Crèdit de Síntesi 3r d'ESO. Conèixer Barcelona Quadern de treball by ramon balleste - issuu\nIES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO1Alumne: ...................................................................................................................\nCurs: S3 .....Contingut (0-5): ........ Presentació (0-2): .......Nota final: ..........Professor/-a: .........................................................................................................2IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO3Índex:\n1. Els districtes de Barcelona42. Ciutat Vella\n2.1. La Barcelona romana\n2.2. La Barcelona medieval\n2.3. Treball de camp a Ciutat Vella. El misteri d’en Bernat5\n3.1. El Pla Cerdà\n3.2. El Modernisme\n3.3. El Passeig de Gràcia\n3.4 Treball de camp a L’Eixample. El misteri d’en Salvador24\n324. Presentació final4041. ELS DISTRICTES DE BARCELONA.\n1.1 Localitza en aquest mapa els deu districtes de Barcelona.1.2 Contesta aquest qüestionari\n1. Quants districtes formen la ciutat de Barcelona?2. Indica alguna de les competències que tenen els districtes.3. Quin és el districte 1 de Barcelona?. Per què?4. Per què l'Eixample és el districte 2?5. Els districtes que van del 3 al 10, amb què es corresponen?6. En què es divideixen els districtes?IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO2. CIUTAT VELLA\n2.1 Posa el nom dels diferents barris del districte de Ciutat Vella.2.2 Respon el qüestionari següent\n1. Quina superfície té el districte de ciutat Vella?2. Quina població i quina densitat de població té?3. Fins a quin any va estar emmurallada?4. Quins carrers actuals marquen els límits?5. Quins barris formen Ciutat Vella?566. Quin d’aquests barris és el més antic?\n7. Quan i per què va ser creada la Barceloneta?8. Quin dels barris va a ser el bressol de la Revolució industrial del XIX?9. Fins a quan el districte va estar sotmès a processos de degradació?10. Quin tipus d’intervencions es fan actualment al districte?2.1 Barcelona romana\n2.1.1 Contesta aquest qüestionari\n1. Ordena de més antic a més recent els diferents noms que ha tingut la ciutat al llarg del temps:\nBarcino, Barkeno, Barcelona2. Qui eren els laietans?3. Quan es va fundar Barcino ?4. Quins elements característics de les ciutats romanes tenia la ciutat?5. Què eren els decumani i els cardi?6. Com arribava l´aigua a la ciutat i d´on provenia?7. Quina va ser inicialment la funció de les muralles? I després?IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO78. Enumera aquells elements de la ciutat romana que encara es conserven.9. Digues quins elements diferents de la cultura romana van anar incorporant-se a la Península a\npartir del s. III?10. Relaciona amb una línia els termes de l’esquerra amb les frases de la dreta.\nCOLONIAAl·lusió a l’origen faventí de la ciutat o a un senyal de bon auguri durant\nla seva fundacióIULIAEn record d’Octavi César August quan la seva família esdevingué\nimperialFAVENTIACommemora la fundació de la ciutat cap a l’any 15 aCAUGUSTALlatinització del nom iber de la ciutat, BarkenoPATERNARecorda que els romans ja s’hi havien instal.lat, a la falda de\nMontjuïc, en temps de Juli CèsarBARCINOIndica que Juli Cesar donava paternitat a la població, com a padrí de la\nMateixa.11. Què era el “castrum” i per què va servir a l´hora de construir les ciutats?\n12. Quina modificació presentava Barcelona pel que fa a l´estructura de la ciutat i per què?\n13. Com s´anomenaven els dos carrers principals de la ciutat romana?14. Escriu el nom dels carrers actuals que corresponen al Cardo i Decumanus?15. Quina orientació tenien el Cardo i el Decumanus?16. Quines portes de la muralla romana s´han descobert?\n17. Explica la funció del carrer anomenat “interval·lum”.\n18. On s´emmagatzemaven les aigües que transportava l´aqüeducte ?819. Traça, sobre la imatge, el contorn de la ciutat romana.20. Qui va fer construir les termes que hi havia a Barcino? En quin any?21. En quina actual plaça es troben les antigues termes romanes? Podem veure aquestes termes?22. Què eren les “domus”?23. On es situava la necròpoli?24. En quines categories es dividien els habitants?25. Quines classes socials hi havia? Enumera-les.26. Dins quina ruta important està situada la Via Augusta?27. Per què es considera ideal l’emplaçament de Barcino?IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO28. Quins pobles i en quin moment atacaren la ciutat ?29. Què va fer la ciutat per defensar-se dels atacs dels anomenats “bàrbars”?2.2 Barcelona madieval\n2.2.1 Contesta aquest qüestionari\n1. Què són els gremis?2. En un principi, quina era la funció dels gremis? I posteriorment?3. Quan van entrar els gremis a formar part del Consell de Cent i per decisió de qui?4. Quins passos s´havien de seguir per assolir el grau de Mestre en un gremi?5. Què va provocar la construcció de la Via Laietana?6. Com tenim notícia dels gremis que van existir?7. On es troben la majoria d´aquests carrers?8. Quin gremi va contribuir a la construcció de Santa Maria del Mar i com?9. Quan es va construir la segona muralla i per què?91010. Cap a on s´anava estenent la ciutat al segle XIV?11. Què va col·lapsar el creixement de la ciutat al segle XIV?12. Quines eren les mides de la tercera muralla i qui la va fer construir?13. Com eren els carrers medievals i quines activitats s´hi produïen?14. Què era el Mercadal i on es va ubicar?15. Quan trobem la primera menció del Mercadal?16. Què s´hi venia al principi i en què es va especialitzar el Mercadal al s. XIV?17. Com va passar a anomenar-se el Mercadal al segle XIV?18. Quina era la funció de la gran pedra cilíndrica que hi havia a la Plaça del Blat?19. Quina plaça va passar a ser el centre de la ciutat activa, substituint el Mercadal, al segle XV?20. Quin es considera el sector més important de l´artesania medieval i en quina plaça es\nconcentrava?21. On s´establiren les indústries de blanquejadors i tints i per què?22. Escriu el nom d’alguns dels carrers vinculats a la indústria tèxtil.23. Què s´establí al carrer de la Flor de Lliri?IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO1124. Quina era la funció de les dides?25. Com es regulava la feina de les dides?26. Explica en què va consistir l´ordenació de l´any 1302.27. Qui va ser l’últim rei del casal de Barcelona i quan va morir ?28. Quines tensions socials van aparèixer a finals de l´Edat Mitjana?29. Indica quin espai actual de Barcelona ocupava la primitiva muralla romana30. Descriu el recorregut que seguia la muralla construïda a la època de Jaume I31. El rei Pere III el Cerimoniòs va ampliar, de nou, la muralla al segle XIV. Indica quin barri va néixer\nen aquesta zona i cap a on es va estendre?122.3. Treball de camp a Ciutat Vella.. El misteri d’en Bernat\nEn Bernat és un barceloní preocupat per un problema: la tradició obliga a tots els homes de la seva\nfamília a continuar el mateix ofici que va establir el fundador de la dinastia a l’Edat Mitjana. Però per\nheretar el seu càrrec, el jove ha de reconstruir una enigmàtica frase que es troba fragmentada entre\nels diversos monuments i carrers de la ciutat. També ha d’esbrinar el significat precís de la seva\nprofessió, la personalitat del seu avantpassat i la identitat del poderós personatge que el va protegir\nd’una acusació de conspiració.\nEn aquest joc que ara us proposem, vosaltres haureu de resoldre també l’enigma que va haver de\nsolucionar en Bernat fa ja molts anys. Per aconseguir-ho, és necessari seguir un recorregut precís i\nsaber entendre les nombroses pistes que es troben amagades pels carrers de la ciutat vella. El\nrecorregut d’aquest joc es compon de tres parades. L’observació i l’orientació sobre un plànol són\nrequisits indispensables per portar a bon termini la investigació. També, cal tenir una mica de\npaciència i sentit comú, igual que fan els detectius, ja que aquest joc posarà a prova les vostres\nLa recerca es farà de dues maneres:\nA. Treball de camp pel casc antic de Barcelona a fi de reconstruir el missatge amagat als seus\ncarrers, seguint un recorregut organitzat en tres parades:\n1a parada. La plaça Sant Jaume.\n2a parada. El barri de la Ribera\n3a parada. El carrer Montcada\nPer fer-ho bé, s’han de formar grups de 3 alumnes amb les següents responsabilitats:\n- El primer farà de secretari i anirà apuntant els resultats de la recerca al dossier\n- El segon farà de guia i s’encarregarà de buscar els carrers o els monuments indicats al treball i de\nmarcar-los al plànol.\n- El tercer serà el responsable de grup i controlarà tota la tasca i la feina ben feta.\nB. Treball posterior a l’aula a fi de completar la resta de la història i investigar altres aspectes\nfonamentals del misteri d’en Bernat.\nITINERARIS DELS GRUPS:\nHi haurà dos itineraris per resoldre l’enigma. Un comença a la plaça de Sant Jaume (itinerari A) i\nl’altre a Santa Maria del Mar (itinerari B) i s’ha de seguir el recorregut indicat en el treball. Cada grup\nsabrà abans de començar el joc quin és el seu itinerari.\nCal llegir amb atenció les preguntes i localitzar les pistes que s’hi indiquen. Perspicàcia, sentí comú i\npaciència són els tres requisits bàsics per arribar al final. Cada pregunta conté una o varies respostes,\nen forma de lletres, que s’han de col·locar en el número corresponent de la frase. Sense la frase\ncompleta no és possible passar a la següent fase del joc, la que s’ha de fer a l’aula.\nCom a complement, s’han de fer activitats d’observació a cadascuna de les parades principals.\nItinerari A. Metro Jaume I (L IV) Inici del treball per la 1a parada.\nPlaça de Sant Jaume, C/ Paradís (temple d’August), C/ Freneria, catedral, Plaça del Rei, C/\nLlibreteria, Plaça de l’Àngel, c/ Argenteria, Santa Maria del Mar, c/ Montcada, plaça d’en Marcús, C/\nCorders, plaça de la Llana, Mercat de Santa Caterina.\nItinerari B. Metro Barceloneta (L. IV) Inici del treball per la 2a parada (el barri de la Ribera) i la\npregunta 24IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO13Santa Maria del Mar, c/ Montcada, plaça d’en Marcús, C/ Corders, plaça de la Llana, Mercat de\nSanta Caterina, plaça de l’Àngel, c/ Llibreteria, plaça de Sant Jaume, C/ Paradís (temple d’August),\nMembres del teu grup:\n......................................................................................................................................El teu itinerari és:ABLA FRASE ENIGMÀTICA\nAquí escriureu les lletres que anireu descobrint en el joc__ __\n25__ __ __\n3 4 5__ __\n26 27__ __ __\n6 7 8__ __ __ __\n28 29 30 31__ __ __ __ __ __\n49 50 51 52 53 54 55__ __ __\n9 10 11__ __\n32 33__ __\n12 13__ __ __ __ __ __\n14 15 16 17 18 19__ __ __ __ __ __ __ __ __\n34 35 36 37 38 39 40 41 42__ __ __ __ __\n56 57 58 59 60__ __ __ __ __\n43 44 45 46 47 48142.3.1. PRIMERA PARADA: PLAÇA DE SANT JAUME\nCap a l’any 15 aC., els romans van construir una ciutat al mont Tàber amb el nom de Colònia Julia\nAugusta Paterna Barcino.\nLa planta era de forma rectangular i tenia una muralla resistent. La ciutat estava organitzada al voltant\nde dos carrers principals: el cardo, actuals c. de Llibreteria i c. Call, o carrer dels jueus a l’Edat\nMitjana, i el decumanus, actuals c. del Bisbe i c. Ciutat.\nEl nucli central estava ocupat pel forum, actual Plaça de Sant Jaume, on es situaven els edificis més\ndestacats com el temple i la basílica.\n2.3.1.1. Assenyala al plànol de Barcino, amb números, la situació de:1. c. de Llibreteria (Cardo)2. c. del Call (Cardo)3. c. del Bisbe (Decumanus)4. c. de la Ciutat (Decumanus)5. Ajuntament6. Palau de la Generalitat7. Plaça de Sant Jaume8. Catedral9. Restes de l’antic temple romàIES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO152.3.1.2. Observa la plaça de Sant Jaume, la seva activitat, les botigues i negocis que n’hi ha i explica\n1. Quants pisos té l’edifici\n2. Quins detalls decoren el pis principal\n3. A quin pis està situat el balcó principal\n4. Quin cos de policia vigila el palauFuncions de la plaça\n(Marqueu les funcions més importants) Comercial\n Religiosa5. Què és la Generalitat Turística\n Industrial6. Quins símbols indiquen la funció de\n Educativa7. Quin tipus de persones o automòbils hi\nentrenAjuntament ResidencialFuncions de l’Ajuntament\n(Marqueu les funcions més importants)Quants pisos té l’edifici\nQuè diu la placa que està sota el\nA quin pis està situat el balcó principal\nQuin cos de policia vigila l’entrada\nQuè és l’Ajuntament Comercial\n TurísticaQuins símbols indiquen la funció de\n EducativaEscriu el nom dels dos personatges\nrepresentats a les escultures de\nl’entrada Residencial2.3.1.3. Fes fotografies de l’Ajuntament, del Palau de la Generalitat i de les columnes del temple romà\nd’August per fer-les servir al PowerPoint final.162.3.1.4. Completa aquesta fitxa i dibuixa el capitell d’una columna del temple d’AugustFitxaDibuixSegle de construccióTipus d’edificiDimensionsForma de la plantaQuantes columnes tenia?A qui estava dedicat?Qui el va restaurar?2.3.1.5. EL JOC D’EN BERNAT\n1. Situeu-vos a la plaça Sant Jaume. Al palau de la Generalitat, a sobre de la porta hi ha un relleu.\nQui hi està representat?\nSi és Artur Mas, el número 43 correspon a la W;\nSi és Sant Jordi, el 58 correspon a la R.2. El nom d’aquesta plaça comença per una lletra que correspon al número 24 i acaba per un altra\nque s’ha de col·locar al nº 1.3. Si la porta gòtica de l’Ajuntament és al c. Ciutat, el número 59 correspon a la E; si és al c. Paradís,\nés la F.4. Si hi ha un carrer a la vora on venien antigament llibres, la tercera lletra del seu nom correspon al\nnúmero 8 i l’última, al 6.5. Si el carrer que comunica la plaça amb les Rambles porta el nom d’un rei de sis lletres, la primera\ncorrespon al número 20 i l’última, al 13.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO176. L’antic carrer on vivien els jueus està a prop del palau de la Generalitat i comença per una lletra\nque correspon al número 44.7. D’aquest carrer dels jueus surt a la dreta un altre dedicat a un sant. Camineu uns metres i veureu\nun carrer de sis lletres dedicat a un producte que es pren a les postres: la penúltima lletra correspon\nal número 48 i l’última al número 43.8. Torneu de nou a la plaça de Sant Jaume i tombeu pel carrer Paradís. Busqueu un gravat d’un sant\ncol·locat en una paret:\n- Si és Sant Jordi, el 7 correspon a la V.\n- Si és Sant Roc, el 25 correspon a la A.9. Continueu pel mateix carrer. Busqueu a terra una roda de molí que marca la part més alta del Mont\nTàber, la muntanya més alta de la Barcelona romana. Quina alçada té? _________ La primera xifra\ncorrespon a la lletra L, o sigui, al número 2.10. Al costat hi ha el Centre Excursionista de Catalunya. Si a l’interior de la casa es troba un temple\nromà, correspon a la lletra C i al número 28; si és un temple grec, és la lletra F i el número 26.11. El temple estava dedicat a un emperador, la primera lletra del seu nom correspon al número 25, la\nsegona s’ha de col·locar en els números 11 i 42 i l’última correspon al 31.12. Desplaceu-vos al carrer Freneria i busqueu el portal nº 5. Situeu-vos al costat de la porta i mireu\ncap a la catedral. Es veuen dues torres: una gran al darrere i una altra de petita al davant. Si hi ha un\ncargol sobre la torre petita és una M que correspon al número 22; si és una vaca, la lletra M serà el\nnúmero 15.13. Si continueu caminant cap a la catedral, arribareu a una petita plaça el nom de la qual és molt\ncurt i acaba en una lletra que correspon al número 56.14. En aquesta plaça hi ha un museu. La primera i la segona lletra del cognom del seu fundador\ncorresponen, respectivament, als números 51 i 52.15. Entreu a la catedral i busqueu la cripta amb les relíquies de la santa patrona de Barcelona. La\nprimera lletra del seu nom correspon al número 50 i l’última, al 47.16. A la dreta de la cripta, elevat sobre la part de la sagristia, hi ha un enterrament amb les restes\nd’un comte de Barcelona. Si és Ramon Berenguer I correspon a la lletra S del número 46; si és\nRamon Berenguer IV, és la lletra S, del número 60.1817. Si continueu per la nau lateral, cap a la porta principal, trobareu una capella amb un retaule\nbarroc del segle XVIII, dedicada a Sant Pancraci i a un altre sant, protector contra la pesta, la primera\nlletra del qual correspon al número 55 i la segona, al 23.18. Aneu a la plaça del Rei. Quantes escales hi ha per entrar al Saló del Tinell?__________ El\nnombre total correspon a la lletra inicial de la capital d’Astúries, o sigui, al número 15.19. La torre més alta que hi ha du el nom d’un dels reis amb qui va treballar en Bernat i que correspon\nals números 34 a 39 (consulteu la informació sobre la Barcelona medieval).20. Busqueu una imatge de la Verge a la Plaça del Rei, a sota de la qual hi ha un escut i un any.\n________ Si sumeu les seves xifres, el nombre resultant _________correspon a la sisena letra de\nl’alfabet , es a dir, als números 9 i 40.21. Al c. Veguer hi ha un museu. Si és d’Història correspon a la lletra U, o sigui, al número 12; si, a\nmés, és de la Ciutat, la mateixa lletra correspon també al número 5.22.Al c. Llibreteria hi ha una botiga de productes artesanals. Si són espases el número 3 correspon a\nla lletra H; si son espelmes el 4 és la E.23. Aneu a la parada del metro Jaume I: hi ha una façana amb una estàtua de bronze que\nrepresenta una figura celestial i dóna nom a la plaça. Si aquest suma cinc lletres correspon a la lletra\nM que és el número 3.24. Continueu pel c/ Argenteria. Trobareu una botiga de cafè. La segona lletra correspon al número\n26 i l’última als números 10 i 41.A15. Fes fotografies dels carrers i edificis més importants d’aquesta primera parada per tal d’incloureles al PowerPoint final.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO192.3.2. SEGONA PARADA: EL BARRI DE LA RIBERA\nEra la zona més popular de la ciutat, plena de carrers on\nes concentraven els oficis, agrupats en gremis, la majoria\ndedicats a la indústria tèxtil i a l’activitat portuària. Al bell\nmig del barri destaca l’església de Santa Maria del Mar,\nsímbol dels mariners i comerciants. L’arquitecte Berenguer\nde Montagut va iniciar la seva construcció l’any 1329 en\nun estil gòtic de línies molt pures i austeres.2.3.2.1. Entreu a l’església de Santa Maria del Mar.\nObserveu respectuosament el seu interior i relacioneu\namb el nom correcte.Parts de l’esglésiacadanºNau lateral\nPorta principal i rosassa\nNau central2.3.2.2. Busqueu dues làpides de tombes situades al terra d’una nau lateral. Mireu les inscripcions i\nNom de la persona i activitat\nque feiaDescripció de la làpidaDataOfici d’argenter:Ofici de sastre:A18. Feu fotografies de l’església de Santa Maria del Mar, les tombes i alguna botiga tradicional dels\nvoltants per tal d’incloure-les en el PowerPoint final .202.3.2.3. EL JOC D’EN BERNAT\n1. Mireu la façana principal de Santa Maria del Mar. A les portes hi ha uns personatges o bastaixos\ncarregant una pedra. Si sumen dos la letra és la N i correspon al número 14; si són quatre, la N\ncorrespon al 25.2. Entreu a l’església. A l’esquerra hi ha una capella dedicada a un sant de Loyola (Guipúzcoa) amb\nuna inscripció de bronze als esglaons. La primera lletra del seu nom correspon al número 19 i la\nquarta al número 27.3. La llum més important entra per una finestra circular que il·lumina la nau central i té forma de flor.\nL’última lletra del seu nom correspon al número 54.4. Sota el altar hi ha la cripta. Antigament hi havia les relíquies d’un sant que ha donat nom a una\nciutat propera a Barcelona. La quarta lletra correspon al número 17 i l’última al 16.5. Mireu al sostre. El lloc on s’uneixen els arcs de les voltes està composat de quatre lletres,\n________; la penúltima correspon al número 21 i l’última, al 45.6. Sortiu fora i busqueu el c. Sombrerers. Hi ha una antiga botiga amb tota mena de productes i\ntorren cafè amb llenya. Si està escrit a la porta la data de la seva fundació, representa la lletra R, que\ncorrespon als números 18 i 30.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO212.3.3. TERCERA PARADA: EL CARRER DE MONTCADA\nAl segle XIV va començar la construcció de diferents palaus de la\nnoblesa amb materials cars (pedra, fusta) i luxosos, encarregats a\narquitectes de prestigi. El carrer es va convertir en un dels principals de\nla ciutat, tant per la categoria dels seus habitants i de les seves\nresidències com per les festes i\ncelebracions que es feien\nperiòdicamentEsquerra: Palau Dalmases.\nDalt: vista del carrer Montcada2.3.3.1. Busqueu aquest pati entre els palaus del carrer Montcada i completeu la imatge.222.3.3.2. Fes la descripció d’un palau del carrer Montcada\nNom del palau: ..............................................................................Funcions del c. Montcada\nMarqueu les funcions més importantsQuants pisos té l’edifici Comercial\nQuins detalls decoren la seva\n ReligiosaQuina forma té el pati interior Turística\nFunció actual Cultural\n EducativaMaterials que es fan servir ResidencialQuins símbols indiquen la funció\nactual de l’edifici2.3.3.3. Feu fotografies dels palaus del carrer Montcada, d’una galeria d’art i d’una botiga d’articles\nturístics, per tal d’inclore-les en el Powerpoint final\n2.3.3.4. EL JOC D’EN BERNAT\n1. Tombeu pel c. Montcada. Busqueu una galeria d’art, situada en un palau gòtic, amb un nom\nestranger. L’última lletra correspon al número 53.\n2. També hi ha un museu dedicat a un pintor el nom del qual acaba en O i que correspon al número\n3. El c/ Montcada arriba a la plaça d’en Marcús. Si hi ha l’estàtua d’una verge a un lateral de la\ncapella representa la lletra D que correspon al número 32; si és la imatge d’un cavaller, llavors és la\nlletra F i el número 40.\n4. Busqueu el c. Corders i us portarà a una plaça amb 5 lletres on es venien productes tèxtils. La\nquarta lletra del seu nom correspon al número 57.\n5. Del c/ Corders surt el c. de la Flor del Lliri on hi va haver la primera agència de dones que\nalimentaven amb la seva llet les criatures d’altres dones (mireu la introducció de la Barcelona\nmedieval). El nom del carrer comença per una lletra que correspon al número 49.\n6. Pel c. de Semoleres arribareu a un mercat que té el nom d’una santa. La quarta lletra correspon al\nnúmero 33 i la sisena, al 60.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO23TREBALL A L’AULA\n2.3.3.5. ENIGMA I CONSPIRACIÓ\nSi heu reconstruït la misteriosa frase, descobrireu que el missatge no és massa clar i que amaga\ninformacions importants sobre una suposada conspiració contra un poderós personatge, anomenat el\n“caçador”, per la seva afició a aquest esport medieval, i que va acabar la seva vida d’una forma\nsorprenent. Com que existeix alguna sospita que el besavi d’en Bernat hi estava implicat, vosaltres\nhaureu d’aclarir tota la història i resoldre el següent:\n1. Identifica de forma clara qui és el personatge principal que apareix a la frase, amb el seu nom i\ncognom complets. Això és decisiu per continuar la recerca posterior.2. Elabora una biografia del nostre protagonista.3. Investiga quins són els altres personatges que hi apareixen, en concret, el seu influent protector i la\npersona que fou víctima de la conspiració i fes-ne una breu biografia.4. Explica els aspectes més destacats de la conjura, la veritat de les acusacions contra l’avantpassat\nd’en Bernat i el desenllaç d’aquesta història.Enllaços:\nhttp://ca.wikipedia.org/wiki/Portal:Biografies “cerca” en el menú de l’esquerra el personatge desitjat\nhttp://www.enciclopedia.cat/ “cerca” el personatge desitjat\n3.1. L’Eixample és un dels deu districtes de Barcelona i està dividit en 6 barris: Sant Antoni, La nova\nA25. Posa el nom dels diferents barris del districte de l’Eixample.3.2. Respon el qüestionari següent\n1. Quins són els barris que formen l’Eixample?2. Quin és el seu origen?3. Per què no es podia construir?4. Què hi havia en aquesta zona?IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO5. Per què va ser necessari enderrocar les muralles?6. On es van construir les noves fàbriques?7. Qui va guanyar el concurs de projectes per al nou territori convocat per l’Ajuntament?8. A qui li va encarregar el govern central un altre projecte?9. Quan es va construir l’Eixample?10. Quin barri era el que va preferir la burgesia?11. Quin estil arquitectènic va ser introduït en aquesta època?25263.1. El Pla Cerdà\n3.1.1. Respon el qüestionari següent.\n1. Què pretenia Cerdà amb el disseny del seu pla urbanístic?.2. En què es basava aquest pla?3. Què representava segons el pla Cerdà la plaça les Glòries?.4. Com eren les illes?. I el seu interior?5. D’acord amb el pla Cerdà, com havien de ser les cases?.6. Per què Cerdà va voler que les cases tinguessin aquestes característiques?7. En quants costats de cada illa es permetia construir?.8. Com s’havien de distribuir els parcs a cada barri i quina extensió havien de tenir?.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO273.2. El Modernisme\n3.2.1. Respon aquest qüestionari1. En quines manifestacions artístiques mostra el Modernisme tot el seu esplendor?2. Quin nom rep el Modernisme a França i a Alemanya?3. Quines influències poden trobar-se al Modernisme?4. Quin any van enderrocar-se les muralles de la ciutat de Barcelona?5. Amb què va coincidir l´esclat del Modernisme a Barcelona?6. Qui va ser el mecenes d´Antoni Gaudi?7. Quins elements decoratius de l´arquitectura modernista són més significatius ?8. A l´arquitectura modernista conviuen elements aparentment oposats. Quins són?9. Enumera alguns dels elements decoratius que els escultors col.loquen a l´exterior dels edificis.10. Digues el nom d’algunes de les personalitats que van proposar enderrocar el Palau de la Música?\nExplica el motiu.283.3. El Passeig de Gràcia\n3.3.1. Contesta aquest qüestionari\n1. Què era el Passeig de Gràcia a l’època romana?2. Per on passava la Via Augusta?3. Per què es diu Passeig de Gràcia?4. Fins a quin any va ser independent la vila de Gràcia?5. Quins edificis importants hi ha a la Mansana de la discòrdia?6. De quins arquitectes són?7. Per què aquest passeig és un eix vertebrador de la ciutat?8. Substitueix les següents paraules per altres mots o expressions sinònimes que convinguin en\naquest context: simbolitzen, pugna, opulenta, concepció, estètica, cabdals i preexistents.Simbolitzen:Pugna:Opulenta:Concepció:Estètica:Cabdals:Preexistents:IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO293.3.2. Tradueix el segon paràgraf al castellà.\n“En enderrocar-se les muralles es va convertir en la sortida natural de la ciutat i en aprovar-se el\nProjecte de l’Eixample i començar la urbanització de la plana barcelonina va esdevenir una via\nprivilegiada en reunir les edificacions més importants de l’època, en ser l’escollida per l’alta burgesia\nde la ciutat per veure i ser vistos. Aquesta competitivitat en mostrar qui era més poderós i amb més\nbon gust és el que va fer del Passeig –i els carrers adjacents- un veritable museu d’arquitectura\nmodernista i ens permet trobar algunes de les obres més espectaculars i representatives del\nModernisme, així com dels seus arquitectes més importants.”3.3.3. Respon el qüestionari següent:\n1. Per què aquesta illa de cases rep el nom de Mansana de la Discòrdia?2. Busca informació i fes un resum sobre el mite clàssic de la Poma de la Discòrdia.3. De quin moviment artístic és representativa la Casa Lleó i Morera?4. Per què els edificis modernistes són considerats exemples d’art multidisciplinari?305. Quin arquitecte va planificar el Palau de la Música Catalana?6. Amb quin tipus d’aliment va fer fortuna Antoni Amatller?7. Per què a Puig i Cadafalch li van prohibir el 1942 exercir l’ofici d’arquitecte?8. Quin arquitecte va remodelar el 1904 la Casa Batlló?9. Amb quin nom, en principi despectiu, és coneguda la Casa Milà?10. Quins fets van desaconsellar la instal·lació d’una escultura religiosa a la façana de la Casa Milà?3.3.4. Fixat en aquesta imatge.\na. Acoloreix de vermell la silueta de la Barcelona vella que vivia dins les muralles.\nb. Acoloreix de blau la silueta de la Plaça Catalunya.\nc. Acoloreix de groc el Passeig de Gràcia.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO313.3.5. En un principi Gaudí pensava fer de la Pedrera una al·legoria del Sant Rosari. A la part superior\nde la façana es pot llegir la següent inscripció: “Ave Gratia Plena Dominus Tecum”.\na. Què vol dir aquesta frase llatina?3.3.6. La Pedrera s’havia de rematar amb una gran escultura o medalló de bronze –d’uns 4m de\ngrandària- amb la Marededéu del Roser. La col·locació d’aquest remat s’havia de fer el 1909, però\naquell mateix any va tenir lloc a Barcelona un esdeveniment que va fer pensar al propietari que era\nmillor prescindir-ne.a.Quin va ser aquest fet?b. Fes un breu resum d’aquest fet323.4. Treball de camp a l’Eixample. El misteri d’en Salvador\nEn Bernat té un amic que està reconstruint el seu passat familiar. Coneix quasi tota la genealogia dels\nseus avantpassats però no troba massa informació sobre el seu besavi, un personatge força curiós.\nEl Salvador ha preguntat els seus pares però no li han comentat gran cosa. Fins i tot, semblen no\nestar gaire interessats en recordar la seva figura i eviten tota mena de comentaris sobre la seva mort.\nEl pare, fart de la seva insistència, li ha comentat que el besavi havia provocat la desgràcia de tota la\nfamília i els havia arruïnat la vida. Defensava unes idees molt radicals i hi havia tingut continus\nproblemes amb la policia, fins al punt d’haver d’estar molt de temps a la presó. També hi havia estat\nun destacat dirigent d’una associació obrera i havia estat amenaçat moltes vegades fins a la seva\nmort, que li havia arribat de forma violenta. És per això que el seu comportament els havia portat\nmassa problemes i no volien remenar el passat. Però, en acabar la conversa, el pare li va donar un\nllibre i li va recomanar que el llegís amb atenció. Després, ja parlarien tranquil·lament.\nEl Salvador va començar la lectura amb curiositat però quan estava fullejant el llibre, de sobte, van\ncaure al terra dos papers. Estaven doblegats i tenien un aspecte groguenc, com si fossin vells. El\nprimer tenia escrita una frase en castellà, amb algunes paraules esborrades a causa de la mala\nqualitat de la tinta, que deia el següent.LA FRASE ENIGMÀTICA\nAquí escriureu les lletres que anireu descobrint en el joc\n“REUNIDOS LOS ELEMENTOS DEL SINDICATO LIBRE, HEMOS ACORDADO\n24 25 26 27 28__ __ __ __ __\n29 30 31 32 33__\n15__ __ __ __\n35 36 37 38P\n,__ __ __ __ __ __ __ __ __ __\n44 45 46 47 48 49 50 51 52 53__ __\n42 43AUNQUE TU__ __ __ __ __ __ __\n54 55 56 57 58 59 60SERÁS EL PRIMERO”.El missatge semblava la comunicació d’un acord, d’una decisió feta pel Sindicato Libre, però no hi\nEl to era amenaçador, com si fos... un anònim! Això havia de ser, un anònim\ncontra el seu besavi!\nEl segon paper era un retall del diari La Vanguardia del dia 11 de març de 1923 i narrava un\nesdeveniment que va passar el dia anterior a Barcelona. Estava molt deteriorat per la humitat i només\nes podia llegir el següent:\n“A las siete y cuarto, pasaba por la calle de San Rafael el “(paraula il·legible)..... del Sucre”,\nacompañado de otro individuo llamado Francisco Comas Pagés, de 27 años, de oficio vidriero,IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO33cuando al llegar frente a la casa número 19, cerca de la calle de la Cadena, se le acercó un sujeto\nque, a quema ropa le hizo* .... “\nQui serien Francisco Comas i aquest no sé què del Sucre? Algú d’ells dos seria el seu besavi? Quina\nrelació tenien aquests dos papers?\nEl noi va guardar amb cura els papers i va continuar la lectura del llibre. Hi havia fotos del seu parent,\nque curiosament es deia també Salvador, presidint manifestacions, parlant en mítings o tancat a la\npresó. El llibre no explicava com havia mort però descrivia el malestar dels industrials i els polítics\ncatalans cap el seu besavi i les seves idees radicals. De ben segur que d’ enemics sí en tenia!\nQuan va acabar la lectura, tenia una idea més clara de la figura del seu parent i de la seva\nimportància a Barcelona, però li faltaven informacions precises sobre el Sindicato Libre, els autors del\nmissatge i els noms que apareixien als papers. El noi sospitava que una gran part de les respostes\nestava a la frase escrita del paper i que la primera cosa que calia fer era resoldre aquest enigma.\nDesprés, consultaria La Vanguardia d’aquest dia i buscaria la noticia completa.\nPerò, per arribar al final de la història, és imprescindible la teva col·laboració. Et recomanen continuar\nla investigació del Salvador i demostrar la teva intel·ligència en el joc de pistes que hauràs de fer al\npasseig de Gràcia, on el text del missatge es troba fragmentat. A més, la visita et servirà per conèixer\nun dels carrers més importants de Barcelona, on vivien a l’època destacats industrials contraris a les\nidees del besavi d’en Salvador i que, ara és una zona comercial i administrativa de primer ordre.\nQuan tinguis aquesta informació, acabaràs aquesta recerca a l’aula i redactaràs un informe complet\nsobre aquest personatge i les circumstàncies de la seva mort.\nA. Treball de camp al passeig de Gràcia, a fi de reconstruir el missatge amagat als seus edificis:\nItinerari.- Des de la Gran Via (sortida del metro), pujant per la vorera esquerra del Passeig, fins al\ncarrer de Provença i l’edifici de la Pedrera. Després, s’ha de baixar per la vorera de la dreta fins a la\n- El segon farà de guia i s’encarregarà de buscar els monuments indicats al treball i de marcar-los al\nfonamentals sobre el misteri de la mort d’en Salvador.\n......................................................................................................................................34A. TREBALL DE CAMP AL PASSEIG DE GRÀCIA. JOC DE PISTES\nCal llegir amb atenció les preguntes i localitzar les pistes que s’hi indiquen. Perspicàcia, sentit comú i\npaciència són els tres requisits bàsics per arribar al final. Cada pregunta conté la resposta, en forma\nde lletres, que s’ha de col·locar en el número corresponent de la frase.VORERA ESQUERRA. GRAN VIA-CARRER PROVENÇA1. Situeu-vos a la sortida del metro de la línia 4 (groga). Observeu l’edifici del Banco Vitalicio i\nexpliqueu el següent:Activitats\n(Marqueu les funcions més importants)1. Quants pisos té l’edifici?\n2. A quin pis està situat el balcó principal? Comercial3. Quins símbols indiquen la funció de\nl’edifici? Administrativa4. Quina és la seva finalitat? Política\n Turística5. Està decorat amb escultures? Industrial\n Residencial6. Amb quins carrers fa cantonada?2. La botiga de roba que està a la cantonada del Passeig de Gràcia/ Gran Via, 609 té nom i cognom\nitalià amb lletres duplicades.\nSi les del cognom són dues T poseu aquestes lletres als números 9 i 12. Si les del nom són dues S\nescriviu aquestes consonants als números 2 i 4.\n3. A la finestra de l’edifici número 13 del Passeig de Gràcia hi ha escrita una lletra\nSi és la M correspon al número 50\nSi és la C correspon al número 46\n4. Molt a prop hi ha un edifici dedicat a activitats financeres i compra i venda de valors. Fixeu-vos que\nles dues paraules llargues del seu nom acaben amb la mateixa lletra i que també són les dels\nnúmeros 1 i 7.\n5. A la façana de l’edifici hi ha un seguit de banderes.\nSi són les de Barcelona, Catalunya, Espanya i la Borsa poseu una E als números 3 i 10 poseu una E\nals números 3 i 10\nSi són les de Barcelona, Catalunya, Espanya i Estats Units poseu una E als números 8 i 20IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO356. A la porta petita hi ha un cartell vermell amb quatre lletres. La segona lletra l’haureu d’escriure als\nnúmeros 6 i 25; la quarta, al número 39.\n7. La casa del número 21 té moltes columnes a la façana.\nSi en té 7 poseu una I als números 10 i 20.\nSi en té 10 poseu una I als números 5 i 13.\n8. Aquesta casa també té diverses escultures a la façana.\nSi hi ha una figura amb un martell a la mà, la lletra A correspon als números 20 i 55.\nSi hi ha una figura amb una roda a la mà, la lletra A correspon als números 11 i 15.\n9. Continueu mirant la façana d’aquest edifici amb atenció. Comprovareu que, a més, hi ha una\nescultura que representa una maternitat.\nSi està a l’esquerra poseu una R al número 31\nSi està la dreta poseu una L al número 40\n10. A sobre de la cúpula hi ha un nen.\nSi està muntat sobre un cavall el número 10 correspon a la lletra M\nSi està muntat sobre un ave fènix el número 14 és una Y\n11. Continueu caminant. Veureu un palau construït l’any 1906.\nSi és el palau de la Generalitat, escriviu una S al número 44\nSi és el palau Malagrida, escriviu una T al número 19\n12. Dos ocells presideixen l’entrada d’aquesta casa.\nSi són coloms poseu una M al número 27\nSi són àguiles poseu una R al número 27\n13. Molt a prop, hi ha una casa construïda per l’arquitecte Lluís Domènech i Montaner amb una joieria\nSi la data de construcció és de l’any 1923, posa una O al número 3\nSi la data és l’any 1906, posa la lletra O al número 29\n14. A la planta baixa d’aquesta casa hi ha uns monstres alats anomenats grifs.\nSi n’hi ha 6 la lletra O correspon al número 23\nSi n’hi ha 8 la lletra E correspon al número 17\n15. A la façana hi ha 4 dones.\nSi la de l’esquerra porta a les mans un fonògraf o un tocadiscs poseu una S al número 18\nSi, en canvi, és un telèfon antic poseu la M al número 333616. L’última dona de la dreta porta un altre aparell.\nSi és un llibre, la lletra M correspon al número 20\nSi és una càmera de fotos, la lletra T correspon al número 26\n17. Continueu caminant. A la casa Amatller hi ha un senyor que porta lligar un animal.\nSi és un gos poseu una M al número 50\nSi, en canvi, és un ós poseu una E al número 28\n18. Si mireu amb atenció la porta, veureu un drac travessat per una llança.\nSi és Sant Jordi qui li ha clavat poseu una E al número 24\nSi és el rei Jaume I, la lletra D correspon al número 3\n19. En el balcó que té dues gàrgoles hi ha una lletra que es repeteix molt.\nSi correspon amb la inicial del cognom del propietari de la casa poseu aquesta lletra al número 38\nSi correspon amb la última del seu cognom, poseu la lletra al número 32\n20. Entreu a la casa i mireu quants llums hi ha amb un drac amb la boca oberta i la llengua fora.\nSi en són 2, poseu la lletra M al número 10\nSi, en canvi, en són 3, la lletra R correspon al número 8\n21. Si continueu caminant, veureu que al costat hi ha una casa que adorna les finestres del pis\nprincipal amb ossos humans.\nSi semblen fèmurs, posa una T al número 30\nSi semblen, en canvi, clavícules, posa una S al número 44\n22. Si creieu que les finestres petites de la casa Batlló semblen màscares de carnaval o antifaços,\ncol·loqueu una S en el número 33 . Si, pel contrari, semblen barrets, poseu una M al número 57.\n23.Continueu fins al número 47 i observareu que hi ha una botiga amb una lletra a l’inrevés. Aquesta\nlletra correspon al número 36 de la frase.\n24. Una mica més enllà, veureu un bulevard amb un color determinat. La segona lletra d’aquest color\ncorrespon al número 32.\n25. Mireu que també hi ha una botiga de cafè d’una marca molt coneguda. La primera lletra del seu\nnom correspon al número 42.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO3726. Aquesta casa del número 55-57 està plena de botigues. Entreu a les galeries, busqueu els tipus\nde botigues que demana el quadre i empleneu la següent fitxa:\nNomMarquesGamma de preusHome/donaUna sabateriaUna botiga de\nrobaUna joieria27. Continueu caminant fins al nº 65 bis. A dalt de la casa hi ha escrita la data de l’any de construcció.\nSi és l’any 1955, escriviu una D en el número 60\nSi és l’any 1906, escriviu una E en el número 35\n28. Busqueu a la cantonada del C/ Mallorca dos hotels que s’anomenen igual i feu el següent:\nNomEstelsNº de pisos amb\nla planta inclosaNom d’una botiga en la\nplanta baixaActivitat29. Continueu caminant fins al número 87 on hi ha una botiga de roba molt famosa. Porta el nom\nd’una dona. Mireu el seu cognom amb atenció i observareu que la segona i cinquena lletres són\niguals. Aquesta lletra l’haureu de posar al número 40.\nVORERA DRETA. CARRER PROVENÇA-GRAN VIA30. Esteu davant l’edifici de la Pedrera, una de les obres més conegudes de Gaudí. Quants pisos té la\ncasa comptant la planta baixa?\nSi creieu que en són 5, poseu una S al número 24\nSi creieu, en canvi, que en són 7, escriviu una Z al número 41\n31. La façana de la Pedrera té una forma peculiar que recorda a la natura:38Si penseu que sembla el moviment de les ones del mar, col·loqueu una T en el número 37\nSi creieu que sembla el pas dels núvols del cel, poseu una B al número 3.\n32. Si aneu al número 86 observareu que és una casa amb moltes figures a la façana.\nSi dues d’aquestes corresponen a dos nois poseu una V al número 38\nSi, en canvi, dues d’aquestes corresponen a un noi i una noia poseu una O al número 43\n33. Al costat d’aquesta casa hi ha un banc molt important conegut per les seves inicials. L’ última\nlletra l’heu d’escriure als números 47 i 49.\n34. Si continueu caminant arribareu a una botiga que té el nom d’un perfum.\nSi es dedica a la venda de roba, poseu una E als números 44 i 51\nSi es dedica a la venda de colònies i perfums, col·loqueu una H als números 53 i 59\n35. Caminant una miqueta, trobareu a la cantonada un hotel de 5 estrelles molt famós a Barcelona.\nLa penúltima lletra del seu nom correspon als números 52 i 55.\n36. Busqueu la casa Marfà. El seu nom està escrit en una placa de bronze a la porta.\nSi la casa l’ha construït l’arquitecte Manuel Comas, heu d’escriure una S al número 45\nSi la casa l’ha fet l’Olimpiada Cultural poseu una S al número 50\n37. Continueu caminant i trobareu una llibreria.\nSi el seu nom recorda el d’un rei molt famós a l’Edat Moderna que, a més, dóna nom a un carrer de la\nciutat, col·loqueu una C al número 44\nSi el seu nom recorda el d’un rei molt important a l’Edat Mitjana que, a més, dóna nom a una parada\nde metro, heu de posar una P al número 48\n38. Al costat de la Casa del Llibre hi ha l’escultura d’un navegant que va donar la primera volta al\nmón. El seu nom consta de sis lletres. La cinquena us servirà per als números 54, 56 i 59.\n39. En aquest mateix edifici va estar durant la Guerra civil espanyola la delegació d’una comunitat\nSi va ser la de Catalunya, col·loqueu una D al número 27\nSi va ser la d’Euskadi, poseu una R al número 50\n40. Continueu fins la casa que està al número 48. Veureu que hi ha un local de menjar ràpid l’última\nlletra del seu nom correspon al número 53.\n41. Del balcó principal d’aquest edifici pengen dos ornaments molt peculiars amb flors i decoració\nSi tenen forma de garlanda (cast. guirnalda) poseu una G al número 57\nSi tenen forma de cadena, poseu una M al número 35\n42. Continueu caminant. Arribareu a una botiga de roba de marca que es diu igual que el seu\nfundador. Hi ha tres vocals repetides al seu nom i cognom i que heu de col·locar al número 60\n43. A la façana del número 24 les finestres tenen uns arcs molt curiosos.\nSi són àrabs, escriviu una U al número 58\nSi són romànics, poseu una S al número 24\nNota.- Els números 23 i 34 corresponen al signe de la coma.IES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO39B. TREBALL A L’AULA\nUn cop resolt el sentit de la frase, haureu d’esbrinar els següents aspectes:•Reproducció de la frase completa continguda al missatge.•Identificació del personatge mencionat al missatge, fonamental per endevinar el nom complet\ndel besavi d’en Salvador, i la relació que hi mantenia.•Elaboració d’una biografia d’en Salvador, el seu paper a la vida política de Barcelona i la\nforma en què va morir.•Investigació sobre les causes de la mort d’en Salvador i l’autoria dels culpables directes i\nindirectes.•Reacció de la població i els sindicats davant la notícia.•Informació sobre el Sindicato Libre, la seva ideologia i la opinió que tenia d’en Salvador i la\nPer descriure aquests punts és fonamental consultar la pàgina 10 del diari de La Vanguardia del\ndiumenge 11 de març de 1923 i la pàgina 9 del dimarts 13, descarregar-la en PDF (“descargar”), i\nllegir la informació sobre “Situación tribunales” referent a la mort d’en Salvador i les investigacions de\nSobre els Sindicatos Libres\nAmb tota la informació aconseguida, haureu de redactar un INFORME, d’una extensió màxima de\ndues pàgines, sobre la figura d’en Salvador. Ajudeu-vos de l’esquema proposat abans i poseu, si és\npossible, una foto autèntica d’en Salvador.404. PRESENTACIÓ FINAL\nEn aquesta activitat final heu de fer una exposició oral de 15’ dels temes tractats al Crèdit de Síntesi.\nAquesta exposició s’ha de presentar acompanyada d’un Powerpoint que inclourà, resumits, els\nCada apartat ha d’incloure els aspectes següents:\nBarcelona dins les muralles\nBarcelona enderroca les muralles.\nEl Passeig de Gràcia i la mansana de la discordia.\n- A la primera diapositiva del Powerpoint hi constarà el nom dels alumnes, el curs, el grup i el títol:\nCrèdit de Síntesi de 3r d’ESO “Conèixer Barcelona”.\n- Cada apartat i subapartat es presentarà en un diapositiva.\n- No poseu fons a les diapositives que en dificultin la lectura.\n- Utilitzeu un tipus arial pel text de les diapositives.\n- A la presentació oral hauran de participar tots els membres del grup.\n00.html?accio=detallIES Bernat Metge. Crèdit de síntesi. 3r d’ESO4142All pages:345678910111213141516171819202122232425262728293031323334353637383940InfoBookmarkLikeShareDownloadMoreCrèdit de Síntesi 3r d'ESO. Conèixer Barcelona Quadern de treball Published on Apr 24, 2013 Quadern de treball del crèdit se síntesi de 3r d'ESOdadasoftFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Resistència d'alta precisió a alta resolució de colors a altes temperatures en compostos orgànics d'alta temperatura a NBR / HNBR / EPDM / VMQ / CR / FKM / PTFE / PU / NR Proveïdors i fabricants - Fàbrica de la Xina - Tecnologia de segell Zhonggao\nResistència d'alta precisió a alta resolució de colors d'alta temperatura a altes temperatures en NBR / HNBR / EPDM / VMQ / CR / FKM / PTFE / PU / NR\n1 Resistència personalitzada a molts colors de gran precisió a la junta tèrmica d'alta temperatura a les juntes tèrmiques NBR / HNBR / EPDM / VMQ / CR / FKM / PTFE / PU / NR és una secció transversal d'un anell de goma circular, la seva secció transversal per O-, va demanar l'O-ring, també conegut com O-ring. Descripció del producte 1. Tota la matèria primera ...\n1 Personalitzeu molts colors de resistència d'alta precisió a la junta tèrmica d'alta temperatura a NBR / HNBR / EPDM / VMQ / CR / FKM / PTFE / PU / NR\nLa junta tònica (anells O) és una secció transversal d'un anell de goma circular, la seva secció transversal per a O-, que va cridar l'O-ring, també coneguda com O-ring.\nUs donem la benvinguda a comprar la resistència a alta precisió de molts colors personalitzats a l'o-ring d'alta temperatura a nbr / hnbr / epdm / vmq / cr / fkm / ptfe / pu / nr de nosaltres. Som un dels principals fabricants i proveïdors professionals de la Xina en aquest camp. I la nostra fàbrica té productes a granel en estoc a la vostra elecció. Es pot fer una comanda gratis. També s'accepta l'ordre personalitzat.\nHot Tags: personalitza molts colors de resistència d'alta precisió a alta temperatura O-ring a NBR / HNBR / EPDM / VMQ / CR / FKM / PTFE / PU / NR, Xina, fàbrica, proveïdors, fabricants, personalitzats, a granel, en existència\nVenda calenta d'alta pressió modificat per Llavis do...


Estabilització carrer de sauló, accés veïnal a la Platja de Llafranc - TERRA SOLIDA\n22/04/2014 12/11/2014 Eduard\nAquest carrer que dona accés a una platja de la Costa Brava restava sempre en males condicions. La forta pendent, el trànsit de turismes, de vehicles pesants com el camió del servei d’escombraires i sobretot l’erosió provocada per la pluja feien que el camí estigués sempre intransitable.\nLa formació de regueres es produïa amb cada pluja, l’estat es presentava normalment com a deteriorat i l’incomoditat que provocava als veïns suposava un constant manteniment per a l’administració.\nErosió – excés de fins\nErosió – Runes sota la capa rodament\nErosió – Pedres al camí\nErosió – no uniformitat àrids camí\nErosió – Fang i basses\nEl sistema de reposició d’àrid a les zones erosionades era ineficient ja que aquesta actuació tant podia tenir una durada de 2 mesos com de 4 dies si tornava a ploure.\nEl fet de que l’emplaçament sigui un accés a la platja amb el mar a 250 metres, envoltat per una pineda, fa que es vulgui preservar aquest entorn natural i per això es van buscar alternatives per evitar que el carrer acabés asfaltat.\nEl procediment aplicat va ser TERRA SOLIDA. Aprofitant l’àrid existent, es va procedir a estabilitzar tot el carrer i la zona d’aparcament i també es va fer una nova cuneta per a recollir les l’aigua de la pluja.\nAmb el procediment certificat TERRA SOLIDA s’aconsegueix incrementar la resistència del paviment evitant la formació de regueres, fang i nova vegetació.\nUn paviment TERRA SOLIDA és respectuós amb el medi ambient i queda totalment integrat a la natura. El seu envelliment deixa una fina capa solta d’àrid al damunt que fa que es confongui el paviment amb un camí acabat d’arreglar; tot conservant les seves propietats en el gruix del paquet que s’ha estabilitzat.\nCamins de terra, D'interès natural, Pistes Forestals Llafranc, Palafrugell enlace permanente


Ja tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica - Ja tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica - Mutual Médica\nJa tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica - Ja tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica\nangle-left null Ja tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica\nJa tenim els guanyadors de la XV Concurs de Dibuix de Mutual Mèdica\nEls petits tenen 5, 7 i 12 anys i són de Madrid, Igualada i Santander, respectivament\nJa tenim els guanyadors de la XV edició de el Concurs de Dibuix Infantil de Mutual Mèdica. El jurat, format per membres de Consell d'Administració de la mutualitat, de la direcció i amb el personal de l'entitat, ha escollit com a guanyadors, en les diferents categories classificades per edats, els següents fills i nets:\nEn la categoria mini, la guanyadora ha estat Daniela Boyano Álvarez, de 5 anys d'edat i natural de Madrid. Pel que fa a la categoria intantil, el guanyador ha estat Eloi Calvo Graus, de 7 anys i natural d'Igualada. I, per acabar i en la categoria júnior, el guanyador ha estat Pau Andés Gómez-Coalla de 12 anys d'edat i natural de Santander.\nEl dibuix que ha resultat ser guanyador absolut de el Concurs de Dibuix Infantil d'aquest 2019 ha estat Daniela Boyano. El seu dibuix ja és la nova postal nadalenca d'enguany.\nAgrair la participació a tots els nens i nenes que han enviat els seus dibuixos i felicitar els tres guanyadors!\nPer mirar la resta de dibuixos entra en aquest vídeo:


El chema! - Ensayos - 354 Palabras\nPágina principal Ensayos El chema!\nPáginas: 2 (354 palabras) Publicado: 15 de noviembre de 2011\nL' any 1902, s'inicià la gran època de producció de Caterina Albert com a narradora amb la producció de Drames Rurals(1902). Més enllà de l'acord o el desacord de la crítica,tothom va reconeixer l'originalitat a partir d'aquell moment Caterina Albert esdevé un mite. Els Drames Rurals recollien 12 narracions força diferents les unes de les altres però que tenien un elementunitari: el caràcter rural de tots els drames. Un altre tret característic és que en tots els drames, excepte en dos, apareix la mort i una que fa posar en evidència l´autèntica personalitat delspersonatges involucrats i fa aflorar la insolidaritat humana.\nDesprés dels Drames Rurals va publicar altres reculls del periode entre 1902-1907, període d´intensa activitat. Al 1903 li són premiats alsJocs Florals dos fragments d´un llibre posterior seu titulat Càlzer d´amargor. Al 1904 publica un recull de quatre narracions , Ombrívoles. Al 1907 publica Caires vius.\nPosteriorment, passat aquestperíode s'aliarà en els sectors contraris al Noucentisme i per això viurà una època de marginació. No obstant això, al 1920, a l´Editorial Catalana publica Mare Balena, entre d'altres. És importantaquesta publicació perquè aquesta editorial era dirigida per Josep Carner, repressentant del Noucentisme.\nTots aquells reculls són llibres poc unitaris i que bona part d'ells, havien estat escrits orecollits en els primers anys del segle. L´herència de la Renaixença i del Romanticisme és encara ben viva en la seva obra però, la incorporació de Caterina al Modernisme és també evident per exemple,l´espai rural és on situa, simbòlicament, el que ella nomena “la gent dels llimbs”, la gent alienada. A partir d´aquesta situació espacial analitza els aspectes més primaris i més violents de la vidarural.\nL'últim aspecte que cal destacar són les seves narracions de temàtica femenina. En tota la seva obra sovintegen referències a la situació de la dona i particularment a la seva marginació...


Segresten un jove en una gasolinera i el retenen onze hores\nTres membres d’una mateixa família, un pare, el seu fill i un tercer sembla estar implicats en el segrest d’un jove de 22 anys, a hores d’ara ja estan arrestats.\nEls tres homes van introduir al jove per la força en un vehicle en una gasolinera d’Andújar (Jaén). Els detinguts ho van portar fins al municipi valencià, on la víctima va ser retinguda prop d’onze hores fins que en la matinada del passat dimarts va ser alliberat per agents de la Guàrdia Civil.\nEl mòbil del segrest, que neguen els detinguts, esgrimeixen que no el tenien retingut en contra de la seua voluntat, és un suposat deute per un cotxe que estos li havien venut després que el jove es quedés tirat en la carretera quan tornava de Barcelona, encara que els investigadors no descarten que es tracte d’un ajust de comptes per altres qüestions més tèrboles.\nEl segrest es va produir a les 18.30 hores del passat dilluns quan, segons van captar les càmeres de seguretat d’una gasolinera d’Andújar, tres persones introduïen de manera violenta a un home en un cotxe. Al costat de la víctima, conduint un altre vehicle, es trobava un altre testimoni, qui va aconseguir fugir a temps. Segons va poder escoltar, els captors els van amenaçar amb «embolicar-se a tirs» si no pujava al vehicle.\nDestí, Venta del Moro\nUna vegada en el cotxe, dos dels presumptes segrestadors es van col·locar en la part posterior a banda i banda de la seua víctima, mentre que el tercer anava al volant. D’esta manera intimidant, la víctima va assegurar que portaven armes de foc encara que no ha estat localitzada cap en l’habitatge, es van traslladar fins al domicili d’un d’ells en la localitat de Venta del Moro.\nUna telefonada va ser clau en la investigació\nEl jove presumptament segrestat va telefonar a la seua mare des del seu propi telèfon mòbil, cosa que va posar en alerta a la Guàrdia Civil. Així, després de localitzar el lloc on s’havia realitzat la mateixa, els agents van procedir a entrar en l’immoble i van alliberar la víctima. Els tres arrestats van ser posats a disposició judicial i el jutjat de guàrdia de Requena va acordar el seu ingrés a la presó provisional pels delictes de detenció il·legal i tinença il·lícita d’armes.


PRINCIPALS NOVETATS REFORMA AUTÒNOMS | Gestoria Palau\nPRINCIPALS NOVETATS REFORMA AUTÒNOMS\nPRINCIPALS NOVETATS DE LA LLEI 6/2017 DE REFORMES URGENTS DEL TREBALL AUTÒNOM\nNoves bonificacions a les treballadorES autònomEs que es reincorporin a la feina en determinats supòsits. Les treballadores incloses en el RETA o com a treballadores per compte pròpia en el grup primer de cotització del RETMAR que tornin a realitzar una activitat per compte propi en els dos anys següents a la data de finalització de la seva activitat per maternitat, adopció, guarda amb fins d’adopció, acolliment i tutela, tindran dret a una bonificació en la quota per contingències comunes, de 50 euros mensuals durant 12 mesos, sempre que optin por cotitzar por la base mínima, o una bonificació del 80% quan optin per una base de cotització superior a la mínima.\nNova bonificació per la contractació de familiars del treballador autònom. La contractació indefinida per part del autònom com a treballadors per compte d’altre del seu cònjuge, ascendents, descendents i altres parents per consanguinitat o afinitat, fins al segon grau inclòs, donarà dret a una bonificació en la quota empresarial per contingències comunes del 100 % durant un període de 12 mesos, sempre que es compleixin determinats requisits.\nLa quantia de la pensió de jubilació compatible amb el treball per compte propi serà del 100% quan es tingui contractat, almenys, un treballador per compte d’altre.\nLa cobertura per contingències professionals dels treballadors autònoms inclou l’accident de treball “in itinere”, el sofert en anar o en tornar del lloc de la prestació de l’activitat econòmica o professional. A aquests efectes, s’entendrà com a lloc de la prestació l’establiment on el treballador autònom exerceixi habitualment la seva activitat sempre que no coincideixi amb el seu domicili i es correspongui amb el local, nau o oficina declarat com afecte a l’activitat econòmica a efectes fiscals.\nRedueix a un 10 % el recàrrec aplicable si el pagament de les quotes es produeix dins el primer mes natural següent al del venciment del termini per al seu ingrés.\nL’afiliació i fins a tres altes dins de cada any natural tindran efectes des del dia en què concorrin en la persona de què es tracti els requisits i condicions determinants de la seva inclusió en el RETA. Fins a tres baixes dins de cada any natural tindran efectes des del dia en què el treballador autònom hagués cessat en l’activitat. En aquest supòsits, el període de liquidació de l’obligació de cotitzar al RETA, comprendrà els dies de prestació efectiva de l’activitat i no tot el mes complet. També s’aplicarà als treballadors per compte propi del RETMAR.\nLa durada de la quota reduïda de la Seguretat Social per als autònoms que emprenguin o tornin a emprendre una activitat per compte propi, l’anomenada “tarifa plana” de cotització de 50€ mensuals, s’amplia de 6 a 12 mesos, i redueix de 5 a 2 anys el període sense cotitzar al RETA exigit als que tornin a emprendre una activitat per poder beneficiar-se de la reducció, que serà de 3 anys en el cas d’haver gaudit de la tarifa plana en el seu anterior període d’alta. Aquestes modificacions també són d’aplicació a la reducció del 80% sobre la quota prevista per als autònoms que opten per una base de cotització superior a la mínima que els correspongui. Les esmentades bonificacions i reduccions també s’aplicaran als treballadors per compte propi inclosos en el grup primer de cotització en el RETMAR.\nEn l’àmbit de l’IRPF, es clarifica la deduïbilitat de les despeses de subministraments de l’habitatge parcialment afecta l’activitat econòmica i de les despeses de manutenció produïdes en el desenvolupament de l’activitat, per a poder determinar el rendiment net en estimació directa.\nSi estan interessats en alguna/es de les mesures o volen conèixer més detalls poden contactar amb el nostre despatx.


Avi Serra: Gastronomia\n• A diferència dels embotits cuits, que es fan malbé en pocs dies, els embotits curats es poden conservar en bones condicions durant molt de temps.\n• El lloc idoni per conservar els embotits curats (llonganisses, fuets…) és un espai fresc, fosc, sec i una mica ventilat.\n• Cal evitar que els embotits es toquin entre si i procurar que hi corri l’aire.\n• La nevera no és gaire favorable per als embotits, especialment per als curats, que acaben endurint-se i tornant-se massa salats. En cas de guardar-los a la nevera, és recomanable treure’ls una hora abans de servir-los per tal que perdin la fredor.\n• Un cop encetats, no és convenient conservar els embotits embolicats en plàstic.\n• Les llonganisses i els fuets secs es tallen ben prims. Si són tendres, en canvi, es fan talls de mig centímetre a un centímetre de gruix.\n• Per tal d’aconseguir una presentació atractiva i vistosa, convé tallar les llonganisses i els fuets al biaix.\n• És important tallar els embotits poca estona abans de servir-los. D’aquesta manera evitarem que suïn.\n• Un cop hem encetat un embotit, és recomanable treure sempre el primer tall.\nLa carn de porc és una bona font de proteïnes, minerals i vitamines\n• La carn de porc és també remarcable com a font de proteïnes, vitamines i minerals (ferro, fòsfor, sodi, potassi…).\n• La seva aportació de vitamina B1 o tiamina, que estimula el metabolisme i és beneficiosa per al sistema nerviós, és entre 8 i 10 vegades superior a la de la resta de carns.\nLa carn de porc és tan saludable com qualsevol altra\n• En els darrers anys, les investigacions han demostrat que la carn de porc, al contrari del que molta gent creu, és tan o més saludable que la resta de carns. De fet, el seu greix és molt ric en àcids grassos monoinstaurats, constituïts bàsicament per àcid oleic (característic de l’oli d’oliva). Aquest greix té una gran importància a l’hora de reduir el colesterol dolent (colesterol LDL).\n• A més a més, gràcies als avantatges de la selecció genètica, les carns que s’obtenen són cada vegada més magres, amb un baix contingut en greix.


Aquest cap de setmana he gaudit molt amb un gran plan: un viatge!. Un viatge sense maletes, sense preses, sense coles, sense remboboris, sense embuses… Un viatge especial per gaudir de cada moment i somniar de nou amb els teus desigs.\nPreviament, havia reservat un “Pasaje a Isla Imaginada” a Martes de Cuento. Per qui no la conegui us dire que si visiteu el seu blog us costarà deixau-ho i tornareu a repetir. Doncs, per si no tenia suficient amb tots els contes que té al seu blog, ara s’ha enmarcat a una nueva aventura.\nUna aventura… amb unes magnifiques il.lustracions d’Emma Pumarola que donen vida als deu títols d’aquesta recopilació. Del su blog va rescatar:\nVa afegir altres cinc més populars:\nI, “la guinda del pastel” … un conte inédit: “Los dioses aburridos”\nEn tota aquesta recopilació, hi han contes per riure, per pensar, per compartir i somniar. Entre ells els que més han omplert el meu cor són: Mi abuela es única y la historia de La princesa Monina y el príncipe Desir.\nAl meu Pasaje a Isla Imaginada, comparteix un espai amb altres contes que tinc a casa. I, estic segura que tornaré a viatjar de nou amb ell amb més d’una ocasió.\nVoleu un Pasaje a Isla Imaginada?. Doncs esteu atents, dins de molt poc tindreu noticies…\nI, mentres espereu us deixo una petita delicia per que la gaudiu: Proceso de creación de una ilustración\nSorteig: Pasaje a Isla Imaginada\nUna cosa gran s’apropa


El CB Torelló tindrà 23 equips aquesta temporada\nEl sènior femení i masculí es van imposar als seus rivals en els partits del cap de setmana passat.\nPublicat 29/11/2019, Torelló - Esports\nLa presentació dels equips es va fer al pavelló. (Foto: CB Torelló).\nEl CB Torelló va presentar diumenge els equips del CB Torelló per la temporada 2019-2020. En formen part 23 equips i 250 jugadors i jugadores. A banda dels dos equips sèniors i el sub25, el Torelló està representat amb més d’un equip a cada categoria, com en la de mini, en què té tres conjunts masculins i dos femenins. L’acte va comptar amb la presència de l’alcalde de Torelló, Marçal Ortuño, el regidor d’Esports, David Sánchez i el president de la Federació Catalana de Basquetbol, Ferran Aril. Després de la presentació el grup d'animació del club, Visca, va organitzar una botifarrada en què es van repartir 400 racions.\nA continuació, es va jugar el partit del sènior femení contra el Sant Pol Femení-Maresme. Les torellonenques van guanyar per un clar 73 a 54. Actualment el sènior del club esta en primera posició a la classificació. Durant tota la primera part les locals van dominar el marcador en tot moment i mai van donar opcions a les del Maresme d'acostar-se perillosament al marcador. Només van aconseguir anotar de 3 punts i un TLL. A la mitja part es va arribar amb un resultat de 32-19. La represa no va canviar la tònica del partit que amb una defensa molt seriosa de les locals van aconseguir aturar l'encert exterior del Sant Pol i dominar amb claredat tot el partit. A més, l'encert exterior de les torellonenques va augmentar i a la segona meitat van anotar 5 triples. L'entrenadora, Sílvia Cabello, remarca el fet que aquest any tenen “un equip molt complert i que encara que una de les jugadores tingui un mal dia rep el suport de totes les altres i entre totes tiren tots els partits endavant”. Aquest diumenge el sènior femení jugarà a les 7 de la tarda al pavelló del CB Manlleu.\nEl sènior masculí també es va imposar a l’Arbúcies, penúltim a la classificació, per un resultat de 64 a 83. L’inici del partit va ser intens ja que els rivals van fer tres triples consecutius. Al segon quart, però, gràcies a la defensa els torellonencs van aconseguir capgirar el partit. Aquest dissabte rebrà a les 4 de la tarda el Vilafant.


Associen l'exposició a la contaminació atmosfèrica amb una reducció important de l'esperança de vida a Espanya - Notícia - ISGLOBAL\nUn estudi publicat en Environment International analitza per primera vegada dades de contaminació i mortalitat de tot l'estat\nUna recerca liderada per científics d’ISGlobal ha llançat noves evidències sobre les greus conseqüències de la contaminació atmosfèrica sobre la salut. A diferència d'estudis anteriors, que s'havien centrat en àrees geogràfiques reduïdes, en aquesta ocasió els investigadors van analitzar dades corresponents a la mortalitat, els nivells de contaminació i les zones verdes de tot el territori espanyol entre els anys 2009 i 2013. Els resultats posen de manifest que les concentracions de contaminació atmosfèrica estan associades amb importants reduccions en l'esperança de vida.\nEn concret, l'estudi, que ha estat publicat en Environment International, va trobar que un increment de 5 μg/m3 en la concentració de partícules PM10, va resultar en una pèrdua de gairebé un any de vida. Al seu torn, un augment de 2 μg/m3 en la concentració de partícules PM2.5 es va relacionar amb una reducció de 7 mesos de vida. De la mateixa manera, una anàlisi de les taxes de mortalitat estandarditzades va revelar que aquests increments en la concentració de partícules PM10 i PM2.5 estaven associats amb un augment del risc de mortalitat del 5,7% i del 3,7%, respectivament.\n“L'exposició a la contaminació atmosfèrica ja s'havia associat amb un increment en les taxes de mortalitat, però fins ara pocs estudis s'havien centrat en l'esperança de vida i la majoria tenia una cobertura espacial restringida”, afirma Carmen de Keijzer, investigadora d’ISGlobal i primera autora de l'estudi.\nPer a la realització d'aquest estudi d'àrees petites realitzat en el context del projecte LIFE MEDHISS, els investigadors van dividir la totalitat de l'estat espanyol en 2.148 àrees amb almenys 3.500 habitants que abastaven una població total de 44,5 milions de persones.\nPel que fa a la presència d'espais verds, els resultats són contradictoris. “De la mateixa manera que havia ocorregut en altres estudis anteriors, en el nostre cas els espais verds es van associar a un augment de l'esperança de vida en zones amb nivell socioeconòmic baix, mentre que es van associar a una reducció de l'esperança de vida en zones més pròsperes”, explica Xavier Basagaña, investigador d'ISGlobal que ha coordinat l'estudi. “És difícil valorar l'efecte dels espais verds sense tenir més informació sobre el tipus d'espai i l'ús que té per part de la població”, afegeix.\n“En qualsevol cas i malgrat que farà falta més recerca per aclarir aquesta última qüestió, l'associació entre contaminació atmosfèrica i mortalitat és una evidència. Fer-li front hauria de ser una prioritat de salut pública”, conclou Basagaña.\nEl nivell socioeconòmic no necessàriament està lligat a una major exposició a la contaminació atmosfèrica


Badalona inicia un pla de convivència amb 12 agents cívics als districtes | Diari de Badalona\nBadalona inicia un pla de convivència amb 12 agents cívics als districtes\nBadalona ha posat en marxa el programa #ConvivimBDN que té com a objectius promoure el civisme i la convivència i reduir l’incivisme arreu de la ciutat. Des de fa uns dies l’Ajuntament ha incorporat 12 agents de comunitat que tenen com a missió impulsar i desenvolupar accions per assolir aquests objectius.\nEls 12 agents de comunitat professionals es troben ubicats a les Oficines Municipals dels Districtes de Badalona de manera que es coordinen amb els serveis municipals i s’adapten a les necessitats específiques del territori, comptant amb la col·laboració de les entitats ciutadanes i socials.\nEls agents de comunitat tenen entre les seves funcions detectar i diagnosticar possibles conflictes o necessitats. En aquest sentit el ventall de treballs que es poden portar a terme és molt ampli: des de prendre nota de desperfectes o manteniment dels espais públics, problemes puntuals de neteja o situacions d’incivisme. També cal incloure accions formatives i informatives per desactivar la cadena, sovint negativa i font de conflictes: estereotip-prejudici-rumor.\nEl Programa #ConvivimBDN rep finançament de l’Ajuntament de Badalona, l’Institut Municipal de l’Ocupació (IMPO) i l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i forma part del Pla de Convivència i Civisme inclòs en el Pla d’Acció Municipal (PAM) de Badalona. Els 12 agents de comunitat van començar el passat mes de febrer les seves activitats que es perllongaran fins al mes de febrer de 2018.


ARCA: de febrer 2013\nRentadors des Jonquet. Espai explicatiu de Santa Catalina i Es Jonquet\nARCA PRESENTARÀ AQUESTA PROPOSTA A L’AJUNTAMENT DE PALMA\nRENTADORS DES JONQUET\nESPAI EXPLICATIU DES JONQUET I SANTA CATALINA\nUna proposta d’ARCA, entitat que vetlla pel Patrimoni\nARCA vol aportar una idea en positiu per posar en valor els Rentadors des Jonquet i també donar-li un ús que ajudarà a valorar i comprendre la visita a les dues barriades limítrofes: Es Jonquet i Santa Catalina.\nEls rentadors és l’espai ideal per volumetria i per ubicació per crear un “Espai Explicatiu des Jonquet i Santa Catalina”\nDonar-li aquesta utilitat a més ajudarà a la conservació de l’immoble.\nSeria també una aposta per l’atractiu turístic d’altres indrets de Ciutat destinat a un turisme respectuós amb els valors singulars i atractius de la personalitat de cada barriada. No oblidem que tant Es Jonquet com Santa Catalina són les barriades més antigues fora murades.\nValors patrimonials de l’edifici\nEls Rentadors des Jonquet és un element singular a la ciutat de Palma. La fitxa de catàleg recull textualment un dels motius: “és una de les poques mostres de l’arquitectura pública utilitària de la fi del S XIX” Afegeix la fitxa de catàleg: “Cal destacar la seva visual, especialment des del Passeig Marítim”\nRehabilitació any 1990\nL’any 1990 va ser restaurat l’edifici i des de llavors ha estat dedicat a oficina turística i a lloc d'instal·lacions artístiques temporals. Fa uns anys que roman tancat. Aquesta rehabilitació va implicar la retirada dels rentadors que suposam estaran recollits a qualque magatzem municipal.\nDoble objectiu de la proposta d’ARCA:\n1. Posar en valor i comprendre l’edifici dels Rentadors.\n2. Aprofitar l’espai per instal·lar una sèrie de panells informatius sobre la història i els atractius de les dues barriades limítrofes: Santa Catalina i Es Jonquet.\n1. L’edifici és un atractiu en sí mateix com a rentadors públics d’una època ja llunyana. ARCA considera que s’ha d'estudiar seriosament la reubicació dels rentadors originals convenientment restaurats per permetre la comprensió de l’espai. Dins el nostre projecte s’instal·laria un pannell informatiu sobre el propi edifici, el seu valor i la seva història.\n2. Es col·locarien diversos pannells informatius sobre la història i els valors patrimonials de les dues barriades, Es Jonquet i Santa Catalina, amb itineraris de visites marcats.\nAquesta és una proposta tan sols en esborrany que a la nostra entitat li agradaria poder desenvolupar i dur a terme.\nEns avala l'experiència ja demostrada a l’estudi i l'exposició sobre la barriada de Pere Garau, de gran acollida i que perfectament, si aquella barriada tengués un espai públic adient, podria estar permanentment de cara al públic.\nPetita crítica a propostes aparegudes als mitjans\nNo podem deixar aquí de criticar les propostes manifestades des de l’Ajuntament de Palma al Diari de Mallorca fa unes setmanes on es manifestava la possibilitat d'instal·lar cartells lluminosos amb fotografies a les finestres dels Rentadors. També, i encara pitjor, es manifestava la possibilitat de modificar el planejament per permetre la instal·lació d'un restaurant o bar.\nLes dues idees ens sembla que no són gens respectuoses amb el patrimoni i qui ho planteja demostra que no sap que és precisament l’edifici dels Rentadors, sense alteracions, allò que és atractiu per qui habita la illa i qui ens visita i és aquest element patrimonial el que s’ha de posar en valor per a que sigui precisament aquest element patrimonial, que mostram amb orgull i cuidam, el que actuï com a activador de l'economia i el benestar.\nARCA demana civisme i vigilància al conjunt escultòric de Guinovart al Parc de la Mar\nEl magnífic conjunt escultòric de Guinovart al Parc de la Mar, element davant el qual hem de sentir orgull i admiració, és maltractat per incultura i incivisme.\nDiumenge passat mateix, dos joves aficionats a botar obstacles amb les seves bicicletes rossegaven i recol·locaven a la seva conveniència peces de l’esmentat conjunt escultòric. L’objectiu era construir un camí ple d’obstacles per botar a plaer amb les seves bicicletes.\nLes esmentades peces ja havien estat arrabassades i qualcuna fragmentada prèviament per altra gent incívica i inculta que és incapaç de contemplar una obra d’art\nARCA sol·licitarà a Cort la restauració de les peces rompudes i que impedeixi que fets com aquest tornin a succeir. També demana que la policia local faci una vigilància i actuï d’immediat quan es rebin denúncies advertint fets com aquest.\nPalma ha de mostrar amb orgull el conjunt de Guinovart, una meravella que no pot ser profanada per persones destructores, ja ho siguin conscientment o inconscientment.\nL’incivisme, un gran enèmic del Patrimoni\nL’incivisme és un dels principals enèmics del Patrimoni. ARCA està realment preocupada per un fet que en els darrers 15 anys ha anat en augment d’una manera preocupant. Pintades, orins, restes de botellada, fems de tot tipus i menyspreu per tot allò que és públic.\nDes d’ARCA creim que el civisme és la millor inversió de futur. El respecte i la responsabilitat individual dels espais comuns són garantia d’estimació i protecció. El contrari, l’incivisme, és insostenible i decebedor. I no tan sols pel Patrimoni, també per qualsevol altre aspecte social.\nNo tot depèn de les administracions, però, si no hi ha una pressa de consciència individual, l’acció des de qui té el poder és molt poc efectiva. Apel.lam també a la responsabilitat individual i al compromís col·lectiu amb el civisme.\nMés informació de l’obra al blog Alta mar de Fabián Montejo http://fabian.balearweb.net/\nTítulo: Conjunt escultòric del Parc de la Mar\nRealización: Equip Zócalo\nFecha: 1984 - 1986\nMateriales: Marés y cemento armado\nARCA considera desencertada la idea d’il•luminar els vitralls de l’edifici dels Rentadors i menys aceptable encara permetre la instal.lació d’un bar o restaurant.\nARCA no veu amb bons ulls la proposta realitzada per la regidoria de Turisme, de convertir un edifici públic, històric i catalogat com és el edifici dels Rentadors des Jonquet en un escaparat promocional, que en un futur pot derivar en un espai on s’anunciïn empreses privades o marques comercials.\nAquesta no és la forma de rentabilitzar el patrimoni històric, més bé així se’l vanalitza i no se’l respecta. Actuacions d’aquesta tipus, vulneren i vulgaritzen el nostre patrimoni cultural, convertint elements protegits i catalogats de primer odre en un simple escaparat comercial.\nARCA també s’oposarà, al possible plantejament de canvi de normativa del PERI, per tal que és faciliti la possibilitat d’instalar-hi un bar. Aquesta seria la pitjor de totes les possibilitats, ja que s’hauria de transformar l’edifici i aquest patiria danys que serien irresversibles, com el foradament de parets, pel tema de l’extracció de fums, aires acondicionats, tendalls,…\nL’administració cal que sigui més respectuosa amb el patrimoni cultural que li pertoca gestionar, cal que ofereixi exemples pedagògics del bon i adient ús que se’ls hi ha de donar als edificis històrics, per tal que la societat no tengui la sensació que tot val o tot està permés a l’hora exercir una activitat al voltant d’un bé històric o cultural.\nLa nostra alternativa: usos culturals i explicatius dels barris des Jonquet i Santa Catalina\nARCA propasa un ús més adient per aquest espai, com seria el de dur a terme activitats culturals, que tenguin a veure amb la barriada des Jonquet o Santa Catalina. Un espai que pugui servir com a centre d’interpretació, on es mostri la pontencialitat històrica i cultural d’aquestes dues barriades i contextualitzi i expliqui l’ús històric d’aquest edifici que va servir, com bé indica el seu nom, com a rentador públic\nARCA com a membre de la comissió pro-molí des Castellet celebra que l’Ajuntament de Calvià i la propietat d’aquest element etnològic, que representa una forta càrrega simbòlica per als veïnats d’aquesta localitat pugui ser finalment rehabilitat després de tres anys de reivindicacions.\nLa celebració és doble\nPer un motiu celebrem que el molí des Castellet sigui rehabilitat, degut al seu pesim estat de conservació, tot i que haurem d’estar alerta de com es du a terme aquesta rehabilitación i que es faci segons els protòcols establerts i utilitzant els materials adients.\nL’atre motiu de satisfacció és el premi o la recompensa de la mobilització ciudadana, encapcelada per la comissió pro-molí des Castellet i la seva portaveu, Maria Avellà i altres persones que han estat al front d’aquest causa, perquè creien que era just i necessari preservar aquest element simbòlic del poble de Calvià.\nDe totes formes, ARCA lamenta que ens haguem d’hagut d’enterar de la notícia mitjançant els mitjans de comunicació i que no hagi estat el propi consistori qui ens hagi informat i que tampoc ens hagi convidat a cap reunió prèvia.\nARCA i la comissió pro-molí des Castellet des d’un primer moment han dut aquest tema al capdavant, foren els primers en denunciar les obres il·legals que es feien al seu entorn, també denunciarem el tancament del camí d’accés i hem demanat reiterades vegades la rehabilitació del molí, presentant 728 signatures al seu favor.\nContínua pendent de solució sobre l’ús del camí d’accés\nCrec que d’ara endavant, seria important obrir una línea de diàleg entre totes les parts, perquè Ajuntament, propietat i veïnats puguem arribar a un major consens i solucionar el problema que encara tenim. La indefinició per part de l’Ajuntament de Calvià sobre l’ús del camí d’accés cap al molí des Castellet ens preocupa i crea certa incertesa. Segons les informacions que tenim en el nostre poder, aquest és d’accés públic i així li hem fet saber al consistori.\nContinuen d’amagat les obres sense permís a l’edifici de l’estació del Ferrocarril de Sóller a Palma\nQualsevol obra major o menor a un edifici catalogat, com és el cas, ha de rebre el vist i plau de la Comissió de Centre Històric i Catàleg.\nDes d’abans de Nadal ARCA ha notificat a l’Ajuntament de Palma que es feien obres sense permís a l’estació.\nÉs il·legal fer-les però també és il·legal no evitar-les per part de l’Ajuntament.\nNo tenim ni idea de quins són els objectius de les obres. Sí sabem, perquè es veu que no es respecta la personalitat de l’interior de l’indret, un edifici de principis del segle XX amb detalls modernistes.\nTambé, sabem que les obres d’amagat i als interiors, són il·legals i ja, desprès de tres mesos és indignant l’actitud de l’Ajuntament de Palma que s’estima més mirar a un altre costat i no assumir la seva responsabilitat de vetllar pel compliment de la norma i el respecte pel patrimoni.\nFotografies del dia 12 de febrer a les 15,45h\nElectricistes, fusters i picapedres treballen amb llum artificial potser perquè saben que no és legal fer obres sense permís a un edifici catalogat.\nElectricistes, f usters i picapedres treballen amb llum artificial potser perquè saben que no és legal fer obres sense permís a un edifici catalogat.\nLes barreres que donen a l’avinguda Joan March estan tancades amb panys.\nLes barreres laterals estan mig baixades\nJa no es veuen les rajoles hidràuliques substituïdes per un vulgar trèspol a imitació de fusta. A la foto també es pot apreciar la porta nova.\nGran quantitat de cables inunden el sostre que serà tapat potser per un fals sostre de plaques prefabricades com el de la darrera fotografia.\nS’ha instal.lat un fals sostre de peces prefabricades.\nTot això sense cap autorització, vulgaritzant l’interior d’un edifici modernista.\nARCA per tercera vegada denunciarà aquests fets a l’Ajuntament de Palma. Ens demanam si faran qualque cosa o quedaran mans plegades.\nARCA CELEBRA LA REHABILITACIÓ DEL MOLÍ DES CASTELL...


A ENCESA DE LLUM: Conte\nTim Burton: Eduard mans de tisores "Edward Scissorhand"\nHi havia una vegada...Algú explica un conte i les imatges que barrejaven el real i el fantàstic, em recorden aquelles boles que s’agiten i neva a sobre del que atresoren a l’interior.\nAquest és una casa que decoren, mentre una música harmoniosa, que recorda les melodies infantils de les caixes de nines, omple l'espai. Kim s'acosta a la finestra per veure la neu que cau copiosament. Surt al pati on Eduard esculpeix un àngel de gel i comença a ballar sota la pluja d'encenalls de gebre. L'atmosfera en va plena de resquills de gel que juguen amb les llums i les ombres i es perden en les boires del record.\nLes mans de tisora s'agiten donant forma al vidre, mentre brilla la pal•lidesa a la gèlida neu. Kim balla amb el cap aixecat al cel i li regala la felicitat continguda en un somriure.\nDues ànimes s’ajunten en una dansa.\nLa pel•lícula, autobiogràfica, es basa en l’adolescència del director. Està inspirada en un dibuix que va fer per a una sèrie.\nEl primer esborrany va ser escrit com un musical.\nEl personatge principal ens recorda al músic Robert Smith.\nLa clau per entrar al món d’Eduard la trobem als crèdits. Les lletres del títol s'obren com unes tisores i la càmera passa a través d'elles. El nom de cada personatge té relació amb el fons en què apareixen escrits. El de Johnny Depp, per exemple, ho fa a sobre d’una figura monstruosa, plena de teranyines, enmig de la foscor.\nPer al paper protagonista es van barrejar diversos noms: Tom Cruise, Robert Downey Jr, Tom Hanks o Michael Jackson. Aquest últim va ser el candidat amb més possibilitats.\nTim Burton va declarar que Johnny Depp sempre va ser la seva primera opció, però l'estudi no ho volia; preferien a Tom Cruise. El director s’hi va reunir i quan l’actor va suggerir que li creixessin mans humanes on tenia les tisores, no ho va acceptar.\nLa banda sonora de Danny Elfman és extraordinària. Segons Burton, va demanar-li a Robert Smith, de The Cure, que la composés. Smith ho va rebutjar perquè estava gravant un disc.\nMúsica i pel•lícula, en una sintonia gairebé perfecta, evolucionen al mateix temps a nivell narratiu i connecten amb l'espectador. Però la primera mostra el costat més emotiu dels personatges, concretament l'evolució i els sentiments d'Eduard.\nJohnny Depp va demanar que s'accentués el maquillatge blanc de la cara i es va inspirar en Charles Chaplin, Buster Keaton, Harry Langdon i Giuletta Massina, per a les expressions i gestos del personatge. Solia passejar per tot l'estudi caracteritzat i observava les reaccions de les persones alienes a la pel•lícula. Deia que es sentia com Boris Karloff convertit en Frankenstein.\nEn finalitzar el rodatge va dir que li va encantar el personatge perquè no era cínic ni impur i que gairebé era un desengany mirar-se al mirall i adonar-se’n que no era l’Eduard.\nDurant tota la cinta Johnny Depp només articula 169 paraules. Ho fa amb una genial expressivitat; tot ho diu amb la mirada, transmetent una tendresa commovedora, que dota el personatge d'una aura fatalista.\nAl llarg de la pel•lícula, les cicatrius d'Edward van canviant de mida i profunditat. Tal vegada era la metàfora de la contaminació que sofria la seva ànima en estar en contacte amb persones i paisatges neutres, als colors dels quals els mancava la llum de la seva foscúria.\nA l'escena en què Eduard s’escapai torna a casa seva, Johnny Depp es va ensorrar d'esgotament a causa de les temperatures extremes i al vestit de cuir.\nWinona Ryder es va retirar de la gravació del Padrí III per treballar en el film; va ser Depp qui la va convèncer. Van ser parella durant un temps i ell es va tatuar seu nom al braç.\nHomenatja Vincent Price (l’inventor de l'Eduard), un actor de pel•lícules de terror de baix pressupost que era el gran ídol de la infància de Tim Burton. Aquesta va ser la seva última interpretació. Burton, conscient del seu delicat estat de salut, va rodar les seves escenes en primer lloc.\nRendeix culte als mites clàssics:\n-Frankenstein o Pinotxo (éssers creats per l'home, que lluiten per fer-se un espai en la societat)\n-La Bella i la Bèstia i el musical El Fantasma de l'Òpera de Andrew Lloyd Webber (l’amor impossible entre un monstre, marginat per la societat, i una bella jove).\n-El mag d’Oz (l’home de llauna).\n-Der Sandmann (menys conegut. Narra la història de Nathanaël, qui està traumatitzat per la mort del seu pare durant la seva infància. S'enamora d'una autòmata, Olimpia, construïda per Spalanzani i un còmplice.\nEns recorda a Malson a Elm Street (Nightamere on Elm Street). Les urpes de Freddy Krueger.\nLa pel lícula es divideix en tres espais temporals a través dels quals es dinamitza. Cada lloc està carregat de simbolisme i ens descobreix universos diferents. Igual que a Centaures del desert (The Searchers), de John Ford , del 1956.\nEl barri “Suburbia”, el nou món d’Eduard, és el mateix que apareix en la sèrie de dibuixos “Ed, Edd i Eddie”.\nLes cases són d'una comunitat real de Florida, sense cap canvi, excepte els cridaners colors de les façanes. Durant el rodatge, els residents es van allotjar en una estada, en un motel local.\nAdaptació teatral de Matthew Bourne.\nAl capítol 21, The hard part, d'Herois, Sylar realitza una visita a la seva mare i en un moment determinat decideix mostrar els seus poders creant neu per a ella, sota l'atenta mirada de Hiro i Camino.\nEsquelet mans d’os, al programa “Animaniacs” és una paròdia.\nEn un dels capítols de Peter Capusotto i els seus videos, hi ha un personatge anomenat El jove mans de “Cordera” tot referenciant Gustavo Cordera i la pel•lícula.\nTim Burton va fer un forat al seu univers a Tom Jones. A la BSO interpreta tres cançons, Delilah ", " With These Hand” i “It’s Not Unusual”, més endavant utilitzaria en “Mars Attacks”!\nDins de la música, hi ha un tema que es dedica a un personatge curiós i gairebé profètic, Maragda, en les seves intervencions dins dels moments de xafarderia de les veïnes.\nNick Carter, membre del grup “Backstreet Boys” fa una petita intervencióció en la pel•lícula. És el noi que salta quan Edward és al cotxe.\nVa rebre una nominació a l'Òscar al millor maquillatge, al 1991.\nEs va descobrir que Michael Jackson tenia les mans autèntiques del rodatge, quan es van subhastar objectes personals seus.\nVaig utilitzar aquesta pel•lícula per parlar de l’aixopluc:\nI per acabar, ja que avui he triat un conte, us convido a conèixer-ne dos reculls, que tenen a veure amb mi.\nFormen part d'un projecte amb què dono suport als Pallapupas i a la Fundació Joan Petit.\nEspero i desitjo que us agradin!\nCategories: cine, Tim Burton Share\nUn manostijeras amb Tom Cruise hagués sigut horrible! amb la sobre actuació de gestos que fa sempre. Gràcies senyor Burton per triar una vegada més a Johnny Depp!\nimpressionant ressenya cinematogràfica cultural Pilar...el Jonhy Depp fa una magistral actuació!\nNo he vist la pel•lícula sencera i, la veritat, no sé perquè. Miraré de fer-ho aquest Nadal si tinc una miqueta de temps, me n'has fet venir ganes.\nJohnny Depp és un actor que cada dia m'agrada més, és d'aquells que fan especials els personatges.\nM'agrada com ens fas descobrir les pel·lícules, molt bona ressenya.\nPons 007. No sé...Recordo el Cruise vampir i penso que és un actor desaprofitat. ^0^ Pel que fa al Depp, per a mi és un dels millors. La seva versatilitat és inigualable.\nElfreelang. Gràcies, Elfreelang. El mim és el millor actor, es digui com es digui. Tot ho aconsegueix amb els seu cos, fins i tot els decorats. Depp és un bon mim en aquesta pel·lícula i un bon actor en la resta. Tant de bo que no s'espalli mai!\nQuadern de mots. Uala! Gràcies per fer-me saber les ganes que t'he fet sentir de veure-la. Ballem sota la neu, quan tinguis un moment! Gràcies!\nPilar, una altra de les meves escenes favorites! Una abraçada.\nricard. A poca gent no li agrada.


Allò que no et dic a Instagram - Diari de Terrassa\nAnder Zurimendi, periodista\nDarrerament estic molt actiu a Instagram. I alguns amics m’ho han fet veure: “Vaja, quin estiu t’has fotut!”. En part no els falta raó, ja que afortunadament tinc cobertes les necessitats i em sento relativament feliç.\nAra bé, evidentment que projecto una imatge totalment esbiaixada del meu jo global.\nNo descobreixo la sopa d’all –ja ho sé– quan dic que el que fem a les xarxes socials és intentar transmetre la millor imatge de nosaltres mateixos. Com en la vida real, però molt més exagerat.\nEstudiem detingudament quin és el filtre que millor amaga arrugues o més morenos ens fa. Retallem la foto per amagar la part que menys ens agrada del nostre cos. I ho fem perquè no som aliens a la pressió estètica global.\nPerò no només volem mostrar-nos guapos! També volem que quedi clar que tenim moooooolts amics i amigues. Que sempre estem rient. Que sempre estem de bon humor. I amaguem deliberadament sentiments com la solitud i la tristesa (o la gelosia amorosa, la frustració laboral, la sensació de fracàs en la vida…).\nTot aquest procés s’accelera encara més a l’estiu (a banda de Nadal i Setmana Santa), ja que és quan ens n’anem de vacances i hem de demostrar que ens ho passem pipa. Us veia somrients a platges exòtiques i aleshores jo també penjava la meva foto. Però no us dic que potser els meus dies de festa han estat una merda, perquè no sé planificar-me i potser no tinc amb qui marxar de viatge.\nI veig grups alegres i llavors jo penjo la meva imatge. Però no us dic que com és que heu anat tots junts i no heu avisat. Veig la foto d’aniversari amb la vostra parella i us deixo escrit un missatget al post, però no us dic que en el fons em sento rebutjat, perquè aquell ligue d’estiu no va voler tornar a quedar amb mi. I de vegades és una fiblada que m’angoixa.\nVeig cases estupendes i pam! Jo penjo una foto del meu nou sofà groc. Però tampoc us dic que realment no sé si m’agrada tant el pis a què m’he mudat. I que ni tan sols sé com estar de gust quan arribo a casa, als vespres.\nPorto tot l’estiu parlant amb amigues i amics que se senten igual i que m’expliquen les seves vulnerabilitats, com jo les meves. Perquè Instagram no és una mentida, però sí una imatge molt esbiaixada de nosaltres. Em plantejo un repte per a un diumenge al matí: penjar una selfie en què se’m vegi més lleig, potser amb cara de ressaca i el menys desitjable possible. Però no crec que m’hi atreveixi.\nEls telèfons al transport públic


El primer premi de la 56ª edició del Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca ha recaigut en el jove cuiner José Miguel Sanchis del restaurant Casa Pepe Sanchis, de la ciutat andalusa de Córdoba. El vencedor, que no té encara els 18 anys i ha sigut el concursant més jove d'aquesta edició, ha celebrat molt emocionat el guardó juntament amb el seu pare, Pepe Sanchis, el gerent del restaurant guanyador, d'origen valencià, qui ha actuat hui d'expert juntament amb el seu fill i qui ve participant des de fa més de 25 anys en nombroses edicions del Concurs. Els vencedors han rebut el guardó, patrocinat per l'empresa Jet Extramar, dotat amb un pergamí i 2.500 €, de mans de l'alcaldessa de Sueca, Raquel Tamarit.\nLa 56ª edició del Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca, patrocinada pel Patronat de Turisme de la Diputació de València, València Turisme, i l'Agència Valenciana de Turisme de la Generalitat Valenciana ha comptat amb un total de 36 participants. Cal destacar que del total, 24 participants han competit per primera vegada en el certamen i només dos repeteixen participació respecte a l'anterior edició.\nEl restaurant cordovés ha aconseguit fer-se amb el màxim reconeixement del jurat presidit, en aquesta ocasió, per Juan Antonio Herraiz, president del Club de Caps de Cuina de Múrcia i format per: Ángel Gran, del Restaurant La Casona de Gandia; Edrick Corban-Banks, ambaixador de la Paella en el Pacífic; Martín Márquez, periodista gastronòmic; Akiko Sagano, Cònsol General Adjunta del Japó; Raul Cob Ferrer, de Wikipaella i del Restaurant El Cabanyal (València) i Iván López, del Restaurant Camí Vell, d'Alzira i representant de la Federació Empresarial d'Hostaleria Valenciana.\nQuant als finalistes, la segona millor paella valenciana del món de 2016 es cuina, segons el veredicte del jurat, a Madrid, ni més ni menys que en el Congrés dels Diputats, així el segon premi ha sigut per als cuiners Arturo Giroy i Valentin Rodríguez, del Compass Group del Congrés. El guardó, patrocinat per Orxata Panac d'Alboraia, que ha sigut lliurat per la directora General de la Dona, Maria Such, ha sigut dotat d'un pergamí i 1.500€. D'altra banda, el tercer premi ha recaigut en el cuiner José López Cordó, del Restaurant La Paella Ibèrica de França. El regidor responsable del Concurs, Vicent Baldoví, ha lliurat el premi, patrocinat per l'empresa Sueca Express, al restaurant del país veí, dotat en 1.000 euros i un pergamí.\nEl certamen s'ha celebrat en el Passeig de l'Estació de Sueca, en un ambient d'allò més festiu, i entre una multitud de gent curiosa, veïns de Sueca i visitants, que s'han acostat per a viure en primera persona l'elaboració de la millor paella valenciana del món 2016.\nA l'acte ha assistit també una gran representació de la corporació municipal acompanyada per Sara Roselló, la Festera Major de 2016, i la seua Cort d'Honor. Així mateix el certamen ha comptat amb la presència del Secretari Autonòmic de Turisme, Francesc Colomer; la directora general de Política Agrària, Teresa Cháfer; la directora general de la Dona, Maria Such; la diputada provincial de Turisme en la Diputació de València, Pilar Moncho, i un gran nombre d'alcaldes de la comarca.\nLa diputada provincial de Turisme i regidora en l'Ajuntament de Sueca, Pilar Moncho, ha atorgat, per la seua banda, el guardó patrocinat per València Turisme a la millor paella cuinada per un restaurant de Sueca al Restaurant el Nano.\nPilar Moncho ha destacat la rellevància que ja ha adquirit el certamen gastronòmic de Sueca i l'interès del Patronat de Turisme de València de "apostar per iniciatives que projecten el territori valencià nacional i internacionalment, com demostra el creixent interès que cada any suscita aquest concurs".\nA més, el premi a la millor paella estrangera, patrocinat per Esteella Galícia i atorgat per Francesc Colomer, secretari autonòmic de Turisme, ha recaigut en Simply Spanish Tapes Bar, de Melbourne (Austràlia). D'altra banda, el premi a la millor paella cuinada a nivell autonòmic, ha sigut para Casa Pepa, de València. El guardó ha sigut patrocinat per Arròs La Fallera i lliurat pel portaveu de Compromís en el Congrés dels Diputats, Joan Baldoví, i Santos Ruiz, Director de la D.O Arròs de València.\nEls tres guardonats han rebut el corresponent pergamí i la millor paella local s'ha guanyat també un cap de setmana per a dues persones en el complex turístic Kikopark d'Oliva.\nL'alcaldessa de Sueca, Raquel Tamarit, després de donar la benvinguda a tots els assistents i concursants ha assenyalat “la paella escapa de la nostra gastronomia, per a nosaltres significa molt més que açò, és paisatge, és família i amics, és celebració i festa, és poble i és turisme, perquè el nostre principal encant, estem convençuts, és aquest, donar-nos a conèixer en el món tal i com som, sense cap ingredient d'afegit”.\nSource URL: https://www.dival.es/sala-prensa/content/el-restaurant-casa-pepe-sanchis-de-cordoba-guanya-la-56-edicio-del-concurs-internacional-de-


Dudas concurso general de traslados 2016-17\nsilk2 el Mar 17 Ene 2017, 22:16\nTinc un parell de dubtes quant al CGT d'aquest any. Jo no he pogut concursar perquè em van donar la plaça definitiva l'any passat, però és per anar fent punts, he he he.\n1.- Jo tinc el C2 de valencià de l'EOI i tinc el diploma de Mestre en Valencià. Em contarien els dos títols, cadascun en el seu apartat?\nC2 EOI: 4 punts (apartat 3.3)\nMestre Valencià: 5 punts (apartat 6.7) Que en aquest apartat aquest any han afegit el C2 de la JQCV.\nEn aquest últim any, si tinguera el C2 de l'EOI i el C2 de la JQCV, em contarien també els dos? He llegit un annex http://www.ceice.gva.es/documents/162909733/162910307/con_sec_anx1_mod_va.pdf/faba7590-7f7a-4b38-8217-2c2864408879 i no posa res que siguen incompatibles, però...\n2.- Una volta et donen un destí, tots els punts els gastes amb aquest concurs on t'han donat el destí? És a dir, tots els punts d'antiguitat al cos els perds?\nGràcies i un abraç,\nRe: Dudas concurso general de traslados 2016-17\nseptiembre el Miér 18 Ene 2017, 05:39\nPer a la primera pregunta no tinc resposta, per a la segona, el que es perd es la puntuació per antiguitat al centre. Si canvies de centre cremes eixos punts. Els punts per antiguitat al cos puntuen en apartat diferent i no es perden, són acumulatius. Antiguitat al centre i antiguitat al cos són conceptes diferents.\nsilk2 el Jue 19 Ene 2017, 07:07\nMoltes gràcies septiembre.\nsilk2 el Vie 17 Feb 2017, 03:07\nI els punts per cursos, màsters, idiomes, etc? Si els utilitzes en un concurs, ja no els pots tornar a utilitzar al concurs següent? Quin lio!!\nsweetlor el Jue 09 Mar 2017, 00:35\nseptiembre escribió: Per a la primera pregunta no tinc resposta, per a la segona, el que es perd es la puntuació per antiguitat al centre. Si canvies de centre cremes eixos punts. Els punts per antiguitat al cos puntuen en apartat diferent i no es perden, són acumulatius. Antiguitat al centre i antiguitat al cos són conceptes diferents.\nImagine que perds la puntuació per antiguitat al centre sempre que et donen un destí nou ¿no? ¿Es perdrien també aquestos punts d'antiguitat al centre si participes en el concurs de trasllats però no t'adjudiquen res d'allò que has demanat? Moltes gràcies per la informació. Silk jo possiblement també participe al concurs del proper any\nseptiembre el Jue 09 Mar 2017, 20:30\nEls punts que es perden són els d'antiguitat al centre només si et donen nou destí, si no et donen res evidentment no en perds ningú. Per dir-ho d'altra manera, si no fas el canvi de "casa" no perds res.\nEls punts de formació no tenen res que veure, són punts de formació i puntuen sempre.