareix el límit en reunions. 8 persones per taula en... Segueix llegint »\n27-09-2021Ací podeu veure el resum de les novetats en matèria de mesures contra la Covid-19 que entren en vigor a partir del 28 de setembre i fins al 8 d’octubre:... Segueix llegint »\n28-02-2021Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. RESOLUCIÓ de 25 de febrer de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s’acorden noves mesures, a... Segueix llegint »


►Estrena mundial de “L’enigma di Lea” al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. - Teatre Musical\n7 febrer, 2019►Estrena mundial de “L’enigma di Lea” al Gran Teatre del Liceu de Barcelona.\n►La primera òpera de Benet Casablancas, amb text de Rafael Argullol, sorgeix el 2011 en una col·laboració dels autors on literatura i música convisquessin en un pla d’igualtat.\n►Josep Pons assumeix la direcció musical de la nova òpera amb la direcció d’escena de Carme Portaceli que situa l’acció en un futur distòpic i uniforme amb una impressionant escenografia cúbica que firma Paco Azorín.\n►Televisió de Catalunya enregistrarà la nova òpera i retransmetrà posteriorment en diferit. Per la seva banda, Catalunya Música l’emetrà en directe el dia 12 de febrer\n►El Gran Teatre del Liceu estrena mundialment l’òpera de nova composició de Benet Casablancas amb el text del professor i filòsof Rafael Argullol el pròxim 9 de febrer. La nova producció del Liceu compta amb la direcció d’escena de Carme Portaceli, la direcció musical de Josep Pons i un repartiment excepcional amb Allison Cook com a Lea, José Antonio López com a Ram, Xavier Sabata com a Dr. Schicksal, i fins a un total d’onze solistes que es completen amb una gran presència de cor a l’escenari -més de 70 coristes- i una orquestra de 78 músics al fossat.\n►El projecte sorgeix el 2011, quan els dos autors van col·laborar en una obra on la literatura i la música convisquessin de forma equilibrada. L’enigma di Lea és considerat un conte mític pel mateix autor, un mite que entra en confusió amb la pròpia realitat. Aquesta història és una història d’amor, encara que així mateix la història d’un secret. Segons Argullol “la portadora d’aquest secret, Lea, és una dona que, després de ser sotmesa a circumstàncies excepcionals, convertida en protagonista absoluta, deambula per l’espai i el temps, pels països i pels segles, nàufraga en l’existència, posseïda per una passió gairebé impossible de canalitzar”.\n►La música –encara que sempre dialogant amb l’escriptor- segueix el relat, tot donant caràcter, acompanyant i definint els personatges que es van presentant ordenadament en la seqüència escènica. L’obra s’organitza en tres parts i quinze escenes, i en principi aquestes tres parts responen, en l’estructura musical, a la idea d’exposició, scherzo i finalment «moviment lent», tal com ens explica Casablancas. Des del punt de vista sonor, cada personatge té característiques singulars que li donen caràcter: la tessitura i un tractament vocal diferent assenyalen una opció teatral.


Certificació Biosphere HotelsRSC Gremi d'Hotels de Barcelona\nGestionar els recursos turístics d’acord amb criteris de qualitat i sostenibilitat és una opció irrenunciable per garantir que l’oferta turística de la ciutat estigui d’acord amb les demandes dels visitants i es compleixin les expectatives que aquests en tenen.\nBarcelona, molt conscient d’això, desenvolupa diversos projectes per aconseguir i mantenir aquest repte tan necessari i, gràcies als quals, ha esdevingut la primera destinació del món en rebre la certificació Biosphere World Class Destination, que reconeix la gestió turística responsable i sostenible.\nAixí mateix, en el marc d’aquesta definició internacional i de Barcelona Sustainable Tourism, Turisme de Barcelona i l’Ajuntament de Barcelona, fomenten la Certificació Biosphere Hotels, amb col·laboració del Gremi d’Hotels de Barcelona, Insituto de Turismo Responsable (entitat certificadora de Biosphere Responsible Tourism) i Lavola Sostenibilitat.\nA dia d’avui, els Hotels de Barcelona amb aquesta certificació són:\n– Andante Hotel\n– Meliá Barcelona Sarrià\n– Meliá Barcelona Sky\n– Pulitzer Barcelona\n– The Level at Meliá Barcelona Sky\nQuè és la Certificació Biosphere Hotels?\nAmb l’objectiu de dissenyar models de turisme sostenible que propiciïn i generin “productes” i “destinacions sostenibles”, va desenvolupar-se el Sistema de Turisme Responsable, que estableix una sèrie de pautes i requisits que orienten els establiments turístics, destinacions i elements de la indústria turística en general cap a la sostenibilitat, considerant els factors ambientals, socials, culturals i econòmics sobre els que tenen o es pot esperar que tinguin influència.\nLa Certificació Biosphere ha esdevingut el reconeixement més important pels establiments d’allotjament turístic que compleixen amb els requisits del STR, així com el full de ruta per emprendre accions que millorin l’oferta del territori en qüestió i l’experiència del visitant en el mateix.\nQuins són els requisits per obtenir aquesta certificació?\nEls requisits exigits pels estàndards Biosphere s’agrupen fonamentalment en les següents àrees:\n– La conservació del patrimoni natural, cultural i paisatgístic.\n– El desenvolupament econòmic i social de la comunitat local.\n– La contribució de l’establiment a la qualitat de vida dels empleats.\n– La conservació del medi ambient.\n– La satisfacció dels clients pel que fa a la seva involucració en el sistema i pel que fa a la qualitat del servei.\n…I el procés a seguir?\n1. Diagnòstic Inicial: Elaboració d’una enquesta diagnòstic per avaluar el grau de compliment en relació als requisits continguts en l’estàndard Biosphere aplicable.\n2. Implantació dels Requisits: En base els resultats obtinguts, caldrà assumir el compromís amb la redacció d’una política de sostenibilitat i fer un Pla d’Acció per la sostenibilitat que avali el compromís de l’hotel de millorar contínuament.\n3. Auditoria Interna i externa: Un cop l’establiment hagi adoptat els requisits mínims, es recomana fer una auditoria interna, per garantir l’èxit de la posterior i sí obligatòria, auditoria externa.\n4. Avaluació del Comitè Tècnic: Aquest Organisme serà l’encarregat de determinar, en base als èxits obtinguts, si el vostre hotel és mereixedor de rebre la certificació o si, per contra, necessita resoldre una sèrie de NC abans de rebre-la.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres i us en donarem tots els detalls:


Els gal·lesos han passat per damunt d'una Irlanda decebedora\nBarcelonaSis anys després, Gal·les va recuperar la corona del Sis Nacions i va guanyar el torneig amb autoritat: va aconseguir el Grand Slam, és a dir, s’ha imposat en els cinc partits que ha disputat. Ahir, en l’última jornada, els gal·lesos van passar per damunt dels vigents campions, els irlandesos, per 25-7. Anglaterra, que va empatar 38-38 en un duel ampassionant davant Escòcia, ja no va poder atrapar els gal·lesos. I Irlanda, que necessitava guanyar a Cardiff per aspirar al títol, va quedar als peus d’un equip que va jugar el millor partit l’últim dia.\nAls dos minuts de joc, un xut llarg el va capturar Hadleigh Parkes per fer el primer assaig dels gal·lesos: guanyant ja en tenien prou per ser campions. Abans del descans, tres xuts a pals de Gareth Anscombe van situar el 16-0 en el marcador, que deixava els irlandesos tocats.\nA la segona part Gareth Anscombe va conituar castigant els irlandesos, que van fer moltes faltes, sumant punts amb els peus, fins a arribar al 25 a 0. En l’últim minut, Jordan Larmou va fer l’assaig de l’honor per als irlandesos.\nItàlia s’acomiada sense guanyar cap partit\nEn el primer partit del dia, França va guanyar per 14-25 a Roma els italians, que han perdut tots els partits del Sis Nacions. L’últim dia del prestigiós campionat va concloure amb un emocionant duel entre Anglaterra i Escòcia que va acabar amb empat (38-38).\nGal·les Sis Nacions 2019


Cales de Pachs - Aplicació de l'òxid i hidròxid càlcic en medi ambient\nLa qualitat dels nostres productes ha estat de gran orgull per a nosaltres durant tot aquest temps. L'òxid càlcic que fabriquem, a causa del seu procés de cocció, li dóna unes característiques que el diferencien de les altres cals del mercat, amb un elevat índex de reactivitat, ideal per determinats processos industrials. Els nostres fabricats són aplicats al medi ambient per tractament d’aigües residuals i residus industrials, depuració de gasos, tractament de llots i sòls contaminats...\nL’excel·lent qualitat dels nostres productes permeten la seva aplicació en els més diversos sectors.\nDepuració d'aigües urbanes i industrials\nTractament de purins\nDessulfuració de fums\nLixiviats en abocadors controlats\nEn el tractament dels residus industrials calç intervé en les fases de descarbonatació i de clarificació.\nLa calç és un producte inofensiu en les tècniques de depuració d'aigües, és de fàcil manipulació i s'utilitza com a base que permet corregir un pH massa àcid:\nCom a agent de coagulació, floculació, neutralització i decantació de matèries en suspensió facilitant la separació líquid/sòlid.\nPer a precipitar elements tòxics (metalls pesats: plom, crom, coure, manganès, níquel, arsènic, cadmi, cinc, alumini, ferro, etc...) que estan dissolts i precipiten sota forma d'hidròxid, i nocius (nitrats i fosfats en forma de sals insolubles).\nPer a desinfectar eliminant els bacteris o virus, així com també la supressió radical de les olors dolentes.\nEn les aigües de consum la calç reequilibra la proporció de calci en les aigües. La calç remineralitza aigües massa toves o descarbonata aigües massa dures (que deixen dipòsits calcaris).\nEn el tractament dels líquids de fems i altres efluents de la cria del bestiar, la calç garanteix la depuració per destrucció dels gèrmens patògens, la desodoració i la decantació.\nQuan la dessecació dels fangs es realitza de manera mecànica, la calç es pot utilitzar amb distints objectius en les següents fases:\nA) ABANS DE LA FILTRACIÓ. L’acondiciament es porta a terme afegint lletada de calç al fang líquid produint un efecte de coagulació de les partícules col·loïdals, un augment de la grandària i pes dels "flocs", així com del contingut en matèria seca. Al mateix temps, millora el filtratge del fang i en la seva higienització (bloqueig de les fermentacions i eliminació d'organismes patògens per augment del pH).\nB) DESPRÉS DE LA FILTRACIÓ. L'estabilització i assecat s'obté afegint calç viva al fang. D'aquesta manera, s'obté un augment del contingut en matèria seca. La barreja de l'aigua amb calç produeix un augment de temperatura i la unió d'una molècula d'aigua amb una molècula d’òxid de calci provoquen l'assecat del fang. La calor d'hidratació de 1 Kg de calç pot escalfar 2 litres d'aigua de 0º C fins al seu punt d'ebullició, 100ºC. També es produeix una higienització del fang per augment del pH i de la temperatura.\nLa utilització de combustibles fòssils com font d'energia genera elements contaminants SO2 y NOx a l'atmosfera, motiu de les pluges àcides generades per les incineradores d'escombraries urbanes i industrials.\nEn els procediments de depuració en sec i semi sec, s'empra la calç per les seves qualitats d'absorció dels contaminants àcids i dels metalls pesats continguts en els efluents gasosos.\nEn els procediments humits, s'afegeix la calç a la columna de gas, o bé, a la neutralització dels efluents aquosos en la torre de rentat.\nLa calç és el descontaminant més idoni pel seu alt rendiment, baix cost i fàcil manipulació. L'alta superfície especifica, porositat i grandària de partícula són característiques molt tingudes en compte per aquestes finalitats.\nPer al tractament de sòls contaminats la calç bloqueja els metalls pesats en forma insoluble i participa en l'extracció dels hidrocarburs i dels elements orgànics volàtils.\nEl tractament d'abocadors controlats la calç insolubilitza els metalls pesats procedents dels lixiviats d'abocadors aconseguint un sòlid inert amb la finalitat d'evitar la contaminació de sòls i aqüífers.


Voler fer un somni realitat, no vol dir somiar truites ho somiar despert . La República\nVoler fer un somni realitat, no vol dir somiar truites ho somiar despert .\nVoler fer un somni realitat, no vol dir somiar truites ho somiar despert . Soc Màrius Viella Sabater , nascut un dia plujós a les 9 del […]\nMàrius Viella 11/05/2019\nSoc Màrius Viella Sabater , nascut un dia plujós a les 9 del mati , del dia 25 de Març de l’any 1936, al C/, ara Santa Llúcia , però crec que en aquell temps era carrer del Camp Gran; no quedem gaires bisbalencs que tinguem a la memòria una Ciutat , cap de partit judicial i Capital del Baix Empordà ,( es el partit judicial nº 3 de la província de Girona), en que les bicicletes, els carros i els remats de cabres i d’ovelles eren els amos dels carrers, junt amb la mainada jugant a pilota, normalment de draps i de serradures, i les nenes a rotllo ho a saltar a corda; tot això ja es historia , ara toca poder escriure una altre historia que s’ajusti als temps que han de venir , i que hem de preveure.\nNo es la primera vegada que escric i suggereixo l’aprofitament de les aigües plujanes, el sol, el vent i la biomassa , referint-me al sotabosc, donat que ara ja no tenim flequers ni indústries que cremin aquest producte de la natura per coure el pa ni la ceràmica , com tampoc es consumeix massa carbó vegetal..\nTotes les Capitals , Ciutats i molts pobles han crescut i sense control, esclaus de l’especulació , de forma que si no hi posem remei haurem d’arrencar plantes del bosc per poder sembrar llegums i cereals per el consum humà, perquè tot serà edificat i asfaltat per atendre la gran producció de vehicles de tota mena a motor , que el consum de carburants contaminants obliga a prendre mesures estrafolàries per intentar protegir la crosta del planeta Terra.\nUna de les meves grans preocupacions , es l’aigua en termes generals , però en particular a La Bisbal , com també al Baix Empordà ; Però posats a mirar per el futur de tots plegats, i podem afegir nous sistemes de construcció , que també soc suggerit en altres ocasions.\nComençaré per l’aigua de consum humà , que el subministrament es municipal , però depenent de l’administració que atorga poders a una empresa com l’ACA, que disposa del control dels rius i del subministrament als municipis. mitjançant empreses que monopolitzen l’aigua i els preus.\nA punt i preparat per emprendre el viatge que tots hem de fer , i que no en torna ningú, però amb la perspectiva de que si mai torno a néixer , voldria trobar la meva Ciutat , La Bisbal D’Empordà , millor de com la deixaré; voldria trobar una resclosa feta a l’indret de can Fanals de dos metres d’altura i vuit d’ample que servis de “passera” per anar d’un costat a l’altre del riu Daró , i per retenir l’aigua que s’escorre de les gavarres per alimentar les deus d’aigua bona ; voldria trobar reconstruïda i millorada la canonada que portava l’aigua al dipòsit a dalt del puig , a tocar de can Metller i que donava l’aigua al convent dels Frares i a les ultimes cases de la carretera de Vulpellac i a tota La Bisbal, des dels pous de la font de l’arbre, per intentar que la meva Ciutat pugui consumir aigua sense purins i nitrats; se que això serà molt costós però a mi ara beure aigua a casa, pagant la que bec i la que no puc beure i que voldrien que ho fes, em costa entre 70 i 80 € cada mes .\nVoldria trobar , que les noves construccions i la renovació de la majoria possible d’habitatges, gaudissin d’energia solar , de calefacció i aire condicionat comunitari ,i l’aprofitament de les aigües plujanes , per els sistemes sanitaris i de neteja d’habitatges. No es la primera vegada que ho suggereixo a l’administració , però els interessos particulars sempre han posat i posaran traves ..\nMàrius Viella La Bisbal d’Empordà 11-V-2019


Eugenia Guell - Güell Advocats\nResponsable Departament Bancari\nAdvocada col·legiada de l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Girona.\nEm vaig llicenciar en Dret per la Universitat de Girona i a l’any 2007 vaig obtenir el Certificat d’Aptitud Professional per a l’exercici de l’Advocacia.\nDurant tot aquest temps he anat adquirint experiència en dret de família, havent intervingut en procediments de divorcis i separacions, i en la redacció de convenis sobre guarda, custòdia i aliments de fills menors d’edat.\nDonc continuitat al servei de tramitació de causes relacionades amb danys i accidents de circulació en reclamació de responsabilitat civil derivada, matèria en que el nostre despatx està altament especialitzat des dels seus inicis.\nSóc advocada que col·labora amb la Plataforma d’Afectats per les Hipoteques Girona Salt (PAH). Dirigeixo reclamacions judicials en defensa dels drets dels consumidors, principalment d’hipoteques i préstecs per a l ́adquisició de vivenda en sol.licitud de la nulitat de les claúsules abusives que incorporen aquests contractes.


qualificació - Hangzhou Fujie a l'aire Products Inc.,\ncasa » qualificació\ncontestarem a 24 hores!\nFujie garanteix al comprador original que Fujie productes estan lliures de defectes en materials o mà d'obra per un període de un any des de la data de compra. Fujie no és responsable de abús i desgast normal, per als productes utilitzats comercialment o fallades causats per accidents,abús, alteration,modificació, el mal ús i la cura incorrecte.\nNo hi ha altra garantia expressa més enllà dels termes de la garantia limitada. En cap cas, 1ni garanties implícites, incloent comerciabilitat i adequació per a un propòsit particular, estendre més enllà la durada de la garantia expressa continguda en el present document. En cap cas, Fujie serà responsable per danys incidentals o dóna conseqüencialmags.\nAlguns països no permeten limitacions en la durada d'una garantia implícita o l'exclusió de límit- ació dels danys incidentals o conseqüents, de manera que les limitacions o exclusions anteriors poden no aplicar-se per vostè.Aquesta garantia us atorga drets específics i vostè pot tenir altres drets que varien d'un país per país.


Xavi Hernández s'ha ofert a l'FC Barcelona just abans que el club jugui el Clàssic contra el Reial Madrid.\nAnsu Fati renova amb el FC Barcelona fins 2027\nEl nou deu del Barça, Ansu Fati, ha arribat a un acord amb el club per renovar el seu contracte fins al 30 de juny de 2027.\nLaporta puja el sou de la seva Executiva enmig de la crisi econòmica del Barça\nEl FC Barcelona començava la temporada amb una notícia que sorprenia a tothom: Messi no podia seguir al Barça perquè el club tenia un gran deute. Un deute que, en concret, és de més de 480 milions, però que no ha impedit que el president Joan Laporta li pugi el sou a la seva Executiva, assegura Vozpópuli.\nPedri renova amb el FC Barcelona fins 2026\nEl FC Barcelona i Pedri van arribar aquest dijous a un acord per renovar a l'jugador fins al 30 de juny de 2026.\nAquest divendres al matí, Joan Laporta ha concedit una entrevista a El Món Rac1, recollida per Catalunyapress, en la qual ha parlat de diversos temes que afecten l'actualitat de l'FC Barcelona, entre ells els resultats de l'auditoria que ja va fer públics el CEO de club.\n"El Barça és un club resilient que sortirà endavant malgrat el patrimoni negatiu i el deute de 1.482 milions"\nEl Barça segueix en caiguda lliure i també perd contra l'Atlètic de Madrid\nEls gols de Lemar i Suárez van enfonsar a l'equip blaugrana.\nFC Barcelona - Llevant. Partit corresponent a la setena jornada de la Lliga, que es disputarà a les 16: 15h al Camp Nou.\nUn Barça amb mancances visita al Cadis en un partit decisiu per a Koeman\nCadis CF- FC Barcelona | Dijous 23 de setembre de 2021, 22:00 | Jornada 6 d'Laliga.\nPartit corresponent a la cinquena jornada de la Lliga 2021/2022, disputat al Camp Nou (Barcelona, Espanya) davant 27.097 espectadors.\nEl Barça es mesura al Granada intentant oblidar el passat\nEl FC Barcelona rep aquest dilluns a les 21: 00h al Camp Nou a l'Granada CF per a disputar la que serà la cinquena jornada de la Lliga.\nReial Madrid, FC Barcelona i Athletic Club impugnen l'acord de la Lliga amb CVC\nEls tres equips van treure un comunicat a l'uníson.\nGoldman Sachs concedeix a Laporta 3 anys per rescatar el Barça de la seva insolvència econòmica\nEn aquest temps, el club presidit per Laporta només haurà d'abonar els intereses.La segona part en què es divideix el préstec consta de més o menys la mateixa quantitat de diners.\nEl Barça cau derrotat davant un Bayern molt superior en el debut a la Champions\nEls alemanys van vèncer per 0-3 als de Koeman en una trobada en què van mostrar la seva gran qualitat futbolística, de la mateixa forma en que venien fent en les últimes setmanes.\nEl Barça rep al Bayern per estrenar una nova edició de la Champions\nAquest dimarts el FC Barcelona rebrà a l'Bayern de Munic al que serà l'arrencada d'una nova edició de la UEFA Champions League.\nLaporta es prepara per dur a Bartomeu davant la Fiscalia\nConsidera que els 487 milions de pèrdues que arrossega el club són motiu suficient per demandar a Bartomeu.\nEl CSD ajorna el Sevilla - FC Barcelona que havia de disputar-se aquest dissabte\nTampoc es jugarà el Vila-real-Alabès, que es trobava amb el mateix problema: la convocatòria de seleccions extraordinària per per partits corresponents a la classificació per al Mundial de Qatar 2022.\nAquestes són les condicions que Laporta li posa a Koeman per renovar\nLa renovació seria per un any.\nEl 10 de Leo Messi ja té hereu: Ansu Fati\nMolt s'ha parlat des que Leo Messi va deixar el FC Barcelona de qui anava a heretar el dorsal número 10. Aquest dimecres s'ha conegut el nom de la persona que assumirà el repte: Ansu Fati.\nGriezmann torna a l'Atlètic, De Jong arriba al Barça i el Madrid fitxa a Camavinga\nEls equips espanyols han tingut una nit molt moguda en l'últim dia de mercat de fitxatges.


Oficial: Tete Morente fitxa per quatre temporades\nL'extrem Tete Morente, primer fitxatge del Nàstic 2017-18\nTete Morente, amb la samarreta de l'Atlètic Balears.\nTé 20 anys i arriba de l'Atlètic Balears\nActualitzada 09/07/2017 a les 20:19\nPer fi ha fet oficial el Nàstic de Tarragona el fitxatge de José Antonio Morente Oliva, o més conegut en el món futbolístic com a Tete Morente. Nascut a la Línea de la Concepción, a Cadis, el 4 de desembre del 1996, aquest jove extrem esquerrà es converteix en el tercer fitxatge oficialitzat pel conjunt tarragoní.\nTal com va avançar el Diari Més el passat 28 de maig, Tete Morente jugarà al club tarragoní i serà un dels futbolistes que formarà part del nou projecte grana. Tal com va explicar el Nàstic ahir mitjançant un comunicat, el futbolista signa per les quatre pròximes temporades, de forma que acabarà el seu lligam amb el club català el 30 de juny del 2021.\nMorente ja feia més de dos mesos que era a Tarragona. Era així perquè s’estava recuperant d’una lesió que el va mantenir apartat dels terrenys de joc des del mes d’abril, quan va dir adéu a la temporada amb la samarreta de l’Atlètic Balears. El conjunt illenc, que ha estat l’equip de Morente en aquesta darrera temporada, l’ha pogut gaudir només un any, ja que el Nàstic ha estat molt hàbil i se l’ha pogut emportar sense haver de pagar res en concepte de traspàs, ja que finalitzava contracte.\nEn la 2016-17, amb l’Atlètic Balears, va disputar 23 partits i, als seus 20 anys, ja ha demostrat una bona capacitat de dribling per banda esquerra, que és per on ell juga més còmode. Ell és dretà, però li agrada entrar de fora a dins per tenir més possibilitats de xut. D’aquests 23 enfrontaments, en 13 ocasions va ser titular, mentre que en els 10 restants va haver de sortir des de la banqueta. Només va ser capaç de marcar un gol i va veure cinc cartolines grogues.\nMorente, d’aquesta manera, es converteix en el tercer fitxatge d’aquest mercat d’estiu pels interessos del club grana. El primer va ser Maikel Mesa, arribat del Mirandés, i que arriba per reforçar el centre del camp. El segon, Abraham Minero, lateral esquerre que pertanyia al Saragossa però que la campanya passada havia militat al Llevant. Ara, arriba Morente i, abans de començar la pretemporada, segur que el Nàstic anunciarà alguna cara nova més.


Willa Pirs Warsaw Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRegulska 40, Ursus, Warsaw, Polònia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Willa Pirs\nConvenientment situat a Warsaw, Hotel Pirs és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Al. Jerozolimskie, Blue City, Aeroport Chopin, Varsòvia.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Pirs asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, restaurant, bar.\nL'ambient de Hotel Pirs es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, llits extrallargs (> 2 metres), telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Hotel Pirs és una elecció inteligents per a viatgers a Warsaw, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCentre Hitòric - 11,26 km\nParc Łazienki - 10,55 km\nMuseu de la Insurrecció de Varsòvia - 8,41 km\nPlaça del Mercat del Centre Històric - 11,24 km\nPlaça del Castell - 11,16 km\nKrakowskie Przedmieście - 11,01 km\nMuseu del Palau Wilanów - 14,72 km\nPalau de Cultura i Ciència - 9,78 km\nNowy Świat - 10,84 km\nCastell Reial - 11,24 km\nFactory Outlet Ursus - 1,57 km\nCmentarz Wolski - 4,15 km\nSzczesliwice Ski Slope - 5,65 km\nWola Park - 6,64 km\nCentre Exposicions EXPO XXI - Warsaw International - 7,15 km\nBazar Olimpia - 7,48 km\nChurch of St.Jacob the Apostle - 7,91 km\nGaleria Mokotow - 8,66 km\nJewish Cemetery (Cmentarz Zydowski) - 9,01 km


Set dies perquè la televisió pública valenciana isca del negre\nEl 25 d’abril començaran les emissions en prova d’À Punt\n18/04/2018 - Tania López\nL’any en què va nàixer À Punt\nHi haurà ‘bous al carrer’ en À Punt?\nÀ Punt començarà plena d’extreballadors de RTVV\nEl 29 de novembre de 2013, l’antiga Canal 9 es congelava per a, després, fondre’s en negre. Una ordre judicial concedia el seu beneplàcit per a tancar les portes de 24 anys d’història. Una decisió que va provocar l’atrinxerament dels extreballadors, però també la indignació de tota una societat que veia com la televisió pública queia en picat. No obstant això, amb el canvi de govern començava la marxa per reobrir l’extinta Canal 9. Un camí ardu, no exempt de polèmica, que pretenia tornar a dotar a la Comunitat Valenciana d’un mitjà renovat, que fomentara les produccions valencianes i retornara la presència que li correspon al valencià.\nAra, després d’anys de treball i esforç, ja hi ha data per a la volta de la televisió pública valenciana. Fa uns dies, la directora general d’À Punt, Empar Marco, anunciava que, el pròxim 25 d’abril, començarien les emissions en proves. Comença el compte enrere per a tornar a gaudir de la nostra llengua en la televisió. Tan sols queden set dies perquè la nova televisió valenciana isca del negre, encara que a mig fer. I és que no serà fins a estiu, aproximadament, quan realment comence a funcionar amb normalitat À Punt.\nMentrestant, els valencians ens haurem de conformar amb l’emissió de programes infantils, que ja estan disponible en el seu web, així com continguts rescatats de l’antiga Canal 9, com a documentals i entrevistes. Unes emissions que ajudaran a estabilitzar els sistemes audiovisuals i els formats. Per això, durant aquest període, una franja indicarà que es tracta d’una prova, i no de l’estrena d’À Punt. No obstant això, la nova televisió es troba immersa en la preparació d’un gran nombre de projectes que coparan la graella de programació. Entre ells, es troba ‘Açò és un destarifo‘, una sèrie de ficció creada per Albena Produccions, responsables de ‘Socarrats’ o ‘Autoindefinits’, que mostrarà els tòpics valencians, acompanyats d’humor i crítica social. Així, de la mà d’actrius i actors valencians reconeguts, com Ferran Gadea, Alfred Picó, Inma Sancho, Nuria Herrero o Bruno Tamarit, aquesta sèrie promet ser tot un èxit.\nEl 25 d’abril, un dia significatiu en el qual se celebra la Diada per la derrota de la batalla d’Almansa en 1707, ha sigut la data escollida per a, en paraules de Marco, ‘retornar el servei públic d’informació als valencians’. Ara, tan sols queda sintonitzar els canals de la TDT, i esperar que arribe el dia per a tornar a gaudir de la renovada televisió pública valenciana.


Mor Michael Collins, un dels tres tripulants de l'històric viatge de l'Apollo 11 - Regió7\nMor Michael Collins, un dels tres tripulants de l'històric viatge de l'Apollo 11\n«L'astronauta oblidat», que va viatjar a la Lluna amb Aldrin i Armstrong, ha mort als 90 anys\nL'astronauta Michael Collins, un dels tres que va viatjar en el vol de l'Apollo 11, la primera missió d'aterratge lunar en 1969, va morir ahir de càncer als 90 anys. Un comunicat difós per la seva família va assenyalar que Collins havia estat lluitant contra el càncer.\nCollins, Buzz Aldrin i Neil Armstrong (1930-2012) van sortir de Cap Canaveral (Florida) el 16 de juliol de 1969 rumb a la lluna com a part del programa Apol·lo de la NASA. Des d'allí va enlairar el coet Saturn V que transportava la nau amb els tres astronautes, que van arribar a la Lluna el 20 de juliol.\nA diferència d'Armstrong i Aldrin, Collins mai va caminar sobre la lluna. Ell es va quedar enrere i va pilotar el mòdul de comando mentre volava en cercles per damunt. Per això, Collins era també dit sovint l'«astronauta oblidat». Collins «va ajudar la nostra nació a aconseguir una fita decisiva», va destacar la NASA, que va recordar que també es va distingir en el Programa Gemini i com a pilot de la Força Aèria. Durant les celebracions del cinquantenari del viatge a la Lluna el 2019, Collins va afirmar que sense dubtar-lo «proposaria anar directament a Mart», la qual cosa ja estava en els plans de l'agència espacial dels Estats Units.


Natxo González: «Hem demostrat que estem en la bona línia, malgrat que encara ens queda molt» - UE Sant Andreu\nEn la roda de premsa posterior al partit de lliga contra l’Alcoyano, el tècnic andreuenc estava content pel debut del seu equip i pel resultat que havien aconseguit davant d’un bon conjunt. A més, esperava que l’equip anés enganxant mica en mica novament a l’afició, de la que espera que s’il·lusioni aviat.\nEl debut perfecte, no es pot demanar més.\nSí, és el primer partit de lliga i estàs expectant per veure com funciona l’equip, el primer partit com a locals i el primer partit a casa de la temporada i davant un bon rival. Estic molt satisfet.\nDeies a la web que a l’afició li faltava potser una mica de confiança, potser per les baixes de l’estiu. Creus que amb el partit d’avui comencen a recuperar-la?\nNo ho sé. El que sí que està clar és que han vist el que ha demostrat l’equip. Òbviament, és millor començar guanyant que no de l’altra forma; si que és veritat que és l’equip el que ha d’animar a la gent, però la gent, després de la temporada que vam fer l’any passat, entenc que ha de seguir il·lusionada. El nostre objectiu és, amb resultats, animar-la en el cas que hi hagi cert pessimisme.\nSetmana dura la que comenceu: avui era un partit difícil, després el viatge a Sevilla i finalment el partit a Dénia diumenge vinent.\nÉs una setmana complicada però guanyant avui és una mica menys complicada. Guanyant avui afrontes la setmana d’una altra manera. És el que ens ha vingut i tractarem de que sigui una setmana bona per al club.\nEl gol de Luis Blanco, providencial, ja que abans el partit era travat i molt igualat.\nSí, ja es preveia que seria així, molt equilibrat, insisteixo, davant d’un bon equip. El primer temps ha estat molt espès, ens ha costat deixar-nos anar en atac, i en el segon temps ho hem aconseguit, crec que hem estat superiors, hem fet dos gols i hem tingut tres opcions bastant clares. En aquest tipus de partits és el que intentes aconseguir: posar-te pel davant perquè tot sigui més fàcil.\nAmb una defensa nova, tret de Moyano, la solidesa defensiva que s’ha mostrat avui satisfà.\nSí, és el treball de pretemporada. Portem un dèficit de preparació, perquè vam començar una setmana més tard del que és habitual, s’ha incorporat molta gent nova i això necessita d’un procés. Avui hem demostrat que estem en la bona línia, malgrat que òbviament encara ens queda molt.\nEl desplaçament a Sevilla el feu d’alguna manera en especial?\nMarxem dimecres al matí en avió i tornem dijous al migdia en avió també.


El Batxillerat Dual a La Farga\nAmb aquest conveni, els alumnes poden obtenir el Batxillerat espanyol i l'americà\nDes de fa uns anys, La Farga té un conveni amb Academica Corporation (institució escolar i educativa nord-americana que compta amb més de 200 escoles als Estats Units) que ens permet oferir un programa extraescolar de Doble titulació de Batxillerat espanyol i nord-americà.\nGràcies a aquest programa, els nostres alumnes de 3r i 4t d’ESO i 1r i 2n de Batxillerat podran estar matriculats a l’escola i simultàniament en un High School als Estats Units, cursant ambdós estudis alhora.\nImmersió lingüística, 100% anglès en un entorn d’estudi i treball\nAquest programa s'ofereix a 700 escoles de l'estat espanyol i un total de 20.000 alumnes a escala mundial l'han realitzat. Fins a aquest curs, 2 alumnes l'han cursat i actualment 78 l'estan realitzant. El programa te una durada entre 3 i 4 anys.\nPer a més informació, contacteu amb Xavi Plazas, encarregat del programa. [email protected]org


Elaboració De Dues Guies - Diari Digital El Comarcal\nElaboració de dues guies\nL’Ajuntament participa en l’elaboració de dues guies per millorar l’ocupabilitat de les persones trans\nLa Xarxa de Municipis LGTBI de Catalunya ha presentat dues guies adreçades a la millora de la inserció laboral de les persones trans. Elaborades des del Grup de Treball Ocupació i Persones Trans de la Xarxa, s’han creat dos instruments: un adreçat als equips tècnics d’ocupació per millorar l’ocupabilitat de les persones trans, i l’altre destinat a empreses i administracions per elaborar protocols de transició de gènere al lloc de treball.\nA l’acte hi ha assistit el regidor de Convivència i Equitat, Jaume Aliaga, ja que Vilanova i la Geltrú forma part del secretariat tècnic de la Xarxa de municipis LGTBI. L’Ajuntament de Vilanova, que forma part del secretariat tècnic de la Xarxa, ha participat en l’elaboració de les 2 guies en un procés que ha durat 2 anys.\nLa Xarxa de Municipis LGTBI, impulsada el 2017, és una xarxa d’ajuntaments catalans compromesos amb el desplegament de les polítiques de gènere, i convençuts de la necessitat de superar les lògiques heteropatriarcals i defensar els drets de totes les persones a estimar i a viure la seva sexualitat, expressió i identitat de gènere amb igualtat d’oportunitats.\nEls objectius de la Xarxa son lluitar contra l’homofòbia, la lesbofòbia, la transfòbia, la intersexofòbia i la bifòbia de manera quotidiana i des dels diversos àmbits de les polítiques locals. També és una per a impulsar el treball conjunt entre municipis, amb la possibilitat d’intercanviar experiències i crear sinèrgies en la defensa de totes les persones.\nCom ha recordat en l’acte Jaume Aliaga, “la suma de ciutats i pobles compromesos augmenta la capacitat d’acció política i social per superar perjudicis i discriminacions LGTBIQfòbiques, perquè els drets de les persones LGTBI són els drets de tothom”.\nLes dues guies que s’han presentat són dos instruments elaborats per un grup de treball coordinat per Barcelona Activa i format per professionals vinculats a diversos àmbits (orientació laboral, intermediació i prospecció empresarial, igualtat de gènere i polítiques LGTBI), que formen part d’un total de 23 membres de la Xarxa de Municipis LGLTBI, entre Ajuntaments, Consells Comarcals, Diputació de Barcelona i Generalitat de Catalunya.


LA PANXA DEL BOU: Romans de pel·lícula\nRomans de pel·lícula\nLa menció, en el post anterior, de l’autor de la novel·la Quo Vadis, m’ha evocat, més enllà de la referència literària, aquesta pel·lícula i, sobretot, la segona vegada que la vaig veure, que devia ser cap al 1960, a la meva escola, un dia en el qual, no recordo amb motiu de quina celebració, ens la van passar. La cosa va ser realment extraordinària, perquè al cinema escolar passaven pel·lícules molt i molt antigues, o, en tot cas, espanyoles, d’aquelles edificants, moralistes, adients a l’època i al lloc: Balarrasa, La mies es mucha, Un traje blanco, El milagro de Fátima, Molokai, Fray Escoba... Gairebé mai en color, per cert.\nFa anys, uns quants, moltes escoles, fins i tot les més modestes, tenien el seu teatret. Ara fan aquestes aules multiús que serveixen per a tot i per a res i es prioritza una bona zona esportiva. Els diumenges, si anaves a doctrina una estona, et rebaixaven el preu de l’entrada i fins i tot et podies comprar caramels, pipes, tramussos, cigrons salats, xufes, pomes caramelitzades i altres menges infantils de l’època, a una paradeta que una de les monges, -Sor Pia, de nom professional-, gestionava. Aquesta monja era de les poques catalanes que hi havia a l’escola, aleshores, moltes eren basques, recordo. Alguna vegada ens havia explicat coses de quan la guerra, ja que havia hagut de fugir, disfressada de senyora normal, fent-se passar per l’esposa d’un capellà, també disfressat. Tot tenia un regust llunyà, sento la guerra, avui, molt més propera que durant aquelles narracions per a infants que ens amollaven els grans, no massa sovint, per cert, ja que semblava que tothom volia oblidar aquells anys, aleshores. Quan ets petit, vint anys són una eternitat, perquè inclouen un període boirós en el qual encara no existies i la distància entre un infant i un adult és immensa.\nQuo Vadis, la versió del 1951, -se n'havien fet d'altres, anteriors, i també se n'han fet després, per a televisió- no tenia, doncs, ni deu anys, quan ens la van passar, tota una estrena preferent. Jo l’havia vista de més petita, però no en recordava pràcticament res. Ens va agradar molt, moltíssim, a totes les nenes. Taylor estava extraordinàriament atractiu fent de Marc Vinici. Terenci Moix, gran entès en cinema, explicava que era un autor tan bell que molta gent creia que havia de ser homosexual, i que Taylor mateix ironitzava amb les estranyes situacions en què s’havia trobat per aquest motiu. A La dama de les camèlies, molt jove, amb Greta Garbo, segons Moix, i li he de donar la raó, feien la parella més bella del cinema. Però a mi m’agradava més a Quo Vadis, més gran, el món dels soldats romans ensenyant cuixa i les belles esclaves sotmeses tenia, per a nosaltres, pre adolescents ingènues, una gran atracció, aleshores. Taylor no va morir massa gran, malauradament, va estar casat uns anys amb Barbara Stanwick i uns quants més amb una actriu molt maca, també, Ursula Thiess, que crec que encara viu, però retirada fa temps del món del cinema.\nCom que els gustos canvien, molt més endavant, amb una antiga companya d’escola, després d’haver tornat a veure la història per la tele -la fan sovint, sobretot per Setmana Santa, gran tradició, aquesta de recuperar el gènere en dates assenyalades-, comentàvem com, amb el pas del temps i la maduresa, trobàvem molt més interessant i inquietant Petroni, que interpretava Leo Genn, un gran actor de teatre anglès que, al cinema, no va passar massa de secundari, per aquestes injustícies estranyes que es donen a totes les professions. El recordo bé, en el seu suicidi amb l’esclava estimada, escrivint a l’emperador mentre es fa tallar les venes, fent-li saber que amb ells dos morien la bellesa i la poesia. Peter Ustinov, que ens havia semblat tan repulsiu en aquell paper, amb els anys es va rejovenir, era, realment, molt jove, quan li va tocar fer cançons amb la lira davant de l’incendi de Roma que, segons investigacions actuals, no va ser cosa de Neró. Ustinov va ser també un gran actor i una gran persona, diuen.\nDeborah Kerr estava també molt maca, fent de Ligia. S’havien fet proves a d’altres actrius, per al seu paper, entre les quals, per exemple, Elisabeth Taylor. Fa pocs dies vaig llegir una entrevista a La Vanguardia, amb l'espòs de Kerr, Peter Viertel, interessant i polifacètic personatge, guionista i moltes coses més, explicant que està molt malament, l’actriu, amb Parkinson avançat. Han vingut a raure a Marbella, com tants altres actors anglosaxons, per cert. Deborah Kerr va estar durant un temps una mica encotillada en papers de dona reprimida, cobejada per vividors amb ganes de redimir-se, com a La nit de la iguana. Recordo d’ella, sobretot, la interpretacio, encara força jove, d'aquell magnífic paper crepuscular a Taules separades, excel·lent.\nQuan els lleons es cruspeixen els cristians i aquests canten i Neró s’emprenya d'allò més, nosaltres, al cinema escolar, aplaudíem. Coses d’aquells temps. Fa algunes setmanes van fer un reportatge al 33 sobre la veritat pura i dura dels espectacles del circ romà, feia posar els pèls de punta, tot plegat: la sang, la violència, el plaer i la brutalitat de la gent davant d’aquells espectacles salvatges, que produïen una gran excitació i provocaven després allaus de feina a les prostitutes que s’aplegaven als passadissos interiors de les instal·lacions esportives. Però a les pel·lícules d’aquell tipus i d’aquella època no se’ls demanava versemblança, ni tan sols fidelitat a l’obra literària original. El món del cinema era aleshores brillant, polit, complaent. Ningú de nosaltres no posava en dubte la bondat dels cristians, ni la maldat de l’emperador, ni que al final tot s’arrangés i el noi i la noia poguessin anar-se’n, feliços, a viure al camp, escapant pels pèls de l’escabetx imperial anticristià. Mort el gos, es creia, morta la ràbia. I així acabava la pel·lícula, amb la substitució de Neró i l'esperança, sempre vana, que després d'un tirà arribés la justícia social.\nEls peplums van ser un gènere important, amb variants temàtiques i qualitats diverses. Les pelis de romans m’agradaven molt, -fins i tot les més dolentes, ho admeto-, i també les novel·les d'aquest gènere, llegides en versió per a joves, com el mateix Quo Vadis, Los últimos días de Pompeya, Fabiola... En el gènere hi tenen cabuda, també, les vides de sants de l'època, sobretot de santes virginals, màrtirs, les tortures de les quals desvetllaven la nostra curiositat i el nostre masoquisme infantil, com ara la història de santa Eulàlia i els seus tretze martiris. Com que sóc poc original, no em puc estar d’acabar aquestes evocacions amb allò ciceronià de O tempora! O mores! Al capdavall, alguna cosa ha millorat, els nostres panem et circenses s’han sofisticat i, fins i tot, -així voldria creure-ho-, civilitzat una mica més, encara que només sigui en aparença i de forma fràgil i precària. L'espectacle de la mort en directe, encara que sigui passat per la televisió, no resulta ja excitant, al menys al món occidental, ben peixat i refrescat amb aire condicionat, en el qual ens movem.\nPublicat per Júlia a 23:17\nVa haver-hi un temps en que el cine per a mi es classificava, pel seu interès en aquests tres apartats:\n1. De romans\n3. De Marisol.\nDesprès va arribar la joventut i les úniques pel·lícules que deia que m'interessaven era las que no comprenia absolutament res.\nPel meu gust, el millor paper que ha fet Deborah Kerr és a "Taules separades" davant l'imperturbable David Niven.\nhahaha Quo Vadis, a mi m'agradava Ursus, quin paio!\nFabiola la vaig llegir amb un llibre de la Pulga, hihihi\nL'època era 'de gèneres'. A mi, sobretot, m'agradava que complissin dues condicions:\n-que hi hagués amor i, per tant, sortissin noies, per això les 'de guerra' en general, m'avorrien.\n-que acabessin bé, o sigui, amb casament.\nLa nostre juventut va ser la del regne de l'art i assaig, i, evidentment, era un factor a favor el fet que no s'entenguessin i poguessis, després, elucubrar sobre el significat.\nHola, Albert, jo també menciono aquesta pel·lícula, per cert, fa temps que no l'he vist per la tele, em sembla recordar que l'havia vista en teatre, també, ja que el seu origen, crec, es troba en una obra de teatre. David Niven, excel·lent. Per a acabar-ho d'arreglar, però, crec que a Ursus li havien d'haver buscat una xicota. Fabiola també l'havia fet en cinema Michele Morgan, gran actriu francesa.


Studio 1 Decembrie Alba Iulia Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 137 allotjaments a Alba Iulia.\nCetate, Alba Iulia, Romania - Veure al mapa\nMés informació sobre Studio 1 Decembrie\nAl visitar Alba Iulia, vosté es sentirà com a casa a Studio 1 Decembrie, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nStudio 1 Decembrie ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen ascensor.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Studio 1 Decembrie no troba competidors en cap categoria.


Notícies externes: JORNADA: UNA AVENTURA AMB DADES: MEMORIS 24\nJORNADA: UNA AVENTURA AMB DADES: MEMORIS 24\nDijous 11 de març, de 16h a 17.30h (online)\nAmb motiu del Dia Internacional de les Dades Obertes, la Secretaria de Transparència i Govern Obert us convida a la Jornada “Una aventura amb dades: Memoris 24”, que tindrà lloc el dijous 11 de març de 16 a 17.30 h, en format virtual.\nLa jornada estarà presidida per la directora general de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, que parlarà de les fites assolides en l’àmbit de les dades obertes a Catalunya durant aquest darrer any.\nTot seguit s’iniciarà l’activitat principal: un escape room virtual on per salvar la humanitat d’un virus desmemoritzador anomenat Memoris-24 caldrà endinsar-se en el món de les dades obertes.\nEl tancament de l’acte anirà a càrrec del Secretari de Transparència i Govern Obert de la Generalitat de Catalunya, Jordi Foz.\nCal que us inscriviu a la jornada mitjançant aquest formulari d’inscripció. Tot i que la inscripció és individual, el mateix dia de l'activitat rebreu instruccions per formar grups de participació. Per formar un grup és imprescindible que tots els membres s'hi hagin inscrit prèviament a títol individual.


La Llum groga: Ring, ring...\nJa me n'anava a dormir (sí, què passa, el meu despertador sona abans de les 6 del matí i si no dormo 6 o 7 hores no tiro...) Estava a punt de tancar l'ordenador, quan he sentit el telèfon. Ring, ring...\nNo és el primer cop que sona aquesta nit. Ma mare és a treballar i mon pare té el son massa lleuger. Tan lleuger té el son que, si algun dia m'aixeco al lavabo a mitja nit, el sento preguntar-me que si em trobo bé. I és que a vegades em desperto i ja no vaig al lavabo per no haver de contestar a mitja nit que si em trobo bé, que si no sé què més (perquè, com que es desperta, llavors té ganes de xerrar).\nRing, ring... Segon cop avui, des que el meu pare és a dormir. He fet una aposta amb mi mateixa: quant de temps trigarà a venir a preguntar qui trucava? Ha sigut penjar el telèfon i començar a escriure. Tic, tac, tic, tac...\nQuan acabava d'escriure el "si no dormo" s'ha obert la porta. I és que ja em perdonaran, però les 11 de la nit no són hores de trucar.\nMe'n vaig a dormir. Tornarà a sonar el telèfon? I si sona, algú l'agafarà?\nQue ningú em faci cas. He escrit aquest post mentre estava oficialment dormint. Ni tan sols sé què hi diu... Només una petita anècdota amb el telèfon d'ahir (prometo que no torno a despenjar el telèfon mai més!)\nLa veu s'assembla a la veu d'una amiga de ma mare.\n- Què tal?\nUn parell de segons de silenci...\nVaja, no era l'amiga de ma mare...\n- S'ha equivocat.\n- Se han equivocado.\n- ¿Y entonces por qué le contestaste que bien?\nAlmenys sort que era a mitja tarda i que no eren les 11 del vespre...\nPublicat per Llum a les 23:00


Amb tecnologia Google Street-View\nTreballo com a fotògraf per a cases rurals, hotels, hostals, immobiliàries, negocis, interioristes i arquitectes per transmetre disseny i estil de vida i ajudar-te a aconseguir més vendes.\nUn altre servei que ofereixo són els recorreguts virtuals amb la tecnologia de Google Street View amb la qual els clients es faran una idea més exacta del teu negoci.\nFoto amb Drone\nTambé faig fotografia aèria amb dron, perquè puguis utilitzar aquestes imatges per a destacar sobre la seva competència. I que t’ajudi en la venda dels teus serveis.\nCom a fotògraf gaudeixo en cada projecte fotogràfic d’arquitectura interior; em motiva la connexió que existeix entre la llum, el disseny de l’espai, la decoració i l’arquitectura que caracteritza i dóna personalitat a cada lloc. Ja sigui un treball de fotografia residencial, de decoració, de disseny interior, una casa, un pis de mostra, o un habitatge privat, cada projecte és una oportunitat per a treure-li tot el profit als espais i reptar-me a reflectir la seva millor versió.


Els Minyons de Terrassa avancen feina a pas ferm\nAra Castells 13/10/2019\nL’estrena del nou de vuit, una nova injecció de moral per preparar les grans cites de final de curs\nEls Minyons de Terrassa sumen una tripleta de castells de gamma extra davant de la masia Can Freixa MINYONS DE TERRASSA\nTerrassaLa masia Can Freixa ha tornat a ser l’escenari de les grans construccions dels Minyons de Terrassa. Els egarencs han completat aquest cap de setmana una tripleta de castells de gamma extra que els ajuda a mantenir el ritme en el camí cap a les actuacions més destacades del tram final del calendari.\nSi bé fa mesos que li anaven al darrere, no ha estat fins a aquest cap de setmana que els malves han plantat a plaça el seu primer nou de vuit de l’any. La construcció s’havia preparat a foc lent i només alguna baixa havia impedit que la seva estrena arribés abans. Un cop han sonat les gralles han demostrat tot aquest bagatge i l’han fet seu, fins i tot, amb certa comoditat. Han repetit els èxits amb les seves dues estructures clau enguany, el dos emmanillat i el pilar de vuit; l’espadat l’han pogut controlar de nou tot i el tremolí ja habitual. Han apostat pel quatre de nou amb folre en el tercer torn i, tot i que ha perdut la mida al pis de quints, aquest cop l’han aconseguit descarregar. El d’aquest diumenge ha suposat tot just el segon quatre reeixit de l’any, un castell que se suma a dos més només carregats.\nEls Capgrossos de Mataró no volen alçar el peu de l’accelerador, la seva intenció passa per consolidar els castells de nou pisos en aquest segon tram de temporada i preparar l’assalt a la gamma extra, que enguany podria arribar en forma de dos o de pilar emmanillat. Han descarregat un lent cinc de vuit abans de plantar cara al tres de nou amb folre. El castell de nou pisos s’ha estirat molt per la part baixa i això els ha obligat a exercitar-se al màxim de les seves possibilitats. Han arrodonit l’actuació amb el cinquè dos de vuit folrat de l’any i han tornat a optar pel pilar de sis després que a Reus completessin per primer cop enguany el de set pisos.\nLa tercera colla del cartell ha sigut la dels Castellers de Sants. Enguany les circumstàncies han fet que els barcelonins abaixessin molt el llistó respecte al seu nivell habitual. Si bé la colla es plantejava tornar a imprimir ritme en les pròximes actuacions, una baixa sensible després de la caiguda del dos de vuit amb folre dels Castellers de Sabadell la setmana passada a les Corts els ha obligat a ajornar l’estrena d’alguna de les estructures que han de configurar el seu pas endavant. A Terrassa s’han tornat a conformar amb la clàssica de castells de vuit –tres i quatre de vuit més dos de set–, una aposta segura per als de la camisa grisa.\nMinyons de Terrassa: 9d8, 2d9fm, 4d9f, P8fm, P5 + 4 P4\nCapgrossos de Mataró: 5d8, 3d9f, 2d8f, P6, 4 P4\nCastellers de Sants: 4d8, 3d8, 2d7, V5


L a festa popular és espectacular: impressiona, provoca sorpresa i admiració; s’ofereix a la mirada intel·lectual com una acció no ordinària. Des d’aquesta perspectiva convindrem que, com qualsevol altre espectacle, la festa posseeix la seva tramoia, el seu guió i els seus actuants. En definitiva, una dramatúrgia pròpia, la seva mise en scène. En la festa popular no hi falta cap d’aquests mecanismes: hi ha fogueres, cadafals, enramades, altars, etc., espais urbans o rurals on se celebra, i festers i comparses. Aquesta festa-espectacle evoca una edat d’or on la vida confluïa en un tot, sense divisions de treball ni de classe. Mikhaïl Bakhtin ( La cultura popular en la Edad Media y el Renacimiento ) emmarca la festa en el Carnaval medieval, que fa retrocedir al pensament antic, el clàssic i més remot. L’Edat Mitjana, a l’empara de la festa igualitarista i no civilitzada (no il·lustrada), sembla que va elaborar un Carnaval altament dramatitzat. D’aquella dramatització medieval prové el que queda a la festa popular després de passar pel Renaixement, el Barroc i la modernitat. La teoria de Bakhtin no sembla desencertada si coneixem la interioritat vital i l’entorn fratern dels participants-festers, que viuen la posada en escena del drama de la commemoració festiva durant tot l’any: quan acaba l’última funció comencen a preparar la pròxima, i per mesurar el temps no es fixen en el calendari formal, sinó en el dia en què comença i acaba la festa. Aquest ànim sostingut s’observa (a la Península) entre els festers de la Patum de Berga, els correbous a les Terres de l’Ebre, les festes de Moros i Cristians d’Alcoi, la celebració del Sant Joan a Ciutadella de Menorca, etc. Ara tenim l’ocasió d’advertir personalment, a partir d’aquest mes, si la teoria de Bakhtin és encertada o és senzillament una teoria.\nAmb Sant Joan, passada la primavera, arriba el cicle de celebracions de l’estiu, l’altre gran cicle festiu a part de Nadal. L’església va situar Sant Joan i Jesús (a qui una traïció apòcrifa fa cosins) als dos caps de l’any, els dos solsticis, els dos començaments i finals d’any:\n"De Sant Joan a Nadal, mig any igual".\nLa celebració d’aquesta festivitat, el dia més llarg i la nit més curta, es perd en la memòria dels temps. Els pobles germànics celebraven el Need-fire, una festa en què es recollia la llenya per al primer foc, el del futur solstici d’hivern. Un vell cançoner català testimonia que la festa de Sant Joan té un ressò universal:\n"La festa de Sant Joan / és diada d’alegria.\n"Fan festa els cristians / i els moros de moreria."\nLa nit de Sant Joan és la festa iniciàtica per excel·lència, i tots els poders màntics i màgics actuen durant aquesta nit. El misteri s’esdevé per efecte de la capacitat de la nit més curta: tot és possible si som capaços d’aprehendre l’inapreciable instant que transcorre entre l’últim segon de les dotze i el primer de la una. Durant aquest valuós instant les aigües són noves i les herbes com la falguera, l’espígol, la mandràgora, la valeriana o la berbena tenen tota la seva capacitat guaridora. També emergeix tot el poder de la màntica: es creia que aquesta nit era la indicada per conèixer l’avenir a través de sortilegis. Així, per saber com seria el futur aspirant a marit calia prendre tres faves, pelar-ne una, mig pelar-ne una altra i deixar la tercera amb pell; tirar-les sota el llit, i, a les fosques, agafar-ne una. La fava que la màgia t’havia posat a la mà indicava la fortuna del pretendent.\nAmb el solstici d’estiu comença l’estació canicular: les fonts s’eixugaran i els corrents minvaran en espera de la renovació anual. Les festivitats posteriors a aquesta data tenen relació amb l’aigua: sant Joan (24 de juny), recordeu, és qui batejava amb l’aigua del Jordà; sant Pere (29 de juny) és el pescador; la marededeu del Carme (16 juliol) tenia el títol de Stella Maris ; Sant Cristòfol (10 de juliol) era el barquer de rius que passava el Nen Jesús a collibè; sant Jaume (25 de juliol) va arribar a la Península en una barca de pedra; santa Magdalena i la resta de família de Jesús (22 juliol) van arribar a les platges de la Camarga en una barca sense rems ni vela; sant Abdó i Senen (30 de juliol) són els patrons dels hortolans, els qui controlen l’aigua dels recs. Totes les festivitats d’aquest cicle tenen l’aigua com a motiu principal, i també el foc. El foc és el depurador de tota màcula en aquesta diada, i es fa l’última foguera en espera del pròxim cicle de Nadal, que l’encetarem amb el nou foc solsticial de la nit més llarga.\nBienve Moya és folklorista, escriptor i gestor cultural


PASTÍS ANIVERSARI D'EN JAN\nPublicat per Mariona de març 10, 2012\nPer fer el pastís d`en Jan li vaig preguntar què li agrada, i hem va contestar que volia nata i xocolata i que li agrada molt l' espiderman!!!!! Així va sorgir la idea de fer aquest pastís!!!!\nLi va agradar molt i el va compartir amb tots els seus amics.\n2 cullerades d' oli\ncolorant vermell i blau\nPrimer farem el pa de pessic, batrem els ous amb el sucre fins que ens quedi una massa esponjosa. Seguidament afegirem la sal i l' oli i barrejarem amb molt de compte i per últim afegirem la farina de mica en mica fins que quedi la massa ben fina.\nPrepararem un motlle prèviament untat amb oli o mantega per tal de què no s'enganxi i el courem al forn prèviament escalfat a uns 200º ( si tenim la opció amb aire).\nCoure uns 25-30 minuts fins que quedi ben ros i retirarem del forn i deixarem refredar.\nMillor si fem el pastís el dia abans per poder-lo tallar bé i que no es trenqui.\nEl tallarem i girarem el pastís per tal de treballar una base més fina.\n200 gr de xocolata\nEscalfem la nata , tot remenant de mica en mica fins que arribi a bullir.Retirem del foc i barregem la xocolata tallada trocets petits tot remenant fins que quedi una textura homogènia i deixem refredar a temperatura ambient. Ens anirà millor si ho preparem el dia abans. Un cop refredat amb l'ajuda d'una manega pastissera ho posem al mig del pastís.\nPer cobrir el pastís muntarem la nata amb l'ajuda d' un batedor elèctric i afegirem el colorant per donar-li el color que volguem.en el nostre cas hem fet un color blau i vermellós\nRECEPTA AMB THERMOMIX\nPrepararem amb la thermomix el pa de pessic.\nPosarem el sucre a la thermomix i el programarem 1 minut a velocitat 5-7-9 progressiu fins que aconseguim el sucre glacé. Posarem la papallona i afegirem els ous i programarem 2 minuts , a temperatura 40º, velocitat 3. deixarem batre durant uns 4 minuts sense temperatura a velocitat 3.\nIncorporarem la mantega i batrem de nou 6 segons, a velocitat 2.Seguidament incorporarem la farina, el llevat i la sal i ho barrejarem tot durant 6 segons a velocitat 2.\nLa decoració del pastís depèn de la vostra imaginació,en el nostre cas a l' estel li agraden molt els núvols !!!!!! el pastís li va encantar!!!\nPATATES FARCIDES DE BACON I PORRO\nBUNYOLS - 2\nLLAÇOS DE FULL\nLIONESES DE PASTA DE FULL\nGALETES DE MANTEGA AMB XOCOLATA\nPATATES AMB CEBA I BACÓ\nLLUÇ AMB CLOÏSSES AL FORN\nBROTXETES DE MAGRET D’ÀNEC AMB SALSA DE MADUIXA AL...\nAMETLLATS (GALETES D’AMETLLA)\nPASTÍS D' ANIVERSARI DE L'ESTEL


Els laberints del poder\nd’octubre 10, 2020\nImatge extreta d'Exploring your mind\nUna treballadora s'amaga a la sala de fotocòpies de l'oficina a sanglotar perquè la directora l'ha esbroncat davant dels col·legues per enèsima vegada. No té intenció de denunciar-ho, ni tan sols de queixar-se'n. Les amigues ja poden dir missa: sap del cert que si aixeca la llebre tindrà problemes. Al final sempre reben els mateixos. La seva filla va a l'institut i era testimoni de les mofes adreçades a una companya, que tenia mal de panxa cada cop més sovint i va deixar d'anar a classe. El tutor va provar d'aturar-ho, però un altre mestre opinava que a la nena li agradava fer-se la víctima i què seria d'ella si sempre li treia les castanyes del foc. Davant d'aquestes situacions t'has de fer fort o la vida et passa per sobre, deia. I llavors el tutor se'n va desdir. Aquell mestre, justament, està fent punts per progressar en el partit on milita i té pensada una estratègia d'ascens per a la qual només haurà de fer una trucada, a aquell amic del seu pare. Una vegada li'n va tapar una de grossa i sabrà fer memòria. Se sent afortunat, pletòric, com la seva dona, que també va lluitar de valent per dirigir una important empresa comarcal. Cap dels dos suporta la gent que somica per no res: el món és dels resilients, dels que perceben oportunitats i no pas obstacles en el camí.\nEn aquesta mena de «laberints de poder» imperceptibles, milers de persones hi queden atrapades quotidianament. La seva existència i forma cínica de funcionar no acostumen a explicitar-se verbalment; tanmateix, condicionen les nostres vides. El profund patiment psicològic que provoquen es tracta de forma individualitzada, sense tenir-ne en compte les bases estructurals -econòmiques i polítiques-, de manera que hi romanen desconnectades i rarament són qüestionades pels professionals de la «salut mental». Així, les dinàmiques de dominació i submissió es transmeten, inalterables, de generació en generació.\nHi ha un fil invisible que uneix les llàgrimes de l'oficinista a les irregularitats del Consell General de Poder Judicial espanyol. Existeix una connexió entre l'alumna escarnida i la persecució dels acadèmics síndics de l'1 d'Octubre. Per més allunyades que semblin aquestes realitats, ambdues formen part de la mateixa cultura del silenci i l'obediència cega, forjada a sang i foc durant la dictadura i consolidada posteriorment en la mal anomenada etapa democràtica.\nNo hi ha manera d'escapar d'aquesta involució cap a formes més evidents d'ofec de la dissidència. D'una o altra manera, la persecució s'escola per algun forat, ens atrapa i esclavitza. Tal com explica la infermera i escriptora Clara Valverde en el llibre Desenterrar las palabras (2014), durant els quaranta anys de règim franquista, la por i l'autocensura van penetrar en el conscient i l'inconscient de milions de persones, un temor que va determinar comportaments, maneres de pensar, viure i sentir de tota la societat, malgrat que també hi hagué resistència i lluita heroica contra el règim. Tot l'horror de la guerra i la dictadura foren sepultats durant la Transició; el dolor no elaborat l'heretaren els fills i els nets, les neurosis dels quals no es poden entendre de cap manera fora d'aquest context històric.\nLa violència política agafa una creixent rellevància en el nostre país; correm el risc que el silenci torni a imposar-se. No sabem com ens en sortirem, però és segur que hi haurem de posar paraules. Mots que ens ajudin a descriure i alliberar-nos dels sinistres laberints del poder.\nValverde, C. (2014). Desenterrar las palabras. Barcelona: Icaria.\nPsicologia i COVID-19: compte a Instagram


El sindicat de funcionaris majoritari a l’Estat denuncia Illa al Suprem\nPer delictes contra els treballadors, lesions i homicidi imprudent\nLa Central Sindical Independent de Funcionaris (CSIF), el sindicat majoritari a l’administració de l’Estat, ha presentat una denúncia contra el ministre de Sanitat, Salvador Illa, davant la Sala Penal del Tribunal Suprem, per delictes contra els treballadors per infracció de les normes en matèria de prevenció laboral, lesions i homicidi imprudent. Segons el sindicat, Illa, com a màxima autoritat del govern espanyol en la gestió de la crisi del coronavirus, ha actuat amb manca de previsió i ha enviat el personal sanitari a combatre la pandèmia sense les mesures de protecció suficient.\nA més, CSIF avança que la denúncia s’ampliarà en els pròxims dies a altres col·lectius de l’àmbit de les administracions públiques afectats per la gestió de la crisi. El sindicat també treballa per actuar per la via civil per demanar responsabilitats patrimonials contra l’administració. En total, segons dades del Ministeri de Sanitat d’aquest dilluns, a l’Estat ja hi ha 12.298 professionals sanitaris infectats per coronavirus, el 14,4% del total dels afectats, i sis han mort per aquesta causa.\nSegons CSIF, dues setmanes després de la declaració de l’estat d’alarma un gran nombre dels professionals de la sanitat continuen treballant “sense els preceptius i necessaris equips de protecció individual” i es veuen obligats a “reutilitzar els existents”, fet que “posa en risc la seva salut”.\nEl sindicat recorda que el govern espanyol estava advertit dels efectes de la pandèmia perquè el 3 de març del 2020 la Organització Mundial de la Salut ja va advertir els governs que calia augmentar la producció d’equips de protecció individual.


El Govern deu 75 milions a les llars d'infants municipals\nS.S. BARCELONA. Actualitzada el 18/04/2012 00:00\nEls deutes de la Generalitat amb els ajuntaments per la subvenció a les llars d'infants municipals del curs 2010-2011 puja a 74,8 milions d'euros en total, segons una resposta parlamentària del departament a preguntes d'ERC. Les ciutats que acumulen més quanties impagades són Barcelona, amb 3,7 milions; Sabadell, Terrassa i Mataró, amb prop d'1,5 milions cadascuna, i Lleida, amb 1,3 milions.\nAquests "imports pendents" es pagaran, segons el text del Govern, per mitjà de l'acord signat el mes passat amb les diputacions provincials, que es van comprometre a assumir més de 200 milions del deute que el Govern té amb els consistoris per diversos conceptes. El deute en escoles bressol per al curs 2010-11 correspon a la subvenció de 1.600 euros per plaça que la Generalitat va fixar per a aquell curs i amb què reduïa un 11% el seu ajut habitual, de 1.800 euros.\nAquests 75 milions, però, no inclouen la subvenció corresponent al curs actual 2011-12, pel qual Ensenyament va anunciar una bestreta de 1.300 euros per plaça, que tampoc no ha arribat encara als ajuntaments. Per al curs vinent, la Generalitat ha proposat rebaixar encara més la subvenció, a 1.000 euros per plaça, cosa que suposaria una retallada global del 44%.\nLa Federació de Municipis de Catalunya (FMC) va aprovar ahir, en una executiva extraordinària, una resolució per reclamar al Govern que torni als 1.600 euros per plaça. L'FMC, que proposarà a l'Associació Catalana de Municipis (ACM) que subscrigui la reclamació, demana un acord com més aviat millor per no allargar la incertesa sobre els preus d'escola bressol el curs que ve.\nBCN no descarta encariments\nEl regidor d'Educació de l'Ajuntament de Barcelona, Gerard Ardanuy, per exemple, va anunciar ahir que el seu consistori assumirà part de la retallada "per tal que les famílies no hagin de pagar més d'un terç de la plaça". Tot i així, no descarta un increment dels preus per als pares "per sobre de l'IPC".


Informació sobre el càncer - Fundació Kàlida\nA KĀLIDA T’ACOMPANYEM AMB EL CÀNCER\n1 de cada 2 homes i 1 de cada 3 dones pot desenvolupar càncer al llarg de la seva vida. Moltes vegades, el diagnòstic de càncer causa un gran daltabaix en la vida de les persones afectades així com les seves famílies i entorn immediat.\nPer això, és clau disposar d’informació fiable, basada en l’evidència, que et permeti adaptar-te millor a l’impacte que tindrà aquesta experiència en la teva vida.\nEn aquesta secció trobaràs informació sobre la malaltia del càncer, el diagnòstic, el tractament i els seus efectes secundaris. Es tracta d’informació molt resumida pensada per fer-te accessible continguts que moltes vegades són complexos d’entendre per a persones que desconeixen el llenguatge mèdic.\nDe tota manera, tingues present que la informació que aquí trobaràs en cap cas pot substituir la que t’hagi transmès el teu equip d’atenció mèdica. És molt important que, en cas de dubtes i preocupacions respecte el teu procés oncològic, consultis sempre als professionals sanitaris que t’atenen ja que ells són els que coneixen millor la teva situació.


Propostes economiques (actualisat a 2018) | Accio Nacionalista Valenciana\nPropostes economiques (actualisat a 2018)\nActivar i proyectar l’economia junt a la societat valenciana i no d’esquenes ad ella. Detindre les politiques de retalls dels servicis publics per la seua ineficacia, puix no han reduit el deficit, i per haver agudisat mes encara la recessio economica, especialment, en el nostre territori. Impulsar l’economia incrementant l’iniciativa i l'inversio publica, de manera responsable, eficaç i equanim. Incentivar nous proyectes empresarials a nivell municipal i comarcal, orientats a la participacio de les chicotetes i mijanes empreses, protegint d’esta manera el seu manteniment i desenroll. Congelar i, en la mida de lo possible, disminuir els preus dels carburants per a reactivar l’industria i el comerç.\nFomentar el creiximent i desenroll economic, especialment municipal. Establir iniciatives en cada zona que contribuixquen a la creacio de proyectes reals, i s’arrepleguen en informes a on s’hagen analisat, expost i determinat les distintes capacitats, oportunitats i potencials des d’una perspectiva economica, empresarial i industrial dels municipis, en la clara intencio de plantejar solucions en el menor determini possible, per a impulsar, dinamisar, fomentar i potenciar eixos proyectes que revitalisen el teixit productiu i empresarial de cada municipi o comarca, que servixquen, al mateix temps, per a combatre la desocupacio.\nRecuperar la solvencia de les administracions valencianes. Establir un pla de racionalisacio i control de les despeses innecessaries i prescindibles, com les vinculades a grans events, prebendes i agaps d’organismes i mandataris politics, societats publiques empresarials deficitaries, fundacions publiques improductives, estructures administratives no preceptives, carrecs de confiança i assessors en plantilla, tant de l’Administracio com del Sector Public Empresarial, entre moltes atres. En el mateix sentit, al reduir i reorganisar les finances publiques, dispondre d’un pla de pagament als proveïdors real i creible que elimine la morositat generada. De manera compatible en l’anterior pla, intercedir i negociar en les entitats financeres en la determinacio d’activar el credit per als autonoms, chicotetes i mijanes empreses (PYMES), tots els sectors productius i families, repercutint en l’increment del consum i la millora de l’economia valenciana.\nImpulsar la creacio d’una central de compres, destinada a abaratir despeses i costs de tots els productes i materials requerits per les distintes Administracions publiques valencianes.\nDinamisar l’investigacio, ciencia i innovacio (I+D+i), com la millor manera d’inversio publica destinada a potenciar el futur industrial i tecnologic del Regne de Valencia. Depositar la confiança en els investigadors valencians es sempre garantia d’exit, com han demostrat en el nostre territori i a nivell internacional.\nSon les energies renovables, com la solar, les que han de ser impulsades i desenrollades en l’objectiu de, per una banda, reduir al minim la nostra dependencia energetica i, per una atra, protegir el nostre mig ambient front a proyectes energetics, com els pretrolifers, que situen en un alt risc a l’ecosistema maritim valencià.\nEliminar les barreres administratives per a la creacio d’empreses aumentant, d’eixa manera, l’eficiencia en la gestio. Creacio d’una Oficina de Gestio Unica, destinada a centralisar tota l’informacio, assessorament i tramits que necessite qualsevol persona, tant fisica com juridica.\nTransformar instalacions publiques, sense cap o de minima utilisacio, per a la creacio de vivers d’empreses. Facilitar l’emplaçament en un lloc fisic de noves empreses reduint al maxim les traves administratives i tributaries, aixina com facilitar-les la contractacio de llinees telefoniques i d’internet, establint acorts en les companyies suministradores.\nDefendre i propondre al govern de l’Estat: una nova regulacio del pagament de la quota d’autonom, adaptant-la als ingressos reals i no a les estimacions; que no s’haja d’abonar l'IVA fins que no se cobre; l’exencio fiscal per als ingressos obtinguts a través de premis i reconeiximents a l’innovacio i investigacio.\nDefendre i promoure el teixit industrial valencià front a la competencia desigual d’uns atres mercats que utilisen ma d’obra mes barata, factors de produccio de baixa calitat i que estan somesos a minims controls.\nS’ha de donar ajuda i cobertura a les exportacions de les nostres empreses des de les institucions publiques valencianes, front a l’inoperancia i abando dels governs de Madrit i Brusseles.\nL’Administracio valenciana s’ha de transformar en la millor promotora i agencia d’exportacio que puga tindre l’industria valenciana, i utilisar organismes publics per a dinamisar eixa llabor de manera efectiva.\nEstimular la promocio del turisme en el territori valencià, buscant noves formules mes efectives i rendables que s'adapten a les necessitats reals del sector turistic valencià.\nFomentar un turisme de calitat destinat a tot tipo de visitants, aprofitant l’immens patrimoni i riquea ecologica, arquitectonica, cultural, gastronomica, historica, geografica i festiva, junt a moltes atres caracteristiques, com la climatica, l’hospitalitat i el caracter obert de les nostres gents, que fan del Regne de Valencia un atractiu desti d’esplai i descans.\nRepresentar en fermea, davant de l’Estat espanyol i l’Unio Europea, els interessos de l’agricultura i peixca valenciana, rebujant qualsevol acort o convenis europeus que els perjudiquen o discriminen.\nFomentar la creacio de cooperatives agricoles i de peixca a nivell municipal i comarcal, apoyades per l’Administracio publica valenciana, per a que els llauradors i peixcadors puguen obtindre mes beneficis sense intermediaris i siguen mes competitius en uns atres mercats. Igualment impulsar el registre de Denominacions d’Orige per als productes valencians de cada zona que encara no ho tenen, puix d’esta manera li donaran mes prestigi i major rendiment comercial.\nSuprimir tot el personal eventual -tambe denominat assessor o personal de confiança- existent en les distintes administracions i empreses publiques valencianes, per a evitar contractacions irregulars i enchufismes.\nEliminar tots els privilegis retributius o que provoquen despeses a l’erari public, dels expresidents, exalcaldes, exdiputats, exregidors o qualsevol aquell que haja ocupat un carrec politic.\nLa politica està per a servir als ciutadans, no per a servir-se d’ells. Servir a la societat, es, o hauria de ser, en si mateixa un honor i un privilegi.\nConduir a la nova televisio i radio publiques valencianes a una gestio interna totalment professional i independent, fent-ho realitat a través de la convocatoria d’oposicions per als carrecs directius, establint requisits i temari basats en la millor preparacio, qualificacio i adequacio per a assumir, primer, les responsabilitats propies d’un mig de comunicacio public i plural, segon, la direccio en la programacio que s’adeqüe al nostre Estatut, historia i identitat genuïnament valencianes i, tercer, l’administracio eficient i transparent que requerix qualsevol institucio publica, pero mes encara aquella que difon i promou la realitat de la societat valenciana en tots els seus aspectes.\nPropugnem establir imposts progressius generalisats, que tinguen com a objectiu un efecte redistributiu dels ingressos o despeses i, d'esta forma tambe, reduir l’incidencia dels imposts de les persones en una menor capacitat de pagar (per eixemple: aumentar la pressio fiscal sobre vendes de bens de lux, i aplicar l'exencio o maxima reduccio d'imposts en els bens de primera necessitat).


La regidora de Desenvolupament Econòmic Sostenible, Sandra Gómez, ha anunciat que esta vesprada, a les 19 h en l'Estudi Loft Social, se celebrarà Startups and Investors Connect, el nou punt de trobada d'inversors i startups a València engegat per VIT Emprende i BStartup Banc Sabadell. Ha indicat que a partir d'ara, se celebrarà l'últim dimecres de cada mes.\nSegons ha explicat, en esta primera trobada les dues startups seleccionades per a fer un pitch de 5 minuts davant inversors són Aravalo i Howlanders. L'empresa Pintures ISAVAL i la startup pintatucasa.es explicaran la seua experiència en el seu model d'inversió i col·laboració industrial, i l'evolució de la seua relació. El club d'inversors privats Faraday Ventures i la startup Codigames explicaran la seua relació com a inversors i empresa invertida.\nA més, les dues startups seleccionades rebran entrades per a South Summit, el major esdeveniment anual del sud d'Europa per a potenciar l'ecosistema emprenedor. El jurat compost per Victoria Majadas, presidenta de Big Ban Angels, Jaime Esteban, director general d’Angels Cabdal, i Raúl Martín, president de l'Associació Valenciana de Startups, triaran el millor pitch. El guanyador obtindrà un bo de mentoring de l'Associació Valenciana de Startups.\nVIT Emprende i BStartup Banc Sabadell han engegat este programa amb l'objectiu d'establir un punt de trobada mensual entre els inversors i l'ecosistema emprenedor innovador de la ciutat de València. D'esta forma, les startups tindran la possibilitat de conèixer millor les diferents fonts d'inversió i finançament, públiques i privades, a les quals poden tenir accés i els inversors tindran més visibilitat i l'oportunitat de contactar amb les startups i els emprenedors.\nStartups and Investors Connect està dirigit a startups, en totes les etapes de desenvolupament, que vulguen aprendre i entendre la relació amb inversors a través de les experiències explicades pels propis protagonistes, referents dins de l'ecosistema emprenedor. Durant l'esdeveniment, s'exposaran casos reals de startups invertides i la relació amb els seus inversors, amb els testimoniatges de tots dos protagonistes amb la finalitat de compartir les seues experiències amb altres startups.\n“Startups and Investors Connect pretén ser un fòrum d'inversors en talent per a divulgar la cultura emprenedora cap al sector inversor local. La trobada servirà per a estar al dia de les novetats sobre inversió pública i privada, per a empreses emergents i consolidades dins del sector innovador i tecnològic”, ha explicat Sandra Gómez.


Publicat per ininbita a 13:05 Cap comentari:\nEstic segur que, per aquells qui vam veure com anaven desembarcant les Mountain bike a finals dels anys 80 i just començar la dècada dels 90s, entre els molts moments sorprenents, de veure per primera vegada nous sistemes de frens, canvis, materials, quadres, suspensions, etc... hi ha el moment flipant de veure la mítica Yeti d'en John Tomac, una bici de muntanya amb un manillar de carretera i la roda posterior lenticular, la també mítica Tioga Disk Drive, competint a primer nivell mundial.\nArrel d'allò més d'un vam provar de construir alguna btt amb manillar de carretera, si més no per emular ídols amb invents casolans, sense Yetis ni disk drives però l'efecte ja valia jajaja...\nAnys després, dècades, vam començar a sentir parlar del Gravel, la bicicleta de carretera modificada per tal de combinar asfalt i off-road en una mateixa ruta, amb tots els avantatges i diversió que això comporta, però sempre amb rodes de 700c, el diàmetre de les màquines de l'asfalt. Als anys 90 però, el Gravel primitiu consistia en transformar una bici de muntanya, sempre amb rodes de 26", de manera que pogués ser més ràpida i aerodinàmica en trams de carretera. Bàsicament es tractava d'instal·lar un manillar de carretera i algun sistema de manetes de canvis i manetes de frens que hi funcionessin correctament; i després també hi havia el tema de l'elecció dels neumàtics, més o menys prims i amb mes o menys tacs depenen del terreny per on volguéssim anar a fer el Tomac, jajaja...\nLa cosa és que fa un temps vaig comprar el quadre d'aquesta Trek 8700 Pro, una MTB de 1991 molt high tech a l'època, que combina l'alumini amb tubs de fibra de carboni i forquilla d'acer, i com que era una talla molt gran per mi per fer-la btt, vaig entretenir-me a convertir-la en gravel, tal com hagués fet fa 30 anys; perquè no només els materials i bicicletes són vintage, també ho són les maneres de fer, i sempre és divertit resseguir aquelles passes.\nEl resultat no deixa indiferent, no només pel color taronja fluo cridaner..., també l'estètica del manillar i la potència crida l'atenció, es veuen molt amunt, però això ja depèn de la comoditat i flexibilitat que es vulgui i es tingui. Com més baix, més aerodinàmic i més racing, esta clar.\nPer completar la bici vaig tirar de coses que tenia per casa, un grup Shimano Deore LX (la versió més negre, m'encanta, encara que tinguin senyals del pas del temps, com és el cas...), els carrets, nous de trinca, també del grup LX però més moderns, amb pinyó de 8 corones, per aprofitar la peculiaritat dels Thumb shifters (manetes de canvi) del Deore DX, que són per 7 velocitats però que tenen un click extra, i funcionen la mar d'ok amb pinyoneres de 8v (compte que els Thumb shifters del Deore XT no ho permeten)... Les manetes de fre també unes Shimano RX100, de tercera regional però perfectament vàlides aquí.\nLa opció de muntar manetes integrades de frens i canvis Shimano STI clàssiques no permet fer anar tres plats, per això ho vaig descartar, però si només fem servir dos plats també ens poden servir i quedarien molt guapes.\nUn altre punt delicat és fer passar les corbes del manillar per la potència, de 25,4mm. Els tubs de manillar clàssics solen fer uns 23,8mm de diàmetre i la única manera de procedir és obrir la potència i anar fent passar el manillar amb compte de no ratllar-lo ni que es quedi encallat. Per això la potència ha de ser d'acer, que té elasticitat, ja que una d'alumini és més rígida i és fàcil que es trenqui en l'intent.\nTambé col·locar les manetes dels canvis té la seva dificultat. Pensades per diàmetres de 22mm, cal reformar la forma i l'orientació del cargol perquè abracin el diàmetre de 23,8mm.\nLa resta no té massa complicació, més enllà d'ajustar molt bé els frens ja que de moment no hi ha cargol per regular la tensió.\nPuc dir que la bici funciona molt bé en superfícies més o menys amables.\nAra però ja hi he muntat uns neumàtics més agressius i la intenció és anar algun dia a fer el Tomac a veure les sensacions que dóna, jajaja...\nUna última cosa a recordar sobre aquella època..."abans": era tan important l'anar més ràpid com el tenir la sensació d'anar més ràpid. El cronòmetre no ho era tot... ni ara tampoc, gaudir el que es faci, això compta més!\nAixí que tingueu present que si un quadre de muntanya clàssic us va una mica gran de talla, sempre el podeu re-editar com a retro-gravel !\nPublicat per ininbita a 19:42 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Custom, mountain bikes\n- AUTOMOTO SPECIAL POLY (2ª part)\nDesprés de netejar tot, fil per randa, el muntatge va ser més lleuger.\nEn aquest tipus de màquines tan antigues la restauració és important que sigui completada amb peces de la seva època aproximada. A part de conservar el màxim de cargols, femelles i arandeles i elements originals, calia completar-la amb coses que li mancaven, com els punys, el protector de cadena, un seient de cuir que li quedés bé, manxa i bossa portaeines... També vaig fer emigrar els neumàtics Michelin blancs d'una altra bici cap aquí.\nModern modern... només les fundes de frens i del canvi.\nPosar a punt i ajustar aquest canvi de marxes va ser el més complicat, ja que tot i tenir només tres velocitats, funciona molt diferent dels clàssics als que estem acostumats. Sort vaig tenir de trobar aquest magnífic post del blog Restoring Vintage Bicycles From The Hand Build Era i de tenir un cable extrallarg d'aquest, també d'una altra bici encara per refer. Al final, malgrat l'antiguitat del rudimentari sistema mecànic, la cosa va quedar bé i el funcionament més que correcte i fiable.\nSi us interessa investigar sobre tota mena de canvis de marxes de bicicleta hi ha la web-biblia anomenada Disraeli Gears, i aquí la pàgina concreta de la marca Cyclo de Saint Etienne, a França, i la derivada Cyclo Gear company de Birmingham, al Regne Unit.\nEncara que el model de canvi sembla el Cyclo Standart anglès, està clar que aquest concret va ser fet al centre de França, on la majoria de la industria de la bici hi tenia els locals, les cuines, els forns, el ferro, etc... les lletres gravades B.te SGDG, que es troben sovint en material francès de tota mena ho delata.\nUn cop la bici va ser feta va tocar provar-la i sortosament comprovar que... voilà! cap problema! un èxit, i preciosa pels que ens agraden les coses endreçades però amb el rastre del pas del temps ben visible.\nAl setembre del 2020, entre onades pandèmiques vaig aprofitar per escapar i emportar-me-la de turisme a on ella havia estat qui sap quantes dècades abans.\nA la placa que tapava el Headbage d'Automoto hi havia quelcom intrigant: Monique Roux, Place Dom Vaisette, Gaillac, Tarn... així que la idea era anar-hi i localitzar la Mònica o familiars, i qui sap si tenien informació... o anar a veure que passava, simplement, però bé, no hi va haver sort, de moment, ja que per començar, ni la Plaça mateixa no era a la ciutat i preguntant aquí i allà no van sortir respostes. Però en canvi la resta molt bé, vaig rodar molt amb la bici per tot arreu de Gaillac, visitar la catedral impressionant d'Albi, o passar un dia voltant per el centre de Toulouse, i visitant algun taller que seguia per l'instagram, com l'Atelier velo dèn Ben (@atelier_velo_toulouse), botigues amb esperit creatiu, filosofia de recuperació, reciclatge i customització.\nDies després vaig rebre un correu electrònic de l'arxiu municipal de Gaillac que m'explicava que la Place de la Repúblique havia canviat de nom feia molts i molts anys, i que segurament durant molt temps la gent li continués dient Place Dom Vaisette... així que el misteri segueix viu, com la bici.\nPublicat per ininbita a 15:00 Cap comentari:


Curs d'Esquí de muntanya nivell 1 Comarca del Vallès (Cerdanyola del Vallès) - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nCurs d’Esquí de muntanya nivell 1 Comarca del Vallès (Cerdanyola del Vallès)\nVallès Occidental Esquí de muntanya Cursos de promoció\n3 de març 2020 / 15 de març 2020\nClub d'Esports de Muntanya Cerdanyola\nC/ De les Vinyes, 15 B 08290 - Cerdanyola del Vallès\nPreu 130 € amb llicència federativa anual FEEC // 145 € sense llicència federativa anual FEEC + la llicència temporal\nFins el 28 de febrer a la seu de l’entitat.\n-Esquís amb fixacions de muntanya, pells de foca i ganivetes\n-Botes d’esquí de muntanya, grampons i piolet\n-Casc, ARVA, pala i sonda\n-Roba adient per a l’època hivernal\nPart d’aquest material es pot llogar a les ENTITATS i/o botigues.\n-Places, de 6 a 12 cursetistes. Els inscrits han de ser múltiples de 6, si s’ha arriba a 6 alumnes, s’han d’apuntar en llista d’espera fins arribar a 12 alumnes.\n-Caldrà tenir la llicència federativa de la FEEC any 2020, tipus D, o tramitar la llicència temporal pels dies del curs (aprox. 5 €).\n-Els viatges, àpats i pernoctacions, inclòs el refugi, aniran a compte dels alumnes.\n3 Presentació del curs. Sessió teòrica: Material i equip bàsic.\n7 Sortida pràctica: Tècniques de descens neus no trepitjades. Lloc a determinar en funció de la nivologia i la meteorologia.\n8 Sortida pràctica: Tècniques de progressió i descens esquí de muntanya. Pràctica recerca víctimes allau. Progressió amb i sense pells de foca. Lloc a determinar en funció de la nivologia i la meteorologia.\n14 Sortida pràctica: Tècniques d’alta muntanya aplicades a l’esquí de muntanya. Tècniques de progressió i descens en esquí de muntanya.\nLloc a determinar en funció de la nivologia i la meteorologia.\n15 Sortida pràctica: Tècniques de progressió i descens en esquí de muntanya. Realització d’itinerari per terreny variat, preparat pels alumnes. Lloc a determinar en funció de la nivologia i la meteorologia.\nLa presentació i sessió teòrica es duran a terme a les 20h. A la seu de l’entitat.\nDIRECTOR: Xavier Fanlo\nEl alumne amb llicència federativa anual, que pertanyi a la Divisio Territorial del Vallès, gaudiran d’una subvenció de 10€ en finalitzar el curs amb aprofitament i assistència presencial mínima del 80% de les sessions (fins a exhaurir la subvenció).\nPrograma “Dona i esport”: es retornarà el 20% de la inscripció a aquelles dones amb la llicència federativa anual FEEC i que omplin correctament la documentació.\n-Material i equip. Conèixer el material i l’equip específic d’esquí de muntanya.\n-Coneixement del terreny d’alta muntanya i valoració del risc, prevenció d’accidents.\n-Coneixement de les tècniques de recerca de víctimes d’allau.\n-Millora de les tècniques de descens amb seguretat per terreny fora de les pistes d’esquí trepitjades.\n-Coneixement de la progressió en ascens, amb i sense pells.\n-Coneixement de les tècniques d’alta muntanya aplicades a l’esquí de muntanya.\n-Preparació de les sortides.


Divendres comença el Pro Tour de One Wall en Tavernes Blanques - PilotaViu\nDijous, 27.9.2018 13:30h Pilota Món\nLes campiones femenines de 2018 participaran com a locals\nMar, One Wall, Open Pro Tour, Sacha, Tavernes Blanques, Victoria\nPilotaViu / Tavernes Blanques.\nDivendres a les 19.00 h. es donarà el tir d'eixida del Pro Tour de One Wall. Tavernes Blanques celebrarà la cerimònia d'obertura d'una competició que se celebrarà durant el dia de dissabte en la modalitat individual, i durant tot diumenge en la modalitat de parelles, així com les finals.\nHi participaran uns 70 atletes d'Anglaterra, Itàlia, Bèlgica, Holanda, Euskadi, Irlanda i el País Valencià, així com del Pakistan, amb dos participants pendents de confirmació. Entre els participants destquen l'irlandés Paudi Quish o els locals Sacha Kruithof, Mar Giménez o Victòria Díez.\nEste campionat forma part d'un Pro Tour europeu que properament visitarà Bèlgica, els Països Baixos i Anglaterra.\n792 lectures Cap comentari Envia