La renda agrària creix el 2019 un 5,4% a preus corrents\nterritoris.cat/ACN 10:35 15/09/20\nL'increment respon sobretot als preus assolits pels productes del sector porcí\nagricultura societat ramaderia renda agrària\nLa Renda Agrària de Catalunya es va situar en 1.971,7 milions d'euros (a preus corrents), xifra que representa un increment del 5,44% en relació amb la del 2018, segons les estimacions del Servei d'Estadístiques i Preus Agroalimentaris del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.\nPer primera vegada, la renda agrària va superar la del 2007, que va ser de 1.953 milions d'euros, respecte els 2.040,1 milions del 2006.\nL'increment és degut als preus dels productes ramaders, en concret als del sector porcí (+18,65%), que van ser molt favorables durant l'any 2019\nA nivell de Renda agrària real (deflactada), la xifra assolida el 2019 és de 1.734,7 milions d'euros, un 3,62% per damunt de l'any anterior.\nEn canvi, la quantitat física, tant de la producció ramadera com agrícola va disminuir lleugerament un 5,15% i un 1%, respectivament. Els preus del sector agrícola tampoc no van ajudar (-3,95%).\nEn valor econòmic, l'augment de preus del porcí va suposar una injecció al sector ramader de 234,76 milions d'euros\nAgricultura assenyala que el comportament del sector porcí ha estat determinant en el comportament de la renda agrària. De fet, l'any passat, el valor de la producció porcina va disminuir un 9,37%, xifra que en termes absoluts equival a una disminució de la producció final ramadera de 136 milions d'euros per uns preus de venda que van caure en un percentatge similar (-9,85%). I, aquest fet, va decantar el valor de la renda agrària 2018 a una lleugera disminució del 0,77% respecte de l'any anterior.\nPel que fa als sectors agrícoles, la disminució generalitzada ha estat d'un -4,91% en valor\nEl sector dels cereals (-66,27 milions d'euros) i l'oli d'oliva (-38,93 milions d'euros) han sofert un descens de la producció física d'un -20,93% i un -39,81%, respectivament, que en el cas de l'oli d'oliva, a més, ha vingut acompanyada també de la disminució dels preus (-25,72%). Aquesta disminució dels preus també es dona en el raïm (-28,38%) i el vi i el most (-16,34%).\nEls sectors agrícoles, que augmenten respecte a l'any anterior, han estat la fruita seca (+24,76 milions d'euros), les plantes farratgeres (+23,76 milions) i les hortalisses (+22,21 milions d'euros), en aquest cas deguda principalment a l'increment dels preus d'aquests sectors.


Nous canvis a les escoles bressols: Educació modifica el pla de reobertura\nEducació permetrà a les escoles bressol oferir servei de menjador en fase 2\nTambé es permetrà augmentar fins a 10 els infants per grup en fase 3\nper Redacció diumenge, 7 de juny 2020 - 18:59h\nEls centres podran oferir servei de menjador en fase 2 | Pixabay\nEl Procicat ha aprovat un document de modificació del pla de reobertura dels centres educatius del Departament d'Educació, aprovat el 20 de maig. Una de les novetats és que les llars d'infants podran oferir el servei de menjador si la titularitat considera que «pot garantir l'acompliment de les mesures sanitàries establertes».\nUna d'aquestes és una separació mínima d'un metre entre infants. El document introdueix que per als infants d'un a sis anys es procurarà planificar les activitats atenent als criteris de mantenir les distàncies físiques «en la mesura del possible». A més, amplia de cinc en fase 2 a 10 els alumnes màxims per grup en el primer cicle d'educació infantil quan el territori estigui en fase 3.\nEn el cas del menjador, el text estableix que en taules grans s'haurà de deixar una cadira de separació entre infants de manera que cada nen no tingui cap altre infant al davant ni als costats. Afegeix que per raons d'espai, «pot ser convenient fer els àpats per torns». A més, apunta que caldrà netejar i desinfectar les taules després de cada àpat i l'espai de menjador un mínim d'un cop al dia.\nPel que fa a la distància de seguretat, l'existència de grups estables de cinc infants per professional, la proposta d'activitats que utilitzin pocs materials i la priorització d'activitats a l'aire lliure i en entorn ben ventilats i amb bona neteja i desinfecció minimitzarà la possibilitat de contagi. «Els pares, mares i/o tutors/es han d'estar informats d'aquesta singularitat específica per a l'educació infantil d'entre un i tres anys», afegeix. D'altra banda, el document també recull que serà «altament recomanable» tenir el calendari vacunal al dia però «es donarà per bona» la documentació presentada quan es va fer la matrícula.\nÚltima hora: Petició d'ara mateix de Torra a Sánchez per reactivar l'economia catalana\nEducació Generalitat de Catalunya Alerta Sanitària


No hi haurà Esport 3D a Alcoi enguany | ARA Multimèdia\nNo hi haurà Esport 3D a Alcoi enguany\nS'anima a clubs i entitats a celebrar la clausura de temporada amb prudència i respectant les normatives.\nEscrit per Lirios Silvestre 31 maig 2021\nEl que coneixíem com 24 hores esportives, i ara Esport 3D s'ha suspés enguany perquè "no es donen les circumstàncies idònies i moltes competicions encara estan en joc".\nDes de la regidoria d'esports de l'Ajuntament d'Alcoi expliquen que, tot i la millora en les xifres d'incidència del coronavirus a la ciutat, han considerat que no es donen les circumstàncies per a "celebrar aquesta festa de l'esport local com mereix".\nS'haguera celebrat entre l'11 i el 13 de juny, però en eixes dates encara estaran en joc moltes competicions que enguany, per les circumstàncies derivades de la Covid, acabaran més tard. I l'ocupació de les instal·lacions impediria poder celebrar les diferents activitats i modalitats de l'Esport 3D.\n"No obstant això, convidem a clubs i entitats de la ciutat a celebrar dins de la prudència i respectant els protocols i normes sanitàries, totes aquelles clausures de temporada que consideren oportunes. És intenció del Centre d'Esports facilitar el que esportistes i familiars tinguen la fi de temporada que mereixen i des de fa dies treballem perquè així siga. Gràcies a tot l'esport alcoià per mantenir viva la il·lusió. L'esport no es rendeix. Seguim". Són paraules de Miguel Juan Reig, regidor d'esports en una de les seues últimes notes de premsa abans de la jubilació.\nEsport i solidaritat: SOLC recapta 711€ en la primera jornada solidaria del Kikotraining\nEl Centre d'Esports proposa canviar la manera d'abonar la quota per l'ús de les instal·lacions esportives municipals per als esports d'equip


Sobre nosaltres | Roba Hangzhouqiangwei CO, LTD\nRoba Hangzhouqiangwei CO, LTD\nRoba Hangzhouqiangwei Co, Ltdes troba a la bella ciutat de Hangzhou, província de Zhejiang. Va ser fundada el 1997 amb un capital social d'11 milions de iuans. Hi ha un total de més de 600 equips equipats amb els equips de roba importats corresponents (com ara: màquina de cosir d'alta velocitat, màquina de revestiment adhesiu, cisalla elèctrica dels Estats Units). S'ha convertit en un conjunt de disseny, producció i vendes com una de les empreses professionals de producció d'envasos. L’empresa compta amb més de 600 empleats, amb una superfície útil de 10.000 metres quadrats i una capacitat de producció anual d’1,2 milions d’aparells. Una altra empresa també va crear a la fàbrica de brodats, una fàbrica de roba que no planxa.\nL’empresa ha obtingut el certificat de marca especial de seguretat de roba de protecció laboral de l’Administració estatal de seguretat laboral i la llicència nacional de producció de productes industrials, l’Administració de supervisió de la producció de seguretat de Zhejiang i el certificat de qualificació de producció designat per a la confecció de roba de la Comissió Econòmica i Comercial de Zhejiang. També és una empresa de crèdit bancari AAA i una empresa de certificació de sistemes de qualitat ISO9001. El model de gestió de l’empresa s’està integrant i estandarditzant.\nLa sèrie de roba professional "WORK" produïda per l'empresa té les característiques de resistència a l'abrasió, fàcil rentat i solidesa del color. Introduïu el darrer sistema de programari CAD de roba internacional per al disseny professional. En el procés de producció, seguiu estrictament les normes nacionals de "Roba antiestàtica GB 12014-2009" i "Roba ignífuga GB 8965.1-2009".\nEls productes de la companyia s’exporten a totes les parts del país i a tots els estaments de la vida. Ha produït repetidament diferents estils de roba professional per a prop de 1.000 grans i mitjanes empreses del sector de l’energia, del petroli i petroquímica, de l’acer, de la fabricació d’automòbils, dels ports ferroviaris, del tabac i d’altres indústries. Elogis dels clients.


Elter, el portal d'Osona - El “fracking” explicat als infants...\nEl “fracking” explicat als infants...\ni als empleats de banca, i a les mestresses de casa, i als avis de l’esplai, i a les dependentes de comerç, als registradors de la propietat i als aspirants a astronauta. (i a algú més que em descuido).\nI què deu ser això?, ens hem preguntat molts quan hem començat a sentir i a veure aquesta lletja paraulota, ja sigui al telenotícies, o bé al diari, o al full de les ofertes del súper. Un servidor de vostès, també es va fer aquesta pregunta. I com que sóc tafaner de mena, no vaig parar fins a tenir una idea prou reeixida de la enigmàtica cosa.\nDoncs segons expliquen fonts generalment ben informades, resulta, que la fortuna ens ha somrigut, enmig de la pitjor crisi dels darrers decennis. Senyores i senyors: HEM TROBAT PETROLI!!!\nI no només petroli, també gas natural! (l’urani, el platí i els diamants, estan per confirmar, però no es descarten. No se sap mai…). Ei! i tot això aquí mateix, eh!, A Riudaura, i al Ripollès, i cap a la banda de Lleida, i al Berguedà, i jo què sé!. A tot arreu!. Fins i tot aquí a Osona!. Sí, sí, potser a Tona, o a La Gleva, o a Cantonigròs, o al passeig del Ter o a la mateixa plaça de Vic!\nS’HA ACABAT LA MISÈRIA!!\nO almenys això pensava jo, innocent de mi! Resulta que la cosa no és ben bé com aquelles pel·lícules d’abans, que es veia en James Dean, a Texas, tot espitregat, fent un forat a pic i pala al mig del desert, i de sobte, xooof!, vinga petroli enlaire i tots empastifats i riquíssims. Es veu que això, s’ha acabat per sempre. El petroli, el poc que queda, ara l’han d’anar buscar al mig de l’oceà o a sota del gel d’Alaska.\nClar, això peta molt lluny i resulta complicat. Tot i així sempre hi ha algú, que té idees genials. A cal ianqui, la indústria del petroli, es van treure de la màniga, un as amagat. Un sistema per furgar dins les entranyes de la terra, foradant-la com un colador, per escórrer, com si fos una llimona, fins a l‘última gota del preuat líquid. En van dir: El FRACKING.\nPoca broma amb l’invent! Es tracta de perforar pous fondíssims, de més de dos Km en vertical i després, un cop arriben a les roques que contenen petites bombolletes de gas o petites gotes de petroli presoneres, seguir foradant en horitzontal per abastar més espai. Com que el poc petroli (o gas) que hi ha, no surt alegrement, cal rebentar i esquerdar totes les roques que hi ha allà baix com si fos un terratrèmol. I per fer-lo sortir cal ficar-hi moltíssima aigua a moltíssima pressió, barrejada amb tot un caldo de productes químics, d‘àcids, de dissolvents, tan perillosos que no volen ni dir quins són, i amb això, arrossegar cap amunt totes les gotetes de petroli que es pugui.\nLa tècnica però, té els seus inconvenients. Com que de petroli n’hi ha poquet, aviat s’acaba i cal anar un tros enllà i tornar a fer un altre forat. I un altre. I un altre… Malament! Com que s’ha hagut de treure el petroli amb la injecció del “caldo”, s’ha gastat moltíssima aigua, (que a la gent ens la fan pagar ben cara i ens demanen que l’estalviem), i s’ha abocat el caldo fastigós de retorn, allà al costat, en una enorme bassa. Algú haurà de netejar-lo… Malament!\nCom que han fet un pou descomunal i després han rebentat les roques, resulta que per les esquerdes, l’aigua subterrània que hi havia, s’ha contaminat amb el “caldo”, i part del gas, s’ha escapat a l’atmosfera. A prendre pel…, les fonts i l’abastament d’aigua del poble. I de passada, més efecte hivernacle… Pitjor! Com que el lloc idoni era al bell mig d’un bosquet preciós, ha calgut arrasar-lo, construir una carretera perquè hi arribessin els centenars de camions i maquinàries, i clar, han deixat un indret idíl·lic del nostre petit país, convertit en un abocador de malson. I cal seguir foradant més enllà... Patètic!\nQuan aquest sistema va engegar, allà als Estats Units, al mig d’aquelles planúries i deserts inacabables, no semblava massa greu. Als americans ja els hi agraden aquests sidrals. Però quan va començar a sortir gas per l’aixeta de l’aigua d’algun ranxo, van començar a veure el desastre i ja s’ho han repensat.\nLes empreses del Fracking, han hagut d’eixamplar horitzons, i ara aterren a Europa. Molts països, un cop han vist el pa que hi donen, ja ho han prohibit. Prudentment. A casa nostra, la Generalitat, que deu calés “hasta” el nano dels cafès, escanyada per la mala llet i la burrície del govern espanyol, quan va sentir la paraula petroli, els ulls li feien pampallugues. Els hi va faltar temps per donar permisos, eliminar impostos i besar els peus del Sr. Paris, el “jefe” dels frackinaires.\nPerò la gent del país, que ja n’hem vist de tots colors, malgrat la discreció administrativa hem anat sabent l’amenaça que plana sobre el territori, i civilitzadament, ens anem rebotant. La oposició a la enèsima barbaritat creix imparable. Oimés, quan l’altre dia, el “jefe” Paris, (un avi de 92 anys!) explicava des de Madrid, que no passa res, que no ens hem de preocupar. I com qui no vol la cosa, comentava que el permís per extreure el petroli, els el donarà el “Ministerio de industria” i el cru, el portaran cap a Saragossa, per refinar-lo.\nQue curiós, eh? Psè, negocis…


À Punt treu del calaix 'Parany' un any després - Cultur Plaza\nHoy es 9 de agosto y se habla de el callejero coronavirus DESCONFINAMIENTO ilustres veraneantes AYUNTAMIENTO DE VALENCIA EDUCACIÓN\nse estrenarà la semana vinent en prime time\nÀ Punt treu del calaix 'Parany' un any després\nVALÈNCIA. À Punt estrenarà el dilluns 2 de desembre la sèrie de ficció Parany, una de les seues apostes mes ambicioses. Parany s’emetrà en horari de prime time cada dilluns a partir de les 22:40 hores. Es tracta de la primera sèrie d’època d’À Punt Mèdia i consta de quatre capítols que es podran seguir cada dilluns durant el mes de desembre.\nParany és un obra creada per Rodolf Sirera, que en aquesta producció de ficció encapçala un equip de guionistes consolidat i amb èxits de pantalla previs, com ara La catedral del mar. Es va rodar en diverses localitzacions de la ciutat de València. Està dirigida per Juan Luis Iborra (Enloquecidas, Aquí no hay quien viva o Todos los hombres sois iguales).\nLa sèrie també inclou d’una destacada llista d’intèrprets, entre ells, Juli Mira —que rebrà demà el Premi d’Honor de l’Audiovisual Valencià— en el paper d’Azaña. Completen el repartiment Andrew Tarbet, Lorena López, Aina Requena, Lara Salvador, Fabricio Meschini o Rafa Llinares.\nParany és una sèrie d’intriga ambientada en la València capital de la Segona República, l’any 1937, en plena Guerra Civil. La ciutat s’ha convertir en centre d’atenció per a polítics, diplomàtics i funcionaris, entre altres. La sèrie narra la història d'un periodista nord-americà destinat a València. Ací coneix una dona molt especial que intervé en fets decisius per a la Segona República.\nParany es va presentar el mes d’octubre de 2018 en la Mostra de València Cinema del Mediterrani. Ara arriba per primera vegada a la televisió.\nTotes les emissions de la televisió i de la ràdio d'À Punt es poden seguir en directe i a la carta en la web, en les aplicacions mòbils i de smart TV.\n'Parany', la ficción estrella de À Punt, lleva un año en el cajón\nÁlvaro G. Devís\nLos productores responden a la sequía de ficción propia de À Punt\nLa loca película sobre pirámides alienígenas en Murcia que causa furor y ha llegado a Amazon Prime\nNolla vive, la lucha sigue... en Sumacàrcer: el almacén donde se recuperan miles de piezas de mosaico\nIsabel Lleó: "Los proyectos online son un apoyo, no un sustituto"\nBiblioclepatomanía o el noble arte de robar libros\nEl selfiematón de Sandra Figuerola\nÀ Punt licita una campaña de autopromoción por 254.000 euros para relanzar la cadena\nconsellerias como participación o innovación no tuvieron presencia\nPuig acaparó casi el 50% de la información del Consell en À Punt en el cuarto trimestre de 2019\npresupuestos insta a la cvmc a ceñirse al límite de gasto que marca la ley\nÀ Punt se prepara para recortar personal en 2021


Veges tu!: Radicalment jove\nEn política existix una opinió prou generalitzada que em fa certa ràbia i es pot expressar amb allò de les "joventuts dels partits hem de ser més radicals" que les formacions polítiques en les quals ens establim. Em fa ràbia per molts diversos motius, el primer d'ells per que estereotipa a les joventuts i de pas banalitza la radicalitat puix dóna entendre que l'experiència acumulada va en detriment d'esta. A més experiència més moderació??\nEm fa ràbia també per que dòna a les joventuts polítiques un paper instrumental, com si nosaltres haguèrem de fer i dir allò "políticament incorrecte" que els majors de 30 anys no "pugueren" dir i fer, que de miraculosament de facto queda convertit en políticament correcte per la joventut. (Això que ho diguen els joves... com que són joves....).\nEm disgusta pel fet que suposa reduïr el pensament de les organitzacions polítiques juvenils a una simple qüestió d'imatge o pitjor encara... de pose. Em toca i molt, la moral, en definitiva que amb eixa creença poc argumentada es vulga establir apriorismes com qui tracta a la joventut com imbècils destrellatats sense criteri destinats a fer la feina bruta dels partits.\nEfectivament crec que hi ha una perspectiva jove per a la política, forjada tant pels problemes específics de la joventut, com per les característiques generacionals i l'absència de condicionants d'altres generacions. Crec que hi ha una manera més jove i fresca, i possiblement més directa, amb un llenguatge propi, de fer política. Fins i tot pense que les joventuts polítiques hem de donar molta canya interna per aconseguir impregnar de la nostra visió el conjunt dels partits. Però ningú deuria deixar que ens tracten com personetes ingenues.\nAlmenys en el meu partit i així ho he comentat en moltes ocasions amb altres companys i companyes caps visibles d' organitzacions polítiques juvenils, quan algú ens vé amb la historieta s'ha pogut trobar com a resposta: "Sí, som radicalment joves"\nHi ha casos com en el PP on la joventut de "las nuevas generaciones" és encara més retrògrada i conservadora. En els partits nacionalistes-regionalistes passa a la inversa: en CIU les joventuts porten l'Estelada, en canvi mai veurem a Mas portar una estelada. En el Bloc passa el mateix, però sense tenir les coses clares. Les joventuts del Bloc porten "l'estrelada" (independentista blavera), o l'estelada (independentista nacional catalana), o la quatribarrada, o la preautonòmica, en canvi el Bloc porta la quatribarrada nua i tímidament la Senyera Coronada (Sí, senyors la dels blavers). Els nacionalistes-independentistes (Esquerra) les JERC són tant radicalment joves com els seus majors d'ERC. I és que ja ho deien a l'eslògan: Valencians, com tu, i sense complexos.\nFrancesc - Mallorca ha dit...\nEstic d'acord en que els d'ERC podeu donar lliçons de radicalitat, però no de política, i menys de política de majoria social.\nJo, quant al tema que tracta el Pere a l'article, sempre dic que hi ha tants joves radicals com adults radicals, no és cert que els joves som radicals, ingenus i sense experiència, som gent sense complexes, però tan radicals i tan moderats com els adults, i per cada adlunt radical hi ha un jove radical. Llavors, si hem de fer polítiques o propostes radicals des de les organitzacions polítiques juvenils ho hem de valorar, només cal treure comptes...\nUna salutació des de les Illes!


els primers jinnies masculins de quinton peron i napoleon són dirigits al súper bol de 2019 amb la l.a. moltons - Història\nLes primeres animadores masculines de la NFL, Quinton Peron i Napoleon Jinnies, es dirigeixen a la Super Bowl del 2019 amb els ramals de L.A.\nI estan fent història.\nDos homes preparen història a la Super Bowl LIII d'Atlanta, però no són futbolistes. Segons CNN, Quinton Peron i Napoleon Jinnies seran els primers animadors masculins a recolzar el seu equip a la Super Bowl.\nactors llatins menors de 40 anys\nPeron i Jinnies animaran a Los Angeles Rams al Super Bowl el 3 de febrer, marcant la primera vegada que les animadores masculines han passat al gran partit. Els dos també van fer història a la temporada anterior al costat de Jesse Hernandez com a primers animadors masculins a la NFL, segons CNN. Hi ha hagut acrobàcies en els equips d’acompanyament de la NFL, però, segons va assenyalar CNN, Peron, Jinnies i Hernandez (que aplaudeixen amb els New Orleans Saints) van ser els primers homes a participar plenament i ballar els mateixos moviments amb les dones dels seus equips.\nEn una aparició el Good Morning America, Peron va anomenar el viatge al Super Bowl 'un conte de fades'. Aquesta història va començar el març del 2018, quan la parella va fer animar a Rams. Peron ho havia dit prèviament Good Morning America que ho va provar després de veure animadores de la NBA, pensant, per què no jo?\n'Jo estava a (un L.A.) un joc de Lakers (just abans de fer l'equip) i estava veient les Laker Girls', va dir Peron. I em preguntava: 'Per què no puc estar allà?' He coreografiat per a noies que ballen en equips professionals, he ballat amb noies en diversos equips professionals. Acabo de pensar, per què no jo?\nAquesta és una gran pregunta. Ballar i animar no només estan reservats a les dones; Hi ha una llarga història de persones de tots els gèneres que participen a l’esport. D'acord amb HuffPost, dones van ser exclosos de les animacions fins als anys trenta, ja que aleshores era considerat un esport masculí. Fins i tot diversos presidents dels Estats Units van ser animadors abans d’entrar en política. Més enllà de la història de l’esport, però, ningú no hauria de ser exclòs de res per raó de gènere. Si voleu participar amb els xops atlètics, no hi ha cap raó que ningú no quedi fora de jugar amb un equip que els necessiti.\nPel que fa a Jinnies, està molt interessat en fer història al Super Bowl, cosa que va expressar a través de Twitter.\nAltres també han estat dirigits a les xarxes socials per celebrar aquest èxit. Grace Parra, amfitriona, actor i escriptora, va dir que Jinnies i Peron que fan història és un lloc brillant en les animacions, un esport que recentment s'ha sotmès a foc per algunes regles fosques sobre les accions dels seus participants i un impacte salarial sorprenent.\nPerò, en els dies previs al gran joc, Jinnies i Peron semblen somriure, celebrant la seva consecució.\nnotícies de cançons de brenda


Quan la Joves dominava el món (casteller) | RevistaCastells.cat\n10 abril, 2017\tPortada, Portada lateral, Reportatges\nLa Colla Joves ha aconseguit mantenir la plaça de Sant Fèlix i tornarà un any més a fer les seves construccions més ambicioses a la plaça de la Vila de Vilafranca el 30 d’agost. Confirmar la presència a Sant Fèlix té un efecte positiu col·lateral evident, ja que rearma les bases davant els reptes de la temporada en un moment en què les altres colles punteres són a la major distància que han tingut mai… Però hi va haver uns anys que la tendència era inversa. Va ser quan la Joves dominava el món casteller i es podia permetre el luxe de renunciar a Sant Fèlix. Va ser l’època de l’estrena de la tripleta màgica. D’això, en fa ara 25 anys.\nDes que va entrar amb regularitat al cartell de Sant Fèlix, l’any 1976, la Joves ha estat absent a Vilafranca en dues ocasions per decisió dels administradors (1996 i 2012), en dues més per diferències econòmiques en la contractació (1984 i 85) i en tres més per decisió pròpia. Van ser els anys 1991, 92 i 93. La diada de Sant Fèlix es va celebrar amb només tres colles a plaça (Colla Vella, Castellers de Vilafranca i Minyons de Terrassa) i la darrera d’aquestes actuacions (la del 93) va ser la primera en què totes les colles participants van descarregar un castell de 9, en tots tres casos el 4de9f.\nLa sortida de la Joves del cartell de Sant Fèlix en aquells tres primers anys dels 90 va ser per diferències en el contracte. Aleshores, la participació a la diada de Sant Fèlix implicava la presència a la Processó de Sant Fèlix. Les colles estaven obligades a anar-hi i fer els pilars en el màgic moment de l’entrada del sant a la basílica de Santa Maria. Però va arribar un moment que la Joves va considerar que una cosa era fer castells a la diada de Sant Fèlix i una altra la participació a la processó junt amb els balls populars vilafranquins davant la icònica imatge del sant. Els administradors d’aquells anys van defensar que un fet portava explícit l’altre, i la corda es va tibar tant, que va acabar trencant-se. El 1991, la Joves va renunciar a ser present a la diada del 30 d’agost. La situació es va repetir els dos anys següents.\nLa renúncia de la Joves va deixar la diada de Sant Fèlix tocada. En aquells anys, els de la camisa vermella marcaven el compàs del món casteller. Ho feien de manera paral·lela, però per sobre, de la Colla Vella i especialment dels Castellers de Vilafranca. Des que la Joves va ser la primera colla a descarregar el 3de9f (1986), va mantenir una posició ascendent. Va guanyar els concursos de 1988 i 1990, i el 1991, ja després d’haver estat absent a Sant Fèlix, va ser la primera colla en fer un castell de 9 al Vendrell.\nEl 1992, el segon any en no ser present a Vilafranca, va ser una gran temporada per als hereus de la Colla Nova. A la Bisbal van ser els primers a fer un castell de 9, però el gran moment va ser al Concurs de Tarragona, on es van imposar gairebé sense baixar de l’autocar amb la tripleta màgica. Va ser la primera tripleta del segle XX i en aquells moments –en els quals encara no s’havia fet cap castell superior al 3 i al 4de9f– va representar una fita d’extraordinari valor i ressò en el panorama casteller. Fins el Concurs del 1992, el 4de9f només s’havia descarregat en cinc ocasions en tot el segle XX (i quinze cops coronat), mentre que el balanç del 3de9f era de tretze descarregats i divuit carregats (i el del 5de8, 27 descarregats i setze carregats). És a dir, ajuntar els tres grans castells del moment en una mateixa actuació implicava un mèrit absolut i un reconeixement unànime. Mai ningú no ho havia fet fins que la Joves va destrossar als rivals al Concurs de 1992.\nTres setmanes després, la Joves –que tenia a Fede Gormaz com a cap de colla– va repetir la gesta a la diada de Santa Úrsula i, en aquesta ocasió, la tripleta també la va aconseguir la Vella. En una mateixa diada, les dues colles van fer 3de9f, 4de9f i 5de8 i el món casteller va caure sotmès al poder dels Xiquets de Valls.\nAquest domini dels del carrer Gassó no va ser suficient per a que els administradors modifiquessin l’any següent les condicions per participar a la diada de Sant Fèlix i, tot i ser la colla més forta del moment –que havia guanyat els tres darrers concursos– la Joves va tornar a estar absent, per tercer any consecutiu el 30 d’agost a Vilafranca.\nLa situació va generar una certa tensió entre la Joves i els Castellers de Vilafranca, que consideraven la renúncia dels vermells un lleig a la diada. Amb una Vella com a colla amiga i uns Minyons que encara no feien gamma extra, al Figarot es veia la Joves com els rivals –tot i tenir un nivell superior– i, sobretot, una colla que desafiava i menystenia l’escenari vilafranquí. Però al carrer Gassó, això no els preocupava gaire. I ells estaven per guanyar concursos i fer tripletes.\nEl 1993, però, va suposar un punt d’inflexió en el món casteller, amb la primera torre de 9 amb folre i manilles de la història, que van carregar en la seva Diada els Minyons de Terrassa. L’univers casteller va modificar la seva radiació, que fins aleshores havia girat fonamentalment entorn Valls i Vilafranca, i el salt protagonitzat pels Minyons va fer canviar el panorama. Les tres colles grans es van veure obligades a ampliar la mirada cap a Terrassa i també cap a Tarragona, on la Jove aquell any va carregar el seu primer castell de 9 i va descarregar el 5de8.\nLa Joves seria la segona colla en plantar gamma extra. Va ser a la diada de Santa Teresa del 1994, al Vendrell, carregant també el 2de9fm. Una setmana després, la Vella el descarregava a la plaça del Blat. Aquell 1994 va suposar el final del regnat de la Joves. Els reis dels concursos dels últims anys, mai més no van tenir opcions clares de guanyar-ne, fins ara, cap més i van deixar de ser els líders d’un món casteller que va créixer més del que ho van fer ells. Aquell 1994 van tornar a Vilafranca i, tot i les tensions dels tres anys anteriors, van ser rebuts amb una forta ovació. A plaça van intentar un bon 2de8 sense folre, al qual van arribar a col·locar-se l’aixecador… Però la història començava a passar de mans.\nFoto 1: 4de9 amb folre descarregat de la Joves al Concurs de 1992, on va fer la primera tripleta màgica\nFoto 2: 2de9fm carregat al Vendrell el 1994; era la segona colla a fer gamma extra