J11 Primera Catalana: El Sitges "B" dóna un cop d'efecte a la lliga i li prèn el liderat als Spartans. El Banyoles no tira la tovallola i victòries clares de l'Hospitalet "B", el Castelldefels i el Satna Coloma |\nRC SITGES “B” 46(b) – CR SPARTANS DE GRANOLLERS 15\nEl Sitges “B” va donar un cop d’efecte a la lliga dissabte en la visita dels líders de la categoria al seu estadi. El conjunt del Garraf, amb alguns reforços del primer equip, posava fi a la ratxa de set triomfs consecutius dels vallesans, que a més perdien la primera posició de la taula en detriment dels de verd, que tenen 1 punt de marge sobre els Spartans i 3 sobre el Tarragona, que ha disputat un matx menys.\nEl Sitges “B” ha posat més emoció a la lliga. Fotografia de Jaume Andreu\nNo els ho van posar fàcil, però, els de Granollers, doncs els visitants demostraven perquè són un dels millors equips de la competició en un inici imparable, anotant dos assajos i un cop de càstig. La potència de la davantera i les incursions dels tres quarts superaven els locals, que es mantenien vius gràcies a dos xuts a pals. Però tot just abans del descans va iniciar-se la remuntada dels de Santa Bàrbara, que scurçaven la diferència amb un assaig que deixava el lluminós amb el 13 a 15.\nA la segona part els papers es van invertir. Uns Spartans esgotats físicament van cedir el control de l’enfrontament, i el Sitges ho va saber aprofitar, monopolitzant la possessió i anotant assajos amb fluidesa fins l’ampli marcador final, que no reflectava la igualtat del primer temps. Tot i la dolorosa derrota, no tot està perdut per als de Granollers, que han d’esperar que els del Garraf punxin i guanyar-ho tot per alçar la copa de campions de la Primera Catalana.\nRC CORNELLÀ 20(bb) – BANYOLES RC 25(b)\nPartit dels que fan afició al Municipal de Cornellà. Tots dos equips van brindar un bon espectacle al públi que va apropar-se per veure el duel, amb un domini del joc altern i canvis constants en el lluminós. Especialment moguda va ser la primera meitat, que començava amb un matiner try del Banyoles al que responia el conjunt local amb dos assajos que mostraven un 10 a 7 al minut 12. Just quan es superava el quart d’hora, però, els Monstres tornaven a agafar la iniciativa amb una altra marca.\nEl Banyoles apura les opcions al títol. Fotografia de Banyoles RC\nDurant 15 minuts el resultat no es va moure, amb un Cornellà més dominador que plantava per tercera vegada l’ovalada a la mitja hora. El somriure se’ls esborrava ràpidament quan els banyolins els tornaven el cop amb la mateixa moneda per enviar el partit al descans amb un empatat 15 a 17.\nSi la primera meitat va ser una festa ofensiva, la segona va brillar en emoció. El Banyoles, que jugava amb un home menys per l’expulsió d’un jugador, s’allunyava tímidament amb un cop de càstig poc després del xiulet de l’àrbitre. Com no podia ser d’una altra manera, el Cornellà igualava el duel pocs minuts més tard amb el quart assaig. L’enfrontament podia decantar-se per qualsevol dels dos bàndols, però van ser els Monstres, al minut 74, els que van donar l’estocada definitiva amb un try i amb una defensa numantina que els servia per aguantar l’avantatge.\nRC L’HOSPITALET “B” 88(b) – SEL VILANOVA 3\nPer quarta jornada consecutiva, l’Hospitalet “B” va guanyar de forma clara el seu enfrontament contra el SEL Vilanova. El club riberenc, que ha escalat posicions les darreres setmanes, s’ha enganxat massa tard en la lluita per les posicions més altes de la Primera Catalana, i s’haurà de conformar amb assegurar la permanència, doncs ja és matemàticament impossible que lluiti pel títol.\nBARCELONA ENGINYERS RUGBY “B” 12 – CASTELLDEFELS RUC 48(b)\nClar triomf del Castelldefels a La Mar Bella per mantenir-se a tan sols 2 punts del cinquè classificat, un enratxat Hospitalet “B”. Els arlequinats s’enfrontaran als riberencs d’aquí a dues setmanes en un darrer intent per escalar fins la cinquena plaça. Pel que fa als Enginyers “B”, els darrers mals resultats dels barcelonins els obliguen a posar-se les piles aquestes dues últimes jornades si no volen veure perillar la categoria.\nRC MARTORELL 7 – SANTA COLOMA RC 50(b)\nÀmplia victòria del Santa Coloma contra el Martorell que dóna esperances als Dragons per intentar salvar la categoria en el tram final de la temporada. Els de Les Oliveres, amb 14 punts, són a 5 de la salvació, que la marca el quart per la cua. La propera jornada serà clau, doncs se les veuran contra un dels altres conjunts immersos en la lluita per mantenir la categoria, els Enginyers. La darrera jornada els toca visitar Can Vinader, amb la obligació de superar el Castelldefels.\nGARROTXA RC – LOS TAUS D’AMPOSTA RCTE\nCR TARRAGONA – MANRESA RC\n← Copa Catalana masculina: Els Enginyers aconsegueixen la remuntada en un gran partit contra el BUC i es classifiquen com a primers de grup. Els Gironians també s’asseguren el bitllet a semis i demà es farà el sorteig dels emparellaments\nJa hi ha enquadraments per a les semifinals de la Copa Catalana masculina →\nDefinides les fases d’ascens a la Liga Iberdrola\n1 març 2018 RugbyCat 1


MARTA SÁNCHEZ TERCERA ABSOLUTA I PRIMERA SUB 23 AL CAMPIONAT D’ESPANYA DE TRIATLÓ OLÍMPIC\nDiumenge es va disputar a València el campionat d’Espanya elit de triatló olímpic, 1500 meters de natació, 40 quilòmetres de bici de carretera i 10 quilòmetres de cursa a peu. El CN Vic ETB i va participar amb tres triatletes a la categoria elit, due...\nMARTA SÁNCHEZ 16ena AL GRAN PRIX DE FRANÇA\nLa triatleta del club Marta Sánchez, va disputar una prova més del gran prix de França, a la localitat de Quiberon, va aconseguir una exlecl·lent setzena posició en un triatló de molt nivell internacional. La Marta ja va sortir cinquena de l’aigua i...\nJOAN RUVIRETA 13è AL TRIATLÓ HALF DE GERARDMER\nDissabte es va disputar a Gerardmer (França) el triatló internacional distància half (1900-90-20). El CN Vic ETB i va participar amb tres esportistes on va destacar en Joan Ruvirerta que va acabar el 13è lloc de la general, un triatló marcat pel fred...\nTRES MEDALLES PEL CN VIC ETB AL TRIATLÓ DE BANYOLES\nDissabte a la tarda es va celebrar a Banyoles el triatló de Catalunya, un dels triatlons més antics de Catalunya. La prova era puntuable per la lliga catalana i el triatló va ser distància esprint, 750 metres de natació a l’estany, 20 quilòmetres de...\nELS TRIATLETES DEL VIC ETB A BALAGUER\nEl cap de setmana es va celebrar a Balaguer diferents triatlons i el CN Vic ETB i va participar amb diferents esportistes. Dissabte es va disputar el triatló de BTT i els triatletes del Vic ETB van fer els següents resultats Toni Casals 30è i Mar...\nPODIS PER PEP DE LA MORA I VERÒNICA AVENI AL TRIATLÓ DE MEDINA DEL RIOSECO\nDiumenge es va disputar a Medina del Rioseco (Castella i Lleó) el triatló de mitja distància i olímpic sense drafting. El CN Vic ETB i va participar amb dos representants la Vero que va fer el de mitja distància (1900-90-21,5) i va aconseguir la s...\nMARTA SÁNCHEZ CINQUENA AL TRIATLÓ D’ALPE D’HUEZ\nDissabte es va disputar el triatló d’Alpe D’Huez, i la triatleta del CN Vic ETB, Marta Sánchez, va fer cinquena, en una prova mercada per la forta calor. És un triatló molt dur, ja que el tram de bici es puja el mític Alpe d’Huez, port mític del Tour...\nDiumenge es va disputar a Nice (França) un dels Ironmans més durs que hi ha, la forta calor i el vent el van fer encara més exigent. Tres triatletes del Vic ETB, van acabar la prova de 3800 metres de natació, 180 quilòmetres de bici i 42 quilòmetres...


Arrimadas diu que els que no commemoren el 23-F “aspiren a destruir la democràcia” Arrimadas diu que els que no commemoren el 23-F “aspiren a destruir la democràcia” – El Món\nArrimadas diu que els que no commemoren el 23-F “aspiren a destruir la democràcia”\nERC, JxCat, CUP, PNB, Bildu i BNG no van a l'acte perquè consideren que només serveix per "blanquejar" la monarquia\nACN 23/02/2021 12:19 pm\nLa líder de Cs, Inés Arrimadas, ha afirmat aquest dimarts en roda de premsa al Congrés que ERC, JxCat, CUP, PNB, Bildu i BNG no assisteixen a l’acte institucional del 23-F que presideix el rei Felip VI al Congrés “perquè aspiren a destruir la democràcia espanyola”. Aquestes formacions no van a l’acte perquè consideren que només serveix per “blanquejar” la monarquia. Segons Arrimadas són formacions que “no celebren el triomf de la democràcia perquè no creuen en la democràcia espanyola” i “el que és increïble és que són socis permanents i estables del govern d’Espanya”, fet que al seu entendre “és una anomalia”.\nRicard 23/02/2021 2:02 pm\nEls demòcrates commemorem que després del cop d'Estat el rei dels castellans i el seu parlament va tractar als catalans de ciutadans de segona, expulsant-nos de les consultes amb el rei castellà i redactant la LOAPA. La relectura "constitucionalista" que fan del 23-F els radicals pancastellanistes fa esborronar els demòcrates. Arrimadas, que aleshores no era en aquest món, es mostra entusiasta de la relectura, que no va trigar ni un parell de mesos en arribar. Orgullosa defensora d'atonyinar catalans indefensos és coherent amb la seva histèria nacionalista.\nrd 23/02/2021 1:44 pm\nno toca ni quarts ni hores 23/02/2021 12:59 pm\nno hija no, la democràcia la va destruir el paco i el 23f de fa quaranta anys el campechano, va continuar destruint-la per mantenir el llegat del paco, i tu a dia d'avui, fas l'impossible perquè a españa no hi hagi democràcia, i si franquisme, el todo a tado y bien atado y la una y no cincuenta y una. Va dona va, que d'aquí a quatre dies estaràs al carrer\nfideli 23/02/2021 12:35 pm\nCarles Prat 23/02/2021 12:30 pm\nJa n'estem tips d'estupideses


PUBLICACIONS EDUARD NOGUES: NOS LO QUIEREN ACABAR DE AFINAR El ministre de l'Interior i el secretari d'Estat de Seguretat podran acordar la intervenció de les comunicacions sense necessitat de comptar amb l'autorització prèvia d'un jutge, segons estableix la reforma de la Llei d'enjudiciament criminal (LECrim) aprovada aquest divendres pel Consell de Ministres. La nova norma ampliarà la intercepció de comunicacions -que afectarà WhatsApp, SMS, escoltes ambientals i escoltes en domicilis.\nNOS LO QUIEREN ACABAR DE AFINAR El ministre de l'Interior i el secretari d'Estat de Seguretat podran acordar la intervenció de les comunicacions sense necessitat de comptar amb l'autorització prèvia d'un jutge, segons estableix la reforma de la Llei d'enjudiciament criminal (LECrim) aprovada aquest divendres pel Consell de Ministres. La nova norma ampliarà la intercepció de comunicacions -que afectarà WhatsApp, SMS, escoltes ambientals i escoltes en domicilis.\nEl ministre de l'Interior o el secretari d'Estat de Seguretat podran acordar la intervenció de les comunicacions "en casos d'urgència" sense necessitat de comptar amb l'autorització prèvia d'un jutge, segons estableix la reforma de la Llei d'enjudiciament criminal (LECrim) aprovada aquest divendres pel Consell de Ministres.\nLa nova norma establirà que tots dos alts càrrecs del Ministeri podran ordenar que es practiquin escoltes, que han de comunicar a 24 hores.\ndes del seu inici al magistrat. Aquest comptarà amb un termini de 72 hores per revocar o confirmar l'actuació.\nL'avantprojecte imposa un límit per a l'esborrat o l'eliminació de les gravacions per tal d'evitar danyar de manera "irreparable" la intimitat de l'afectat, ha precisat Justícia en una nota de premsa, en la qual no es necessita aquest termini.\nLa nova norma ampliarà la intercepció de comunicacions -que afectarà WhatsApp, SMS, escoltes ambientals i escoltes en domicilios- amb l'autorització judicial en què hauran de valorar principis d'especialitat, excepcionalitat, idoneïtat i proporcionalitat. Aquesta intervenció de comunicació tindrà un termini màxim de dos anys.\nEl Ministeri ha aclarit que l'autorització podrà ser concedida quan la investigació tingui per objecte la investigació de delictes castigats amb penes d'almenys tres anys de presó; les comeses en el si d'un grup o organització criminal; els de terrorisme; i les comeses a través d'instruments informàtics o de qualsevol altra tecnologia de la informació o la telecomunicació. Aquells que es neguin a facilitar informació sobre el funcionament d'un sistema informàtic podran ser, a més, acusats de la comissió d'un delicte de desobediència greu.\nESCOLTES AL CARRER O AL DOMICILI\nPel que fa a les escoltes ambientals, les Forces de Seguretat de l'Estat podran sol·licitar autorització per a la col·locació de dispositius electrònics que permetin la captació i enregistrament de les comunicacions orals que mantingui una persona investigada en la via pública o llocs tancats, com al seu domicili.\nL'avantprojecte estableix que en cap cas la captació i enregistrament de les converses privades i de la imatge podran incloure les entrevistes que mantingui la persona investigada, detinguda oa la presó amb els que estiguin legalment obligats a mantenir el secret professional (com els seus advocats) llevat que aquests estiguin també encausats pels fets investigats.\nA més, la policia judicial pot gravar imatges de la "persona investigada" en llocs públics per aconseguir la seva identificació, localitzar efectes de delicte o obtenir dades rellevants per a l'esclariment dels fets. La mesura podrà ser duta a terme "tot i que afecti persones diferents del sospitós, sempre que d'altra manera es redueixi de forma rellevant la utilitat de la vigilància o hi hagi indicis fundats de la relació d'aquestes persones amb el sospitós".


Ser un gegant sense deixar de ser una petita empresa. Clau al segle XXI\nL’empresa petita convertida en un gegant\n2 March, 2017 31 October, 2017 Guial Coaching 2038 Views Consultoria, Eficàcia, Optimització de recursos, Posicionament\nÉs possible fer que una empresa petita sigui un gegant en el seu mercat si fa el que cal fer i ho fa molt bé.\nEstem en la millor època de la història per convertir-se en un gegant sent petit, sent molt petit fins i tot. Sembla un contrasentit, però no ho és. Avui en dia ja no ho és.\nEn la meva feina com a consultor d’empreses i professionals autònoms em trobo moltes vegades amb la preocupació per accedir a tot el món com a públic i això és el principal error que cometen. També quan assessoro als meus alumnes de màrqueting i assessoria d’imatge en les seves idees de negoci i en els objectius dels seus blocs passa el mateix problema. Creuen que han de competir amb gegants que arriben a un públic extraordinàriament gran i llavors es desanimen perquè els gegants ho fan molt bé, tenen més experiència i ho fan des de fa més temps. No saben que ells poden ser també gegants en un mercat petit, si troben aquest mercat.\n1 El meu primer profe de màrqueting\n2 Un exemple d’èxit\n3 Què fa falta per ser un gegant en un mercat petit?\n3.1 Comunicar MOLT BÉ\n3.2 “Sempre estar venent”\n3.3 Tenir els objectius no clars, sinó MOLT CLARS\n3.4 No buscar excuses ni queixar-se de les circumstàncies\n3.5 Organitzar-se molt bé\nEl meu primer profe de màrqueting\nJo vaig aprendre això d’un senyor que tenia una botiga en la qual, a més de revelar fotos, venia objectes per pescar a Begur, Girona, quan era molt petit. Cada any la meva família passava les vacances d’estiu, gairebé tres mesos els passàvem allà, en una caseta llogada al carrer Vera de Begur, una població preciosa de la Costa Brava. El primer dia la meva mare ens enviava al meu germà i a mi a comprar tot el que calia per pescar. Ens encantava anar a pescar per les roques de les platges de la zona. El meu germà i jo caminàvem des de casa fins a la botiga del senyor Carreras i entràvem amb els diners que ens havia donat la meva mare i li demanàvem hams per pescar. El senyor Carreras, sense saber-ho, va ser el meu primer profe de màrqueting i m’obligava a fixar quin era el meu públic, el mateix que faig jo ara amb els meus alumnes i amb les empreses que assessoro. La seva pregunta darrera el seu bigoti era sempre “Què voleu pescar?” i nosaltres li responíem el mateix que responen ara els meus clients “De tot!” i ell ens contestava “Ho sento, vaixells baleners aquest any no en tinc, ni arpons, ni xarxes d’arrossegament.” El meu germà i jo el miràvem sorpresos i avergonyits i llavors ell ens obligava a fixar quin tipus de peixos volíem pescar. Quan ja havíem decidit el que anàvem a pescar, llavors i només llavors, ens donava els hams. Si no saps el que vols pescar, ens deia, no pescaràs res.\nNo pots tenir a tothom de client si tens un negoci petit, així que aconsegueix que el teu públic sigui algú molt interessat pel que li vens i no importarà que sigui molt petit el seu volum. Si de veritat resols un problema, tindràs a qui resoldre’l i aquesta persona o empresa o el que sigui, pagarà per això a gust.\nÉs el cas de l’estudi d’arquitectura RCR de Rafael Aranda, Carme Pigem i Ramon Vilalta d’Olot que acaben de guanyar el Nobel d’Arquitectura, el Premi Pritzker. Un estudi petit, innovador, que té molt clar quin és el seu públic i que en té cura donant-li el que vol i necessita. Un estudi que en ser petit pot ser molt gran entre el seu públic.\nPodem aprendre molt del que fan empreses com RCR o el que fan les Startup que en aquests dies participen activament del Mobile World Congress a Barcelona a la interessantíssima iniciativa que és el 4YFN (Four years from now) que reuneix empreses i projectes que esclataran en el seu màxim èxit d’aquí a quatre anys. Tots són petits gegants que potser encara no saben que ho són, però que d’aquí quatre anys ho seran.\nQuè fa falta per ser un gegant en un mercat petit?\nComunicar MOLT BÉ\n. Ho poso en majúscules, t’ho crido a cau d’orella. Has de ser un crac de la comunicació.\n“Sempre estar venent”\nHe tret la frase d’una escena de l’obra de teatre de David Mamet Glengarry Glenrose en que un assessor dels venedors, que són els protagonistes, els clava una esbroncada històrica amb aquest objectiu “Heu de vendre, cabrons!” Tot de tu ven i sempre has d’estar venent, que tot el que tingui a veure amb la teva empresa vengui i ho faci molt bé. La teva web, els teus col·laboradors, el teu personal, el conserge, la teva roba, la teva targeta, el teu blog, les teves paraules, els teus mitjans socials, el teu estil de vida … TOT ha d’estar venent sempre!\nTenir els objectius no clars, sinó MOLT CLARS\n. (Torno a cridar, ja ho sé) Si no tens objectius, formaràs part dels d’un altre. Recorda-perquè això fa mal. Així que aprèn a formular bé el que vols aconseguir. Deixa de formular-te intencions i concreta estratègies que et portin a FER el que cal fer.\nNo buscar excuses ni queixar-se de les circumstàncies\n. Això és el que marca la diferència entre els que aconsegueixen el que es proposen i els que malviuen a la Vall de les Excuses a la qual s’arriba per l’autopista de la Zona de Confort.\nOrganitzar-se molt bé\n. Tot el que facis per ser un gegant ha de valer la pena. Ha de valer l’esforç que et costarà. La moneda que t’ho compensa no només són els euros que cobraràs o els dòlars o la moneda de curs legal del lloc on estàs. És la vida que fas. Avui dia pots ser un esclau i no saber-ho, perquè la cadena que portis lligada al teu turmell sigui un sou molt alt o la necessitat de cada dia guanyar més diners per no se sap què, per tenir-ne més. No t’enganyis, el teu projecte professional, la teva empresa, el teu negoci, el que farà que siguis un gegant en aquest mercat petit, és el que t’ha de portar a un estil de vida en què sentis satisfacció personal plena. Si acabes en un estil de vida que no vols, has fet mal negoci. Així que organitza’t molt bé i aconsegueix el que de veritat vols.\nAquestes són només les claus bàsiques. Si la teva empresa és petita i vols ser un veritable gegant en el teu mercat comença a entrenar i no paris fins aconseguir-ho. Ah! i no et tallis en demanar ajuda. A nosaltres, per exemple.\n← Previous La comunicació no verbal i els teus objectius\nObjectius i pla d’acció. El que pots aprendre d’una remuntada Next →\nQuè és un emprenedor? Tot el què has de saber abans de posar-t’hi\n16 March, 2017 Guial Coaching Comments Off on Què és un emprenedor? Tot el què has de saber abans de posar-t’hi


Banco de Dados - Módulo 2 - Aula 3 ... by Kaléu Puskas Died... 4660 views\nMinicurso de Cakephp by Cauan Cabral 6635 views\n1. Canvi climàtic: Efectes i percepció social Cefire Castelló, 10 desembre 08 M.Josep Picó\n2. Variació radiació solar: 0,1% en períodes de 11 anysVariació radiació solar: 0,1% en períodes de 11 anys L’escalfament, és un fenomen natural?\n3. Hem de creure en el canvi climàtic? Alteracions climàtiques relacionades al 90% amb les emissions d’efecte hivernacle.\n4. GEH Reguladors tèrmics del planeta. Absorció radiació infraroja\n5. Hem de creure en el canvi climàtic? • Els nivells de diòxid de carboni (CO2) són molt superiors als observats en els últims 650.000 anys • En l’actualitat la concentració ja es troba en les 381 ppm (36% per damunt del pre-industrial). •Aquests nivells han oscil·lat entre les 180 i 300 parts per milió (ppm, nombre de mol·lècules de gas respecte al nombre total de mol·lècules d’aire sec).\n6. Les evidències: Termòmetres i pluges • La temperatura mitjana superficial del planeta es va incrementar 0,74ºC entre el 1906 i el 2005. • L’augment va se de 0,95ºC en Europa. • Pel contrari, CAP TENDÈNCIA CLARA EN PATRONS DE PRECIPITACIONS\n7. Les evidències: La mar • Ascens del nivell de les mars entre 14 i 22 centímetres durant el passat segle. • Pèrdua de platges, zones humides, desplaçament de població… • Les illes Niue (Pacífic), l’estat més menut del món, demanen assil internacional. En Male (Maldives, Índic) barreres de defensa.\n8. Agreujament climàtic • Conseqüències del nostre model d’urbanització i gestió del territori (Albufera i Delta de l’Ebre). • Pèrdua sòl fèrtil, erosió, desertització, abandonament àrees rurals. A MÉS DE: • Model energètic • Mobilitat\n9. Agreujament climàtic: mobilitat • Prioritat inversions per al vehicle privat. • Despesa més elevada: infraestructures, peatges. • Més impacte ambiental • Conseqüències negatives per a la salut.\n10. Agreujament climàtic: consum energètic • La demanda global d’energia per càpita: x15, segle XX (Increment 5 vegades més gran que el de la població) - És incontrolable el creixement del consum? - Demanda = progrés? - Eficiència per unitat de producció (PIB). - Fonts renovables < > energia nuclear.\n11. Tenim el comandament del planeta? J.Terradas ‘l’optimisme tecnològic’\n12. •EL RETROCÉS DE LES GLACERES •Glacera Upsala, Sud Amèrica: retrocés de 200 m/any •Glaç riu Tornio (Finlàndia) es trenca uns 15 dies abans que fa 150 anys •Glaceres europees: Les dels Alps de Suïssa han perdut 1/3 de superfície i la meitat del seu volum en 30 anys (AEMA). Glacera Gurschen: coberta de plàstic en estiu per a evitar la fussió i desplaçament.\n13. Les evidències: L’Àrtic • Els gels àrtics han retrocedit entre un 2,7% i un 3,3% per dècada des del 1978. • L’espessor de gel per damunt de l’aigua s’ha reduït un 40%. • Grenlàndia perd uns 100.000 milions de glaç anuals, el doble que fa 10 anys.\n14. Les evidències: L’Antàrtida • El 90% del gel mundial, a l’Antàrtida El continent atresora: - més del 90% de gel de la Terra - i el 70% de l’aigua dolça,la reserva mé gran existent.\n15. Les evidències: L’Antàrtida * Pujada de temperatures en 30 anys de 0.5-0,7ºC per dècada, tres vegades més que la mitjana mundial en la seua cota.\n16. Les previsions de l’ONU TEMPERATURES. Els sis escenaris possibles descrits en 2007 per l’IPCC adverteixen que la tempertura mitjana podria augmentar entre 1,1 i 6,4ºC en els pròxims cent anys (amb emissions de CO2 de 600 a 1.550 ppm). +Onades de calor, sequeres, desertizació, extincions, etc.\n17. Les previsions de l’ONU • Per al 2100 que l’ascens del nivell de la mar oscil·larà des dels 18 als 59 centímetres. (intrussió marina, acidificació oceans). • A la conca mediterrània més del 90% dels models coincideixen en què hi haurà una reducció de les pluges de fins un 20% en l’última dècada d’aquest segle. Estudis recents península Ibèrica, fins un 40%.\n18. Escalfament global: diversitat d’afeccions: -Canvi del clima regional. Mediterrània 450 m/p; 2025: 550 m/p - Temperatura - Patró i volum de precipitacions - Disponibilitat d’aigua - Desertització, erosió, pobresa, migració. - Modificació de la biodiversidad i alteració de l’equilibri dels ecosistemes - Ascens del nivell de les mars: - Pèrdua ecosistemes, alteració espècies. - Pèrdua platges i turisme - Infraestructures litoral - Efectes sobre la salut: països rics < > pobres\n19. Afeccions (1): -Canvi del clima. Calen més estudis climàtics a escala regional. - Increment tèrmic: Temp. Mitjana CV: 14,8ºC (1950), 15,5 (1990) - Alteració del patró i el volum de precipitacions - Fenòmens més extrems - Disponibilitat d’aigua - Estrés recursos forestals - Pèrdua de sòl fèrtil - Evaporació major de recursos hídrics - Desertització, erosió, etc - Pobresa, migració, al Tercer Món - Influencia de l’urbanisme: Efecte illa calor, barrera vents… -Mobilitat: 1970, milions cotxes, món; En 2006, 850 milions\n20. Afeccions (2): -Importància de la Mediterrània i l’orografia, sense ella 20 menys de pluges al golf de València. -Pujada tèrmica 0,75ºC (1993-2003) - 012ºC a 400m profunditat - Per dècada, des dels 70, 0.12-0,15ºC - Ascens nivell: -Estartit 4mm/any, últimes tres dècades -2,5-10mm/any dels anys 50 a mitjans 90\n21. Afeccions (2): - Ascens del nivell de les mars: - Pèrdua ecosistemes com ara zones humides, alteració espècies. - Retrocés platges. Turisme - Salinització d’aqüífers litorals (avanç de la intrussió marina) -Infraestructures litorals (depuradores, dessalinitzadores…)\n22. Afeccions (3): - Modificació de la biodiversitat i alteració de l’equilibri dels ecosistemes - S’avança la primavera: En els últims 50 anys, el període vegetatiu ha crescut 5 dies per dècada a l’àrea mediterrània. - AEMA: -Avançament 16 dies aparició fulles; es retarda fins a 13 la caiguda. Durant la 2ª meitat segle XX. - Augmenta al voltant de 10 dies la durada mitjana de l’estació de creixement en Europa els últims 20 anys. -Afecció a corall vermell de la Mediterrània (per pujada acidesa) - Esculls de coral·lins aquatorials, meduses, etc. •Increment risc incendis • Erosó: recuperar terrasses, rotació cultius; fertilització orgànica • Canvis funcionals, pèrdua capacitat absorció CO2.\n23. Afeccions (4): - Efectes sobre la salut: països rics < > pobres QUÈ HI HA A L’AIRE QUE RESPIREM? Diòxid de sofre (SO2), ozó (O3), òxid de Nitrogen (NO2 i NO), diòxid i monòxid de carboni (CO2 i CO), hidrocarburs, plom, partículesen supensió… - El doble de persones pateix asma que fa 20 anys -UE. 20 milions de ciutadans pateixen problemes respiratoris cada dia a causa de la contaminació atmosfèrica - AEMA: fins un 45% de la població a ciutats, nivell superior partícules i 30%, nivells ozó superiors a la protecció de salut. -Morts prematures en 2000. 350.000 16.000 a l’estat espanyol. - Creix mortalitat 1,5%, dos dies pol·lució CV\n24. Afeccions (4): - MALALTIES INFECCIOSES - Insectes vectors o per aigua, Sensibles al clima - Intensificació agricultura: paludisme - Contaminació hídrica: còlera - Mosquit Anopheles: Malària (pot pujar fins als 2.300m a l’Àfrica oriental) - Èbola, no (contacte micos) FALTEN ESTUDIS EPIDEMIOLÒGICS I D’INCIDÈNCIA DEL CLIMA (OMS) 1. Hoste 2. Patògen 3. Mecanisme de transmissió Influència: Sistemes sanitaris + Injustícia social\n25. Afeccions (i 5): -Les emissions d’efecte hivernacle territori valencià: - Increment del 85% respecte al 1990 - En 2006, nivell d’emissions per càpita, 50% més elevat - Dos focus clau: crema combustibles fòssils i fabricació ciment. En 2005, van ser 110% majors que el 1990 - Ineficiència econòmica: - El pes relatiu de la construcció a la CV es va duplicar entre 1995-2005 -Ocupació del territori: Sòl artificial 6,2% del CV (2.332.000 ha): fragmentació i anul·lació de funcions ecològiques.\n26. Creieu en el canvi climàtic?\n27. ES DESPIERTA LA CONCIÈNCIA AMBIENTAL MUNDIAL - Per què ara? - El canvi climàtic està de moda? 1896. Premi Nobel Física, Svante Arrhenius La influència de l’àcid carbònic en l’aire sobre la temperatura de la Terra. 1958. Roger Revelle i David Keeling. Primers científics en mesurar els nivells de CO2. Volcà Mauna Loa, de l’Illa Gran de Hawai.\n28. Més interés social per la vulnerabilitat de territori - Huracà Katrina (estiu 05) - Tsunami a l’índic (nadal 04) Glacera d’Aletsch, Alps suïssos (Spencer Tunick i Greenpeace) Para ver esta pel’cula, debe disponer de QuickTimeª y de un descompresor TIFF (sin comprimir).\n29. Cronologia - 1972. I Conferència Mundial Medi Ambient de l’ONU - 1987. Protocol de Montreal CFC - 1986. Espanya en UE - 1988. Naix IPCC -1990. I Infome canvi climàtic (1995, 2001) - 1992. Cimera de la Terra, Río de Janeiro -1997. Protocol de Kioto -2002. Johannesburg -2005. Mercat d’emissions + entrada en vigor de Kioto Al gore!!! Portada llibre I premi nobel.\n30. Les claus de la comunicació ES HORA DE SALVAR EL PLANETA 50 ideas para luchar por la tierra herida (El País Semanal, 21.10.07)\n31. La incertesa < > el concepte de notícia\n32. Excés d’alertes i tòpics\n33. Excés d’alertes i tòpics\n34. Idees errònies\n35. Informació sensacionalista\n36. Informació catastrofista La premsa gratuïta\n37. Informació catastrofista\n38. Utilització política\n39. Informe Stern OCTUBRE 2006. - Cal una inversió de l’1% del PIB mundial per afrontar el canvi climàtic. - Pel contrari, la recessió que podria assolir el 20% del PIB.\n40. Impacte econòmic\n41. Impacte econòmic\n42. Abast del Protocol de Kyoto (UE, -9%, 1990-2012) “Kyoto obliga a deslocalitzar…”\n43. Percepció social del canvi climàtic Enquesta CIS (juny 07-octubre 07) • El canvi climàtic és el principal problema ambiental a nivell mundial (28%), però no estatal (6%) ni local (2,9%). • El 83% d’espanyols creu que assistim a l’escalfament global. • 54% no destaca la seua importància. • El 36%, no ha sentit mai parlar del Protocol de Kioto • El 74% no defensa l’energia nuclear com solució als fòssils • Per reduir les emissions: • Límits a la indústria (34%) • Prohibir productes contaminants (16%) • Plans transport públic (15%) • Prohibir vehicles contaminants (14%) • Limitar l’ús de la calefacció (3,7%)\n44. Formació de l’opinió pública\n45. La influència de la publicitat\n46. La influència de la publicitat\n47. La influència de la publicitat\n48. La influència de la publicitat\n49. La influència de la publicitat\n50. Límits a la comunicació: L’escalfament global -La incertesa del fenomen (no veritats tangibles) -Una afecció a llarg termini -Gran complexitat -Diversitat de sectors econòmics implicats -Exigència de coneixements interdisciplinars -Noves tendències dels mitjans de comunicació -Mancança d’especializació dels periodistes -Falta de formació ambiental de la societat\n51. Límits a la comunicació: La societat global -Afecció al model econòmic globalitzat: - Energia - Urbanisme… -Escala de valors que dóna prestigi social -Canvi d’hàbits (sacrificis personals)\n52. Mitjans de comunicació: - Generalistes - Especialitzats\n53. Encara estem a temps i totes les accions individuals són útils\n54. Moltes gràcies! mariajosep.pico@gmail.com


“La pandèmia, per sort o per desgràcia, ha fet que Andorra aparegui al mapa i sigui un país normal” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nFèlix Zapatero / President de la Federació de la Gent Gran\n“La pandèmia, per sort o per desgràcia, ha fet que Andorra aparegui al mapa i sigui un país normal”\nPresideix des de fa un any i mig la Federació de la Gent Gran. 69 anys. Economista que es considera expert en administració sanitàira i que fa quatre anys que exerceix de jubilat. Però ben actiu. Ho mostra, per exemple, compareixent al costat del ministre d’Afers Socials, Víctor Filloy, per signar el conveni entre Govern i la federació que assegura el finançament d'aquesta. Manté tant activitat com pot fins les 2 de la tarda. Dina amb la dona, encara en actiu, i després es dedica a la família. Té tres fills. Néts, animals i una casa gran on hi són benvinguts familiars d’arreu.\n23/08/2020 (16:50 CET)\nVa néixer a Guinea Equatorial i allí hi va viure fins als 8 anys. Després es va traslladar a Barcelona. Economista de formació acadèmica, va aterrar al Principat el 1983 per treballar al Casa Pérez, al Pyrénées. Al 1988 es va convertir en el director financer de Centre Hospitalari. També del SAAS. Un parell d’anys després s’integraria a la Caixa Andorrana de la Seguretat Social (CASS). Hi va exercir de director de gestions tècniques i, també, i fins al 2016 quan es va jubilar, de director de prestacions. “He vist la part del qui presta el servei i també la de qui el finança”, explica.\nEs considera una persona molt amant de les relacions socials. Coneix gent a tots els racons del país. És clar, però, que la gent també el coneix a ell. Ara li toca exercir un rol lleugerament diferent: reivindicar més que defensar la taula i aferrar-s’hi. Acaba d’arrencar 17.000 euros anuals al Govern per assegurar la continuïtat de les activitats que presten les diverses associacions parroquials de gent gran. Al costat del ministre signant el conveni no va quedar del tot clar qui feia de ministre i qui de convidat.\nVostè coneix molt bé el sistema sanitari, el social…\nPerò molt des de l’altra banda.\nDe vegades, quan estic amb el cap de Govern, amb els ministres, els recordo que he estat a la seva banda de la taula. Però ara estic a l’altre cantó. Escoltant la gent, defensant les seves necessitats i reivindicacions.\nSe’l nota molt posat en la matèria. Però amb el seu propi caràcter o manera de fer.\nAquesta és la filosofia. Això de la federació està bé. Però s’avança molt a poc a poc. Per culpa de tots, eh. També de la pròpia federació, que fa moltes estimacions, que parla de molta despesa… i al final no es fa res. Per això jo parlo de les micromillores. Allò de l’Hernán Cortés i en Pizarro de les grans gestes és molt complicat. Val més anar passet a passet, estudiar una mica cada dia… i al final aproves l’examen.\n“Les actituds bel·ligerants no condueixen a grans resultats. Allò de l’Hernán Cortés i en Pizarro de les grans gestes és molt complicat. Val més anar passet a passet, estudiar una mica cada dia… i al final aprovar l’examen”\nHo diu per quelcom en concret?\nÉs que si el que es proposa són convenis o modificacions amb Espanya o amb França, costa molt. Som insignificants, per a ells. No se’n recorden de nosaltres. Si anem millorant qüestions com això del tercer pagador, que depèn només d’aquí, doncs es fa, s’acaba fent. I, a més, adopten decisions que afecten al conjunt del ciutadà, no només a la gent gran.\nO sia, que el tercer pagador sigui una realitat en matèria de metge referent és mèrit seu. De la federació, que va collar.\nSí, sí. Això va començar a principi de l’any passat, ho parlava amb el doctor Martínez Benazet, amb el ministre. El conec molt bé i per a mi és un amic. El conec des que va arribar procedent d’una clínica de Barcelona i va començar a visitar a Gil Torres. I sé que hi ha coses que no li puc demanar i coses que sí que puc demanar. No som de dir el que han de fer. Tenen cinquanta mil problemes al cap.\nPerò ara collen perquè el tercer pagador s’estengui als metges especialistes.\nI a laboratori. I a radiologia. Si es pot fer a final d’any… tot això que tindrem. És que escolti, si s’han de fer de cop quatre o cinc proves, de seguida són 200 o 250 euros… Per algú que cobra una pensió de 400 euros… El que sembla que costarà una mica és amb el tema de farmàcia. El Col·legi de Farmacèutics no s’hi posa pas de cara.\nNo sé si és qüestió de caràcter o d’afinitat ideològica, però el veig a vostè molt proper a Govern. Hi ha un canvi d’orientació. El seu antecessor -Simó Duró- era més bel·ligerant.\nLes actituds bel·ligerants no condueixen a grans resultats. El meu antecessor era més bel·ligerant? Potser sí. Ell o la seva junta ens van passar 34 reclamacions, 34 punts que estaven ballant des de feia deu anys o més.\n“A la junta hi ha gent de tots els colors. Que si m’és molt fàcil reunir-me amb el ministre? És que jo m’hi trobo bé, amb el doctor Martínez Benazet. I quan el vaig conèixer no hi havia ni DA, ni PLAs ni plus ni res. Era solter i anàvem a fer cerveses junts!”\nQüestions de les quals no hi ha manera.\nQuan estava a la CASS de director de gestions tècniques i la ministra de Salut era la Mònica Codina, recordo que vaig anar a una reunió i va sortir el tema de la podologia. Quant fa que la Mònica Codina no és ministra.\nQuinze anys com a mínim.\nDoncs des de fa quinze anys que no s’ha avançat. I ara, i no és cap medalla, hi ha el compromís del Govern de posar-hi remei a la tardor. S’han d’acabar de definir els detalls. Però hi ha el compromís que el SAAS contractarà com a assalariat un podòleg. I s’establirà un calendari, un horari… La idea és que vagi passant per cadascun dels onze centres de salut que hi ha a Andorra. S’ha d’establir el ‘modus operandi’. Però la idea seria que passés per cada parròquia almenys un cop cada quinze dies. S’ha de veure si s’ha d’elaborar un carnet amb les característiques de cada beneficiari. Establir les normes.\nJa sembla que en té una al sac, de medalla.\nUna altra cosa que hem aconseguit, que és totalment nostra, és la campanya de prevenció del càncer de mama.\nFins al febrer ja es feien cada dos anys revisions a les dones d’entre 50 i 69. Parlo de memòria. T’envia el Govern una carta, vas al radiòleg… Nosaltres vam demanar d’aplicar-lo per sempre. Des dels 50 anys en endavant, sense límit. Ara s’ha ampliat dels 69 als 72 anys. Aviat començaran a enviar cartes.\nFèlix Zapatero (dreta) durant la signatura del conveni amb el ministre d'Afers Socials, Víctor Filloy. | C. ESTEVE / SFGA\nPerò vostès volien anar més enllà.\nSí, però fins als 72 anys ja està bé. Hi ha altres proves. Com la de pròstata o la de colon. La idea seria poder fer una revisió preventiva cada any o cada dos. Proposem pròstata i colon.\nTambé hi posen una forquilla d’edat?\nNo. Nosaltres ho plantegem de forma global. Som gent gran. És que sembla que tothom en sap molt de tot. Igual com ara passa amb la pandèmia! És el Govern qui té les eines i qui tutela les comissions. Ells són els experts. Si les proves de pròstata diuen de fer-les a partir dels 55 anys o dels 45… doncs és fa. De fet, es fa el mateix que als altres països. Es copia. Escolti, que està tot inventat!\n“La queixa és l’excés de burocràcia. Que has de renovar cada any el complement perquè diuen que durant l’any et pot haver tocat la loteria. Hi ha una seguit de burocràcia que per a la gent gran és molt laboriosa”\nEl seu full de ruta l’ha alterat molt la pandèmia?\nEl que hem constatat és que ara tot és més lent. Nosaltres vam entrar el 19 de març (del 2019) i un mes després ja ens vam reunir amb el Govern. Allò que deia abans de la ideologia. A la junta hi ha gent de tots els colors. Que si m’és molt fàcil reunir-me amb el ministre? És que jo m’hi trobo bé, amb el doctor Martínez Benazet. I quan el vaig conèixer no hi havia ni DA, ni PLAs ni plus ni res. Era solter i anàvem a fer cerveses junts! I el ministre Filloy és un home planer. Però escolti, que si manés un altre partit polític, segur que passaria igual. I la qüestió, la clau de volta, no són només els ministres, és tot l’equip.\nI vostè l’administració la coneix de dalt a baix.\nJo conec l’administració sanitària. Ara, no em demanis d’esport o d’habitatge, per posar dos exemples, perquè no en tinc ni idea. Però és que la persona que em va substituir a mi a la CASS; per exemple, és un metge de Barcelona que conec prou. Per tant, hi ha una fluïdesa en les relacions.\nI això facilita les coses.\nMiri, tornant al tercer pagador, bàsicament el que calia era una qüestió informàtica. Diuen que si ara pagant només 5 euros amb 60 s’anirà més al metge. Però si el metge referent pitjant una sola tecla sap si has anat abans amb un altre facultatiu o no! Tot això en el fons el que fa es reduir la despesa de la CASS. No hi ha sobrecost. Ara, fins a la primavera de l’any que ve, prioritzem temes sanitaris.\nSí, ja ho vaig dir. I ara ens comencem a centrar, també, en reivindicar un increment de les pensions més baixes. Ara, intentar solucionar això té un cost terrible per a l’Estat. La guardiola de la CASS només cobreix allò que has treballat. Si tens una pensió molt baixa, o bé vol dir que has treballat en altres països o bé que no estaven en el sistema. Si no estaven en el sistema, lloat sigui Déu. Potser no has cotitzat a la CASS i t’has comprat un pis. Si algú no ha volgut estar al sistema…\n“La guardiola de la CASS només cobreix allò que has treballat. Si tens una pensió molt baixa, o bé vol dir que has treballat en altres països o bé que no estaven en el sistema. Si no estaven en el sistema, lloat sigui Déu”\nPerò escolti, com se soluciona això de les pensions baixes.\nJa fa dies, i no és mèrit nostre, que s’apliquen els complements de viduïtat i de jubilació. La CASS ho avança, fa la gestió, però després ho factura al Govern. Després tenim la pensió de solidaritat… Miri, la queixa és l’excés de burocràcia. Que has de renovar cada any el complement perquè diuen que durant l’any et pot haver tocat la loteria. Que clar, potser t’ha tocat, però és molt difícil. La gent ni tan sols juga a la loteria, ja. Hi ha una seguit de burocràcia que per a la gent gran és molt laboriosa.\nEl proper curs la idea és rematar el tema del prestador; tractar les campanyes de pròstata i colon i posar en marxa la podologia a les set parròquies. El detall s’ha de veure. Després, passet a passet ampliar les campanyes de prevenció. No sóc metge, però la gent gran, per exemple, té tendència a tenir càncer de pell.\nN’han parlat, ja, d’això?\nNo, no. Parlem de dermatologia, d’oftalmologia… Potser una revisió gratuïta cada dos anys. Despreniments de retina, glaucoma…Però jo no sóc metge. Temes de fetge també en pateixen la gent gran… La diabetis, importantíssim! Que les campanyes de prevenció no cal que siguin analítiques, pot ser una campanya de bons hàbits!\nCom el que s’ha posat a mode de prova pilot a Canillo, per exemple.\nExactament! Quins exercicis s’han de fer, què s’ha de menjar, què és millor per sopar… coses senzilles però que ja estan bé. Amb tot això ja cobrim les nostres expectatives per al 2021.\nEl president de la Federació de la Gent Gran ho és des del març del 2019. | C. ESTEVE / SFGA\nHome, si els apugessin les pensions… l’heroi seria vostè. Ja hi ha algun estudi fet, de què podria costar, tot això?\nNo. Però això no és molt complicat de saber. En el tancament pressupostari de la CASS hi apareixen uns quadres amb unes forquilles de pensió i quantes persones s’hi engloben. Però nosaltres demanem quant podem millorar les pensions de les persones que viuen a Andorra, eh. No els de fora. Perquè el nivell de vida d’Almeria, per posar un exemple, no és el mateix que el d’aquí. Però vaja, que són molts milions d’euros i això no ho pot pagar la CASS.\nPotser semblarà que no li vull parlar de la Covid o que vostè no s’hi vol referir. Què ha suposat la pandèmia per a la gent gran, el confinament?\nS’ha fet més pinya. Abans del confinament hi va haver dues morts de gent sola que es van trobar a casa seva al cap de molts dies. Durant el període de confinament no s’ha constata cap cas. Però això no és mèrit de la federació. Els comuns hi tenen molt a dir.\n“Nosaltres demanem quant podem millorar les pensions de les persones que viuen a Andorra, eh. No els de fora. Perquè el nivell de vida d’Almeria, per posar un exemple, no és el mateix que el d’aquí. Però vaja, que són molts milions d’euros i això no ho pot pagar la CASS”\nQui més qui menys s’hi va abocar.\nCanillo és un lloc paradigmàtic perquè té molts nuclis aïllats, no és casualitat que la prova pilot del programa Aptitude es faci allí. Té molts nuclis aïllats i pot tenir molta gent gran i sola. El que s’ha constatat és que hi ha hagut molta col·laboració. Que si la Creu Roja, els comuns… i escolti, d’un servei que no se’n parla molt, el programa d’atenció domiciliària que porta la Montse Gil. Aquesta dona és un ‘solete’. I el que fa aquest programa per al país és impressionant.\nVostè lamenta tot el que ha passat a les residències però recorda que ha estat una problemàtica molt global.\nReclamen, però, més residències. És fer volar coloms?\nNo, no. S’han d’anar obrint llumets. Hi ha gent gran en dues etapes o períodes. La que és activa i aquella altra que no és autònoma. Vaig seguit molt de prop el projecte de Salita. Des que se’n va començar a parlar fins que es va posar en marxa… Per tant, Govern ha de començar a pensar en més residències. Ara totes estan a Andorra o a Escaldes. Una idea podria fer dispositius més petits en altres parròquies. Segurament és més fàcil trobar un espai per fer una residència de 50 places a la Massana que voler fer una residència de 300 llits en un terreny a Escaldes o Andorra la Vella. Em consta que Govern ja està mirant terrenys.\nEl ministre Víctor Filloy, en l’acte de presentació del conveni amb vostès, deia que es volen fer passos intermedis i, també, mirar de treure els centres de dia de les residències.\nPerò això seria una qüestió temporal. Buscar una institució que se’n pugui fer càrrec. Però només mentre duri la pandèmia. S’han de mirar capacitats, possibilitats… s’està treballant per mirar quina institució ho pot assumir\n“Per la crisi sanitària el que hem constatat és que ara tot és més lent. Però el confinament ha servit per fer més pinya. I ara també parlem de si entrem a l’FMI o negociem amb el Banc d’Inversió o es fa una emissió de bons amb el Santander. Són coses que sense la pandèmia no s’haurien fet”\nEscolti, quina part de la gent gran viu sola?\nSegur que les associacions, i encara més els comuns, ho tenen ben controlat. Tenen els noms, els cognoms, els domicilis, els telèfons de contacte… Durant el confinament els portaven els àpats a casa, els trucaven per fer la xerrada. La pandèmia també ha servit per això.\nPer fer inventari.\nSí senyor. En general, no vull dir que tot sigui flors i violes però… és que tampoc no és això. Algú, a França, va dir que quan s’acabi tot això s’hauria de fer una auditoria i veure en què s’ha fallat, quines coses s’han fet bé… No seria això mala idea per Andorra. Donaria eines a Govern. Per exemple, els medicaments. Hi pot haver punts millorables, que segurament n’hi ha. Segur, vaja. Mai en aquest país s’havien fet ERTOs ni coses d’aquestes. Era impensable que Govern assumís cotitzacions o part de sous.\nI ha tocat que ho fes i ja veurem si n’hi ha prou.\nEstem anant cap a ser un país normal. Que té eines per moments concrets que fins ara no s’havien utilitzat i que ara s’han hagut de dissenyar. La pandèmia, per sort o per desgràcia, ha fet que Andorra passi a ser un país amb totes les seves característiques i que aparegui als mapes. Quan miro els mapes de la BBC o la CNN veig, potser m’ho sembla a mi, que el puntet que hi ha enmig dels Pirineus és més gran. Un país on també hi ha coronavirus, on s’estan fent les coses mitjanament bé, però també s’hi han mort 53 persones.\nI el Govern s’ha d’espavilar, perquè el dèficit provocat per la Covid, motivat perquè hi haurà menys ingressos i hi haurà més despeses, pot ser els dos propers anys de 180 milions d’euros. I ara parlem de si entrem a l’FMI o negociem amb el Banc d’Inversió o es fa una emissió de bons que subscriu el Santander. Són coses que sense la pandèmia no s’haurien fet.


Els sabors de la terra. Comarques de Barcelona - a4passes\nHome / publicacions / Els sabors de la terra. Comarques de Barcelona\nJordi Canals 3.10.16 0\nUna de les meves temptacions més difícils d'evitar és passar per davant d'una llibreria sense entrar-hi a fer un cop d'ull. Així que hi entro em dirigeixo a dues seccions molt concretes: turisme i gastronomia. És aquí on sovint trobo llibres que em descobreixen indrets o productes que són petites joies. Normalment amplio la informació publicada als llibres amb aquella que puc trobar a diferents webs i xarxes socials.\nUna de les decepcions més habituals és trobar-me amb una secció de gastronomia o de cuina que es limita a contenir un bon grapat de receptaris de tota mena. Per a mi les receptes son només una petita part de la gastronomia; i no n'és pas la més important. Quan cerco llibres de gastronomia, m'interessa descobrir productes típics de cada lloc, plats tradicionals o elaboradors. Tot això m'agrada posar-ho dins del marc geogràfic i cultural de cada comarca.\nEn aquest sentit, avui m'ha sorprès justament aquest llibre que no he dubtat a afegir a la meva col·lecció. «Els sabors de la terra, Comarques de Barcelona», és un llibre sobre la gastronomia de les comarques de Barcelona que ho té tot. Combina d'una manera molt equilibrada tot allò que cal esperar d'un llibre que ens parla de la gastronomia d'una zona concreta. Aquí se'ns presenta d'una forma molt interessant el que podem trobar a les comarques de la demarcació de Barcelona.\nTrobarem productes com les mongetes del Vallès, els carquinyolis de Caldes de Montbui, el gall del Penedès, la maduixa del Maresme o la gamba de Vilanova, entre molts d'altres. Coneixerem on s'elabora cada un d'aquests productes amb informació sobre les denominacions d'origen (DO) i les indicacions geogràfiques protegides (IGP). Sabrem la temporada de cada producte, ja que se'ns presenten segons la temporada de producció. Tota aquesta informació s'amplia amb el detall de mercats, fires i jornades on els podrem trobar i tastar.\nNo menys important que la informació del producte i els llocs on el podem trobar, és conèixer els col·lectius de cuina que els promouen i utilitzen; tot plegat acompanyant amb alguna recepta tradicional que ens ensenya alguna manera de cuinar-los. Per acabar d'arrodonir aquest llibre, també ens permetrà organitzar i completar les nostres sortides de turisme gastronòmic amb la informació del patrimoni cultural i monumental de cada comarca.\nEl llibre, editat per Cossetània, és obra del periodista i fotògraf Jordi Bastart, que ja ens ha ofert més d'una vuitantena de llibres i guies de turisme. Aquest escriptor és col·laborador habitual de l'Agència Catalana de Turisme.


Què és la Societat del Regal? – CHANGING THE WORLD IS EASY\nHome Quin tipus de món volem? Què és la Societat del Regal?\nSocietat de Regal es refereix al que Jacque Fresco va descriure en el seu llibre The Best That Money Can’t Buy, la cual cosa Peter Joseph reclama al seu llibreThe New Human Rights Movement i el que molts altres autors també han descrit. Aquest lloc farà tot el possible per a connectar-vos amb continguts i persones d’aquest tipus.\nPeter Joseph parla d’una Economia Basada en Recursos\nSom milers de grups i milions de persones treballant conscientment cap al món de la post-escassetat. Encara que alguns grups prefereixen distingir-se de la resta amb declaracions de diferència, tals diferències poden atribuir-se fàcilment a la variabilitat de la semàntica i la imprecisió inherent al llenguatge.\nLa Societat de Regal és aquella basada enEconomía Basada en Recursos (EBR).\nLa Societat de Regal es basa en la EBR així com en la Economía Basada en els Recursos del Dret Natural (EBRD) , La Economia Oberta i Economía d’ Accés Obert i , la Economía del Regal, la Economía Star Trek, la economía de abundància, la economía de la post-escasez, la Economía de Cost Marginal 0 i ajuda mútua. Té el propòsit d’abastar molts altres termes utilitzats per altres autors i organitzacions, com el món més bell que els nostres cors saben que és possible,el Món Gratuit, la la societat sense diners , i el paraís. Es construirà invertint i ampliant elBien Comú Col·laboratiu, declarant finalment tots els recursos de la terra com a Patrimonio Comú de tots els pobles del món. Al llarg d’aquesta pàgina web usaré tots aquests termes diferents per a referir-me al mateix.\nSom milers d’organitzacions treballant per a crear la Societat del Regal\nEncara que no compartim les mateixes estratègies, milions de persones i milers d’organitzacions i moviments estan treballant cap a la Societat de Regals, com El Moviment Zeitgeist, El Projecte Venus, el moviment d’alliberament Ubuntu, el Money Free Party, Open Source Ecology, United Earth, *Anonymous, molts més, cada vegada sorgint uns nous.\nPeter Joseph ha anomenat encertadament a aquest moviment mundial El Nou Moviment dels Drets Humans.\nTrailer de la propera pel.licula de Peter Joseph


Barcelona. Dimarts, 18 de maig de 2021. 21:29\nAl final seran catorze conselleries, que no són ni moltes ni poques sinó les justes perquè n'hi hagi set per cada Partit Pactador del Pacte de Govern (PPPG). Però el que realment destaca de l'acord de entre Esquerra i Junts són els òrgans de coordinació. Si no m'he descomptat ni me n'he deixat cap, n'hi ha nou. I tot seguit els hi presento. Aquí una persona humana lectora (PHL), aquí una Estructura de Coordinació Coordinada (ECC). I, que consti, que tot el que ve ara és real i està extret del Document de l'Acord (DDA)\nPer ordre d'aparició a l'Acord (A), hi tenim 1/ L’ECP (Equip de Coordinació Parlamentària), format per presidents i portaveus dels dos grups parlamentaris (PPDGP). Es reunirà cada setmana i prendrà les decisions per consens, 2/ L’ECG (Equip de Coordinació Governamental), format per sis alts càrrecs del Govern (ACG), tres de cada partit i que “alertarà de possibles desencontres amb l'objectiu d'evitar polèmiques i conflictes”. Es reunirà cada setmana i les decisions les prendrà per consens. Si el conflicte no es resolt “s'elevarà al Consell Executiu”, 3/ El CC (Coordinació de Comunicació) que crearà “un únic relat” i farà que tothom l'expliqui de manera “coordinada, coherent i consistent”. Es trobarà “amb una freqüència no inferior a una reunió trimestral” i prendrà les decisions per consens “però no es renunciarà al mètode de votació per majoria en cas que assolir-lo no sigui possible”, 4/ L’ESA, (Equip de Seguiment de l'Acord), que es reunirà cada quinze dies, 5/ El CDP (Comitè de Direcció Política) que es reunirà excepcionalment per revisar els Termes de l'Acord (TA) no resolts per l’ESA i les discrepàncies en la interpretació, 6/ Els GTS (Grups de Treball Sectorial) aprofundiran en el seguiment polític i parlamentari del desplegament del PG (Pla de Govern), 7/ La RMA (Reunió de Monitorització de l'Acord) es reunirà semestralment i els caps de setmana amb “totes les persones membres del CEG (Consell Executiu del Govern) les presidències i Portaveus dels Grups parlamentaris (PPGP) i dos participants designats pels respectius partits socis de govern”, 8/ L’OCI (Òrgan de Coordinació Institucional) que el formen el President Aragonès i la vicepresidenta Artadi i que, com queda clar, és un òrgan modest que pot reunir-se en una moto. Perquè el formen dues persones. L'Acord de Govern (AG) no especifica qui hauria de conduir-la, en cas que es decidís aquest format, però és que amb Tanta Coordinació (TC) no pots estar per tot, i 9/ L’ECCDEI (Espai de Coordinació Consens i Direcció Estratègica de l'independentisme), que reuneix tots els actors indepes del Govern i de fora.\nBé, amb tanta reunió espero que tinguin temps per governar. O al menys per coordinar-se en la governació (CELG). Ara bé, si vostè em pregunta què em sembla aquest format coordinatiu, li diré que el trobo escàs. Pobre, diria jo. Crec que li manca coordinació (MC). Proposo que aquests nou Organismes de Coordinació (OC) estiguin coordinats d'alguna manera o altra. Per tant, seria molt oportú crear el CC (Comitè de Coordinació), que hauria d'estar coordinat pel CCC (Comitè de Coordinació Coordinada), que dependria de l’ECCCC (Espai de Coordinació del Comitè de Coordinació Coordinada) i que estaria coordinat per l’ECTTCCDLC (Equip de Coordinació Total de Tota la Coordinació Coordinada de la Coordinació). Naturalment, tot aquest petit organigrama dependria de la Direcció General de Coordinació (DGC). I dos ous durs (IDOD).


Condado de San Martín Boltana Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 11 allotjaments a Boltana.\nSan Martin de Morcat, s/n, Boltana, Boltana, Espanya, 22340 - Veure al mapa\nApartament 2 Habitacions amb Porxo (Two-Bedroom Apartment with Porch )\nMés informació sobre Condado de San Martín\nAquests apartaments rurals estan situats al Pirineu Aragonès, a 30 minuts amb cotxe dels parcs nacionals d'Ordesa i Mont Perdut i de la Sierra y los Cañones de Guara. Tots els apartaments del Condado de San Martín presenten una decoració rústica amb bigues de fusta a la vista al sostre i tons càlids. Disposen de calefacció, parquet, rentadora, cuina americana completament equipada i internet per satèl·lit. Als voltants podreu gaudir d'una gran varietat d'activitats a l'aire lliure, com ara senderisme, equitació i piragüisme. El personal també pot oferir-vos més informació sobre rutes de ciclisme properes, com les rutes del País de Lobos o Viaje al Inframundo. La localitat més propera és Sieste, a uns 4 km. L'estació d'esquí de Jaca es troba a poc més d'1 hora amb cotxe i Osca és a 95 km.\nL'establiment admet animals de companyia per un suplement de 10 EUR per estada. Cal que informeu el Condado de San Martín de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nAllotjaments a Boltana


La mascareta serà obligatòria al carrer a partir de demà encara que es pugui mantenir la distància - El Gerió Digital\nHo ha anunciat Torra aquest matí\nDimecres, 8 de juliol de 2020 11:45h\nL'ús obligatori de les mascaretes entrarà en vigor demà a tota Catalunya. Així ho ha avançat el president de la Generalitat, Quim Torra, durant la sessió de control al ple d'aquest dimecres. El Procicat aprovarà la mesura en la reunió d'avui.\nTorra també ha assegurat que decretarà el confinament domiciliari quan els experts així ho recomanin. De moment no es contempla aquest escenari. El líder del PSC-Units, Miquel Iceta, s'ha mostrat "preocupat" pels brots de covid-19 a Lleida, ha acusat el Govern d'anar "tard" amb la gestió, i ha afirmat que la ciutadania no confia en l'executiu. Torra ha reblat que com pot confiar Iceta en el govern espanyol si encara no ha donat dades de les víctimes a les residències.\n"Si cal prendre un confinament domiciliari ho farem, però escoltarem sempre els experts", ha argumentat Torra. El president ha defensat la gestió del seu Govern, i ha afirmat que "totes" les enquestes diuen que la Generalitat ha gestionat "millor" l'epidèmia que Espanya. "Ens hem anticipat", ha subratllat Torra.\nPer la seva banda, Iceta ha insistit que s'arriba "tard" per controlar el rebrot de Lleida i el Segrià, i que no pot ser cap "excusa" ni "consol" que el govern espanyol també hagi pogut actuar lent en altres episodis. De fet, el líder socialista ha recordat a Torra que també ha decidit "d'un dia per l'altre" el confinament perimetral del Segrià, tot i que al seu dia va criticar que la Moncloa decretés l'estat d'alarma també en 24 hores.


MECANIC/A MANTENIMENT - Ofertas de trabajo - Servicios - Gestión de la temporalidad - Axxon - Let's make it happen\nBuscador de ofertas 207 puestos de trabajo disponibles Selecciona una división Todas Altres Comercial-Màrqueting Compres-Logistica Disseny Enginyeria Finances-Administració Mecatrònica Oficis Operaris Industria Operaris taller Qualitat I+D Recursos Humans Tecnologia Turisme-Hosteleria Selecciona una provincia Todas BARCELONA GIRONA MADRID PLA DE L'ESTANY TARRAGONA VALENCIA BUSCAR Inscribirme en Axxon\nAxxon TECH selecciona per a important empresa dedicada a la fabricació de peces tècniques mitjantçant el procés d'injecció de plàstic i transformació del metall, ubicada a la zona d'Olot un/a MECÀNIC/A AJUSTADOR/A per al seu Dept. Manteniment.\n- Reparacions averies a nivell electromecànic: mecànica, neumàtica i hidràulica, electricitat i electrònica.\n- Formació relacionada amb mecànica, manteniment industrial i/o fabricació mecànica.\n- Experiència mínima 1-3 anys demostrable en manteniment de mecanismes automàtics de transformació del metall, muntatge i transferència de peces. Es valorarà molt positivament experiència en manteniment de màquines d'injecció de plàstic.\n- Experiència en l'ús de màquines-eines de taller (torn, fresa,...).\n- Residència propera a la zona de La Garrotxa- Pla de l'Estany- Girona (domicili en un radi inferior a 50 km d'Olot).\n- Disponibilitat per a treballar en torns rotatius.\nHorario: Dill a div, torns rotatius M/ T/ N\nSalario: de 24.000,00 euros a 28.000,00 euros\nS'ofereix formació a càrrec de l'empresa, estabilitat laboral i pla de carrera professional.\nPensem en un/a tècnic/a motivat per formar-se i crèixer professionalment en el sector del manteniment industrial i la injecció de plàstic, en un entorn altament automatitzat (robòtica, visió artifical, muntatge de motlles,....).


La metamorfosi de la mobilització | Diari de Tarragona\nLa metamorfosi de la mobilització\nPolítica municipal. El procés ja no centralitza el debat i les crides a la participació basculen cap a altres qüestions ciutadanes\n11/07/2021 19:08 | Actualizado a 11/07/2021 19:08\nReunions de treball de les taules transversals del Pla Estratègic Reus Horitzó 32, aquesta setmana a l’edifici Tecnoparc. FOTO: A.R.\nTots els majors d’edat podran ser mobilitzats a Espanya en cas de crisi, segons la reforma de la Llei de Seguretat Nacional que prepara el govern, que tindrà la potestat d’imposar «prestacions personals» als ciutadans. A Reus, el govern municipal i els partits de l’oposició també estan promovent les seves particulars mobilitzacions generals, en aquest cas com a mètode per encarar la sortida de la crisi socioeconòmica i sanitària, els uns, i la segona part de la legislatura que desembocarà en les eleccions locals de 2023, tots plegats.\nQue aquestes crides a mobilitzar esforços se centrin en qüestions estrictament relacionades amb el present i el futur de la ciutat confirmen que el centre de gravetat del debat polític s’està apartant lenta però progressivament del procés i les seves derivades. Ni l’independentisme està esgotat, ni hi ha cap evidència que el seu suport electoral estigui en reculada, ni que s’hagi acabat la causa general empresa pels poders de l’Estat per combatre’l, però el focus d’atenció bascula cap a altres àmbits molt més diversos. Guanyen presència els problemes relacionats amb la factura elèctrica, el futur de les pensions, el canvi climàtic...\nPla Estratègic, Carrilet...\nLa política local n’és un bon alambí. Aquesta setmana s’ha engegat el procés participatiu del Pla Estratègic Reus Horitzó 32, amb les reunions de la Taula Transversal, en la qual participen unes 40 persones membres del Fòrum Ciutadà i tècnics de l’Ajuntament. Amb una vocació similar, s’ha presentat el primer esborrany del projecte de transformació urbana del barri del Carrilet i de l’entorn de l’actual mercat, condemnat a desaparèixer com a tal. Un disseny que es farà en part mitjançant un procés participatiu obert a la ciutadania.\nLes crides a la participació arriben també als sectors econòmics. Recentment s’ha elaborat l’Estratègia de Desenvolupament Socioeconòmic i d’Ocupació a Reus, un document fruit de tallers de treball que han aplegat a representants de tots els sectors productius, professionals i agents socials de la ciutat i del territori.\nPel que fa al turisme, Promoció de Ciutat ha organitzat visites de familiarització adreçades als sectors de l’hoteleria i restauració de Reus per acostar-los els principals actius patrimonials i serveis turístics de la ciutat i que facin de prescriptors de l’oferta turística reusenca entre els clients.\nEstimular la mobilització dels agents socioeconòmics i de la ciutadania en general no és només una estratègia del govern municipal i dels partits que l’integren, L’oposició també aplica tàctiques similars a la recerca dels seus objectius polítics.\n«Crido a la ciutadania per a què ja, decididament, sense complexos, construïm una alternativa per a 2023», va proclamar el portaveu del PSC, Andreu Martín, en fer balanç de la meitat de legislatura. El lema de l’acte, El Reus que volem/El Reus que tenim, ben bé podria servir per a la convocatòria del pla estratègic o del projecte de transformació d’un barri, com també el discurs que el líder socialista esperonant els seus a «sortir de la zona de confort».\nLa CUP, que pot presumir d’una cultura política assembleària i participativa com a tret fundacional, no es queda endarrere. Ja va portar al ple una proposta per fomentar la participació ciutadana en el disseny i protecció d’espais de la ciutat i ara, coincidint amb l’arribada de les primeres factures elèctriques amb les noves tarifes, posa en marxa la campanya Curcircuitem-los. Alhora, els cupaires intenten crear una comissió de seguiment per fiscalitzar el nou servei de la brossa.\nEl govern municipal intenta mobilitzar la participació ciutadana en múltiples fronts\nLa situació actual aboca els partits a afrontar les contradiccions entre les seves prioritats polítiques i les prioritats que imposa la tasca de govern. Ho explicava Teresa Pallarès, nova delegada del Govern de la Generalitat al Camp de Tarragona i regidora de JxCat a l’Ajuntament de Reus, aquesta setmana en una tertúlia radiofònica: «El nostre capteniment continua sent la construcció de la República catalana i poder decidir el país que volem, però estem en un context molt complicat per la pandèmia, en el qual tothom s’ha de centrar molt en la gestió i en les respostes concretes als problemes de les persones».\nPer unes coses o per altres, el conflicte polític no para de donar símptomes d’apaivagament, o d’ajornament, o d’esgotament... Depèn del prisma de cadascú.


Lliurament del premi 'VNG casa teva! Promoció del civisme i la convivència'\nL'alumnat de secundària participa per segon any consecutiu a la iniciativa de la Regidoria de Convivència i Equitat per fomentar les conductes cíviques a l'espai públic i la bona convivència a la ciutat\nAquest dimecres s'ha lliurat a la Biblioteca Joan Oliva el premi "VNG casa teva!", impulsat per la Regidoria de Convivència i Equitat, a través del Programa d'Animació Educativa (PAE).\nEl premi s'adreça a l'alumnat dels centres de secundària de la ciutat, i consisteix en l'enregistrament d'un vídeo, mitjançant el mòbil o la tauleta, on es difongui un missatge a favor de les conductes cíviques a l'espai públic i la bona convivència a la ciutat.\nEn aquesta segona edició s'hi han presentat 11 treballs, i el jurat ha decidit atorgar dos premis. El vídeo guanyador pel millor missatge ha estat el titulat "I si intentem fer-ho bé? Abans de voler ser respectats comencem nosaltres a respectar els altres", elaborat per un grup de 3r d'ESO de l'Escola El Cim.\nPel que fa a la millor creació audiovisual, el premi se l'ha endut "Pensant en tonteries", del grup d'alumnes de la Unitat d'Escolarització Compartida Geltrú (UEC).\nS'ha obsequiat els dos grups guanyadors amb un lot de llibres gentilesa de les llibreries Llorens Llibres i La Mulassa, i amb dos vals per jugar a Scaparium, que fomenta el treball en grup.\nPer tal d'afavorir la cohesió social, l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú vol fomentar la sensibilització i la presa de consciència cívica sobre la responsabilitat que té la ciutadania vers l'espai públic. La ciutat ha de ser l'espai on tothom pugui desenvolupar en llibertat activitats de lliure circulació, oci, trobada i esbarjo, amb ple respecte a la dignitat i als drets dels altres i a la pluralitat d'expressions culturals, polítiques, lingüístiques i religioses, i de formes de vida diverses existents.\nDes de l'Ajuntament es vol avançar en la promoció del civisme a la ciutat amb accions concretes, com és el cas d'aquest concurs, i en d'altres com dissenyar campanyes de sensibilització o ampliar les accions educatives adreçades a tota la ciutadania.\nLa tercera tinenta d'Alcaldia i regidora de Cultura, Convivència i Equitat, Teresa Llorens, ha volgut agrair a tot l'alumnat la participació en aquest concurs, al professorat per la seva tasca pedagògica, i ha felicitat especialment els i les guanyadores perquè han demostrat "un interès per la vostra ciutat, que contribuirà a fer possible una ciutat per a tothom, on hi tingui cabuda el respecte als altres, a un mateix i a la societat". La regidora els ha animat a seguir participant d'aquests projectes, i els ha convidat a utilitzar eines com el "Project G" catàleg de murs que ha posat en marxa la Regidoria de Joventut per posar diversos murs de la ciutat a disposició dels grafiters.\nEl premi "VNG casa teva!" compta amb la col·laboració del CineClub Sala 1, que participa com a membre del jurat, i de les llibreries Llorens Llibres i La Mulassa.\nPremi VNG casa teva


El Món | 5 motius per fer servir copes menstruals | Vida\n5 motius per fer servir copes menstruals\n"Les copes menstruals han revolucionat la manera en què vivim la menstruació"\nper Thais Duthie 29/01/2016 15:59\nLes copes menstruals són un producte del qual segur que n'hem sentit a parlar: es tracta d'una copa fabricada en silicona mèdica que es col·loca a la vagina i recull la menstruació. Tot i així, sembla la opció més hippy i moltes dones no s'atreveixen a donar-li una oportunitat. Doncs bé: el que és veritat és que les copes menstruals han revolucionat la manera en què vivim la menstruació i s'estan obrint pas i guanyant popularitat a mesura que passa el temps. Jo mateixa he decidir donar el pas i he provat la copa menstrual per primer cop. La experiència ha estat tan positiva que he pensat en explicar-vos tots els seus beneficis en forma de llista.\n1. Higiene per sobre de tot\nEl fet de portar una compresa amb la teva menstruació en contacte amb la vulva no deu ser gaire higiènic. Si fas servir la copa, la teva menstruació en cap moment estarà en contacte directe amb el teu cos. És més neta i evita infeccions fúngiques o uretritis.\n2. La teva butxaca t'ho agrairà\nEl preu d'una copa menstrual es troba entre 15 i 30 euros. Pensa que un paquet de unes quinze compreses ja costa 4 euros... i només et serveix per a un cicle! La copa és reutilitzable i pots fer-la servir durant anys. Per canviar-la, l'has de buidar i netejar amb aigua i sabó neutre. Un cop acabat el cicle, només l'has d'esterilitzar i ja està preparada pel pròxim ús.\n3. Millora les relacions sexuals\nHi ha persones que no mantenen relacions sexuals durant la menstruació, i d'altres que sí. Pel primer cas, la copa és ideal, perquè al portar-la posada es pot tenir sexe, tot i que sense penetració. No taca i sembla que no hi hagi menstruació. Hi ha moltes maneres de mantenir relacions sexuals: estimulació externa, sexe oral... hi ha vida més enllà de la penetració!\n4. Fa mes còmoda la teva menstruació\nSi fas servir compreses o tampons has de tenir cura de canviar-los cada determinat temps. La copa menstrual està disponible en diferents mides i s'adapta al teu cos i a la teva quantitat de menstruació. Pots portar-la posada fins a 12 hores, depenent de la quantitat de la teva menstruació. Durant aquest temps, no notaràs que la portes posada.\n5. Participes en l'ecologisme\nMai has pensat on van totes les compreses i tampons que fas servir? Per fer-nos una idea: una compresa tarda milions d'anys en desaparèixer de la natura. Fes un càlcul ràpid de quantes en fas servir en cada cicle, al llarg de l'any, en tota la teva vida... és moltíssim! La copa menstrual et durarà molts anys i ajudarà el medi ambient.\nSi aquestes 5 raons t'han convençut, et recomano que facis servir una copa menstrual. Utilitzar-la és molt senzill, però cal aprendre: primer, has de mullar-la per que entri millor (si costa, pots fer servir una mica de lubricant); segon, la doblegues dos cops; tercer, la introdueixes a la teva vagina, cap al final. Un cop inserida, la copa s'obrirà i començarà a recollir la teva menstruació.\nHe fet l'experiment i he provat diferents copes. Les meves preferides són Iriscup d'Irisana per la qualitat i el bon funcionament i Ève de Femintimate per la relació qualitat-preu.


manelzaera: Arriba Obama\nAlguna cosa ha canviat? Ahir semblava que sí. Sembla que sí. Milions de persones assistint en directe al jurament del càrrec, llàgrimes als ulls, festa general,... Obama és l'esperança que els EUA deixin de ser la policia del món, l'imperi que fa i desfà sense que ningú li digui res. Això el futur ho dirà i la història ho jutjarà. De moment, les lleis en revisió de l'era Bush queden sense efecte i els tribunals de guerra dels presos de Guantànamo aturats. És un bon punt de partida. Hi haurà qui voldrà establir paral·lelismes amb el canvi d'Aznar per Zapatero. Paral·lelismes inevitables. Paral·lelismes interessats. Tan de bo Obama li doni una lliçó a Zapatero de compliment d'allò que es promet. No s'hi vala complir al principi i després anar modulant el discurs segons vénen les coses, com si allò promès no existís -diguem-li Estatut, per exemple-.\nEl web de la Casa Blanca s'ha renovat només arribar-hi Obama. La Casa Blanca ara té un bloc. Ja l'anomenen el primer President 2.0 -quina mania-. Estic segur que la constància en l'ús de la xarxa per mantenir el contacte amb la societat no desapareixerà, com passa amb els polítics de casa nostra. El temps dirà.\nEtiquetes: EUA, Obama, política\nUbicació: Washington, DC, USA


Diners públics per a les necessitats socials: No paguem el seu deute! | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Diners públics per a les necessitats socials: No paguem el seu deute!\nPOLÍTICA. Article d’opinió de Lluita Internacionalista signat per en Josep Lluís del Alcázar.\nEl govern espera el mannà dels fons europeus per pal·liar la situació. A finals de gener, aconseguia amb l’ajuda de Vox validar el decret de repartiment dels fons. A mitjans de març, i per al capítol de reconstrucció econòmica amb una aportació de 58.000 milions, les grans empreses (Iberdrola, Repsol, ACS …) ja havien presentat projectes per valor de 123.000, és dir, del 212%.\nLa Unió Europea ha renovat els titulars de fa 10 anys: ja no es parla d’austeritat ni de que hem viscut per sobre de les nostres possibilitats, ara es posa una cara més amable per parlar de reconstrucció, d’economia verda, sostenible, de futur, però el pla difereix poc del que fa una dècada va rescatar la banca i grans empreses i que vam acabar pagant tots i totes. Next Generation UE, és el «major paquet d’estímul mai finançat» amb 750.000 milions d’euros.\nA l’estat espanyol, segon receptor, li arribaran 140.000 milions d’euros, dels quals la meitat passaran a engrossir el deute públic. I el «govern més progressista de la història», amb comunistes com ministres, es limita a embellir amb eslògans com «que ningú es quedi enrere» la legalització d’aquesta enorme transferència de capital a mans privades. Els destinataris dels diners: la banca que fa d’intermediària i es queda la seva part i les grans empreses; però el deute l’acabarem pagant una altra vegada amb retallades, la classe obrera i els sectors populars.\nA pocs dies de presentar el pla que permeti reactivar els fons, el vicepresident de la Comissió Europea Valdis Dombrovskis, ja adverteix de les condicions: «Una reforma integral i ambiciosa del mercat laboral és la primera prioritat». Les exigències de Brussel·les es completen amb pensions i unitat de mercat. És a dir, més flexibilitat empresarial, que vol dir més precarietat i / o acomiadament lliure. Retallades en pensions, que ja s’ha posat en marxa amb les recomanacions del Pacte de Toledo, i més garanties per a la lliure circulació de capitals.\nI davant els tancaments prima el corporativisme i la desmobilització imposada pels sindicats: 1) acceptació del tancament a canvi de diners per a les indemnitzacions i compromisos abstractes de reindustrialització i 2) la signatura per separat de les condicions per a l’empresa principal, deixant abandonades a les subcontractes a la seva sort.\nEls diners públics per a les necessitats socials: sanitat, serveis socials i educació: 100% públics. Ni un euro públic per subvencionar les grans empreses privades\nBarcelona Diari Sant Quirze diners publics+necessitats socials ERTO fons europeus Intermon Oxfam Josep Lluís del Alcázar Lluita Internacionalista News SQ PSOE-UP Valdis Dombrovskis\t2021-04-15


El compositor, lletrista, músic, arranjador i director d’orquestra Joan Vives © David Ruano\nPer Redacció TheNBP | 18 Nov 2020\nVives (Barcelona, 1953) és un reconegut compositor i lletrista amb una gran trajectòria professional vinculada a la composició per a mitjans audiovisuals i teatre\nEl consell territorial de la Societat General d’Autors i Editors (SGAE) a Catalunya ha triat com a nou president el compositor, lletrista, músic, arranjador i director d’orquestra Joan Vives. L’òrgan representarà tots els socis de l’entitat a Catalunya durant els propers quatre anys i estarà integrat per nou membres més, com la compositora Guilia Valle i la guionista Carmen Fernández.\nVives (Barcelona, 1953) és un reconegut compositor i lletrista amb una gran trajectòria professional. Ha dedicat la seva carrera a la composició per a mitjans audiovisuals i teatre. És autor de la música i la lletra de diverses obres de teatre musical i col·laborador habitual de les companyies Dagoll Dagom i La Cubana. Ha creat les bandes sonores de més de vint pel·lícules i també les sintonies de capçalera de les emissores Catalunya Ràdio i Catalunya Música, entre moltes d’altres.\nEl nou president ja havia estat part del consell territorial de la SGAE a Catalunya quan es va posar en marxa, entre 2013 i 2015, i també ha estat membre de la junta directiva i el consell de direcció de SGAE i el patronat de la Fundació SGAE en diverses legislatures.\nEn la seva nova etapa, Vives espera “incidir i aprofundir en la divulgació i la importància del coneixement dels principals trets de la propietat intel·lectual i el dret d’autor en el conjunt de la societat”. En aquest sentit, creu que és indispensable que els actuals membres del consell reflexionin sobre “la unió del sector cultural, com les dificultats afegides per l’actual situació sanitària han sigut especialment greus i serioses amb un món que nodreix de talent creatiu a tota la societat”.\nEls consells territorials es van crear l’any 2012 amb la intenció d’apropar l’entitat als socis dels diversos territoris. Entre els seus objectius hi ha canalitzar les inquietuds i les demandes dels associats, tirar endavant iniciatives en defensa dels seus interessos i promoure’n el repertori. Andalusia, Canàries, Catalunya, Galícia, Madrid, el País Basc i el País Valencià compten amb consells territorials.


Forma part de Zumzeig Cinecooperativa\nThe project already has raised € 4.700 from Fundación Goteo\nGràcies, gràcies, gràcies de tot cor!\nPòster exclusiu dissenyat per la impremta Col·lectiva Can Batlló + Bossa Zumzeig\nUn pòster en edició limitada d'una de les nostres pel·lícules en cartellera, dissenyat per la impremta Col·lectiva Can Batlló + una tote bag del cinema. A recollir a la taquilla del cinema\nEntrada individual per a una visita guiada a cabina a càrrec del nostre projeccionista + una sessió especial de cinema sorpresa. Heu entrat mai a la cabina d‘un cinema? Heu tocat mai pel·lícula? Sabeu com es projecta? El Zumzeig és un dels pocs cinemes a Barcelona que encara projecta en analògic. Aprofiteu per descobrir els nostres secrets més íntims! Pots triar entre aquestes dues dates per realitzar l'activitat: diumenge 27 de maig a les 21:00 o diumenge 10 de juny a les 21:00\nEntrada + Bossa Zumzeig\nUna entrada per a gaudir de la pel·lícula que tu vulguis + una tote bag del cinema. A recollir a la taquilla del cinema\nEntrada doble + Bossa Zumzeig\nEntrada doble per a gaudir de la pel·lícula que tu vulguis + una tote bag del cinema. A recollir a la taquilla del cinema\nAnima't amb el cinema infantil!\nEntrada doble per a nen/a i acompanyant + berenar. Projecció d'un film d'animació amb presentació sobre el llenguatge 'stop-motion' a càrrec del nostre projeccionista i animador artesanal. A la sortida, us espera un berenar al bar. Pots triar entre aquestes dues dates per realitzar l'activitat: dissabte 26 de maig a les 18:00 o dissabte 9 de juny a les 17:00\nUn vespre al Zumzeig\nEntrada doble + 2 canyes + 2 tapes. Vine a conèixer-nos! Acompanya't de la persona que més desitgis a veure una pel·lícula i continuar la vetllada al bar. Pots venir el dia que et vingui més de gust.\nCarnet d'amiga/amic de Zumzeig jove (15-21 anys)\nAmb aquest carnet tens dels mateixos avantatges que el carnet d'amic/amiga, però a preu reduït. Durant un any podràs gaudir de: 6 primers entrades al cinema gratis, descomptes en les entrades a partir de la setena (sessions d'estrena a 4€ i sessions paral·leles a 3€), promocions i descomptes al bar del cinema i altres entitats afins, activitats exclusives i pertinença a l'assemblea d'amigues i amics del Zumzeig. A recollir a la taquilla del cinema\nAmb aquest carnet especial per a les sessions infantils, els nens i nenes podran gaudir durant tot un any d'entrades a 3€ i entrades a 5€ per a dos acompanyants adults a cada sessió, a més de sessions especials, tallers i altres activitats exclusives. A recollir a la taquilla del cinema\nCarnet d'amiga/amic de Zumzeig\nAmb el nostre carnet, durant un any podràs gaudir de: 6 primers entrades al cinema gratis, descomptes en les entrades a partir de la setena (sessions d'estrena a 4€ i sessions paral·leles a 3€), promocions i descomptes al bar del cinema i altres entitats afins, activitats exclusives i pertinença a l'assemblea d'amigues i amics del Zumzeig. A recollir a la taquilla del cinema\nLloguer privat de sala per a curtmetratges\nVols estrenar el teu curt en pantalla gran i amb la millor qualitat d'imatge i so? Vine al Zumzeig! Tindràs la sala de projecció a la teva disposició per mitja hora i la teva obra lluirà com es mereix. Horari a convenir amb l'equip del cinema.\nPour € 190\nLloguer privat de sala d'una hora\nSi necessites organitzar una estrena, reestrena, passi amb el teu equip tècnic o amb premsa, o una prova tècnica de DCP, posem a la teva disposició la nostra sala de projecció durant una hora. L’espai de bar de l’entrada t'ofereix, a més, la possibilitat d’intercanviar impressions sobre la projecció en un entorn tranquil i confortable i proveir al públic assistent amb refrescos diversos o servei de càtering, a convenir amb l’equip de restauració del cinema. Validesa d'un any en horari no comercial i a convenir amb l'equip del cinema.\nLloguer de sala per dues hores\nSi necessites organitzar una estrena, reestrena, passi amb el teu equip tècnic o amb premsa, o una prova tècnica de DCP, posem a la teva disposició la nostra sala de projecció durant dues hores. L’espai de bar de l’entrada t'ofereix, a més, la possibilitat d’intercanviar impressions sobre la projecció en un entorn tranquil i confortable i proveir al públic assistent amb refrescos diversos o servei de càtering, a convenir amb l’equip de restauració del cinema. Validesa d'un any en horari no comercial i a convenir amb l'equip del cinema.\nJosé Luis Vila Leirós\n<iframe frameborder="0" height="492px" src="//fr.goteo.org/widget/project/forma-part-de-zumzeig-cinecooperativa?lang=fr" width="300px" scrolling="no"></iframe>


Pagament ajornat o fraccionat\nInicio -> Servicis municipals -> Recaptació -> Tràmits Tresoreria - Recaptació\nObtindre l'ajornament o el fraccionament del pagament de deutes tributaris i altres ingressos de dret públic.\nEls obligats al pagament dels deutes.\n- Sol-licitud de l'interessat formulada presencialment en la oficina de Recaptacio (1 planta).\n- Firma de la compareixença, formulari de domiciliació i comunicació de les condicions de l'ajornament/fraccionament de pagament. En el cas que l'ajornament/fraccionament no s'aprove en eixos termes, el sol-licitant rebrà la corresponent notificació.\n- Pagament per domiciliació dels terminis resultants.\nEn qualsevol moment anterior a la notificació de l'acord d'alienació dels béns embargats, si és el cas\n- Import mínim ajornable: 350,00 euros de principal per quota liquidada.\nLes quotes resultants es pagaran per mitjà de la seua domiciliació bancària en el compte corrent que es designe per l'interessat.\n- Compte obert en una entitat financera per a domiciliar el pagament.\nEl pagament podrà domiciliar-se en compte bancari que no siga de titularitat de l'obligat, sempre que s'acredite que el titular del dit compte autoritza la domiciliació.\n- Garantia, en el cas de deutes que, en el seu conjunt, excedisquen de 6.000 euros.\n- Document d'identitat de l'obligat al pagament, en el cas que ho sol¿licite el mateix.\n- En cas de representant o autoritzat, l'escriptura de poders o autorització firmada per autoritzant i autoritzat, la còpia del document d'identitat de l'obligat al pagament i el document d'identitat i domicili de comunicació del representant o autoritzat.\n- Dades del compte de domiciliació (amb els 20 dígits). Si el compte no és titularitat del sol-licitant o de l'obligat al pagament, l'autorització del titular per a domiciliar el pagament en eixe compte i la còpia del document d'identitat d'eixe tercer.\n- Garanties. Queden dispensades de l'obligació d'aportar garantia amb motiu de la sol-licitud d'ajornament o fraccionament, els deutes que en el seu conjunt no excedisquen de 6.000 euros, excepte els dèbits de taxes per retirada de vehicles de la via pública, que requeriran garantia en tot cas.\nDe dillins a divendres de 9 a 14 hores\n- Reial Decret 939/2005, de 29 de juliol pel qual s'aprova el Reglament General de Recaptació.\n- Reial Decret Legislatiu 2/2004 de 5 de març, que aprova el Text Refós de la Llei Reguladora de les Hisendes locals\n6.03.07-Instància AJORNAMENT FRAC.