Cistitis idiopatica perros\nPava futbol castelldefels\nPenes fotos futbolistas\nSantander resultados futbol liga\nVoluntaris per al futur; aquesta entitat es va crear a mataró arran de la participació en els jocs olímpics i paralímpics de 1992 per mantenir l’ esperit que els va caracteritzar. Conductor/ a de furgoneta petita. Voluntariat covid- 19 a mataró: la força de les persones. Al registre municipal d’ entitats de mataró hi ha més de 700 associacions i entitats de tot tipus: culturals, esportives, educatives, de cooperació. Promoure xarxes de solidaritat comunitària autoorganitzades, coordinar i posar en contacte les persones voluntàries amb les entitats i fer una crida a la cessió de material d’ autoprotecció són els tres eixos que es coordinen des del punt de voluntariat ( agència de suport i serveis a les entitats). 882 likes · 15 talking about this. Projecte de voluntariat social de. Voluntariat per la llengua consorci per a la normalització lingüística llengua catalana cnl del maresme òmnium maresme plataforma per la llengua maresme. La campanya ‘ fem voluntariat, fes voluntariat’ vol atreure persones que dediquin el seu temps i energia a millorar la ciutat converses en català amb nouvinguts, ensenyament d’ anglès a alumnes d’ eso en situació socioeconòmica difícil, suport a activitats esportives per a persones amb discapacitat, neteja de boscos, atenció a la.\nCampanya captació voluntariat: a creu roja mataró - sant andreu de llavaneres necessitem aproximadament l' incorporació d' uns 20 voluntaris/ es per a socors i emergències, si vols saber que fem el dijous 26 estarem al tecnocampus i a les 12 farem un simulacre amb ferits i evacuacions, a més posarem un estand de captació de voluntariat. Anuncis caritat i voluntariat: anuncis comunitat bcn, caritat i voluntariat classificats gratis segona mà i nous a mataró, barcelona, bcn > comunitat bcn, caritat i voluntariat i molt més. Dimecres - 12 el comerç just i el consum responsable. Els voluntaris constitueixen un col· lectiu de suport fonamental per complementar la tasca de l' equip de professionals del centre, atès que contribueixen a millorar la qualitat de vida de les persones ingressades fent- los companyia i donant- los suport emocional, a més de proporcionar- los una atenció. El consorci sanitari del maresme té un programa de voluntariat a l' hospital de mataró. La festa del voluntariat de mataró, un espai lúdic on persones voluntàries i membres d' entitats comparteixen experiències, se celebrarà el divendres 4 de desembre a les 21 hores amb l' emissió d' un programa de televisió i ràdio a mataró audiovisual. Si todavía no sois voluntarios, tendréis que esperar hasta que podamos volver a organizar sesiones de incorporación. Càritas interparroquial de mataró necessita voluntaris : monitor/ a de cuina bàsica. 882 likes · 17 talking about this. 365 ( mataró ràdio: ) convidada: pilar gonzalez agàpito presenten: núria gómez i sandra cabrespina col· laboren: marta gomez i maria asmarat documentació: núri.\nFes voluntariat', que comença abans del 5 de desembre i s' allarga també més enllà d' aquesta data simbòlica. Cinefòrum i reflexions sobre voluntariat. - cnl de barcelona. Participa en diversos àmbits: cultural, esportiu, medioambiental, social i de protecció civil. Government organization. Del 8 al 29 de març, les entitats inscrites en el registre municipal d' entitats de la ciutat i que reuneixin els requisits poden sol· licitar subvenció a l' ajuntament de mataró en els àmbits de l' atenció social, gent gran, salut pública, igualtat, joventut, educació per a la ciutadania global, ensenyament, cultura i esports. A mataró, se celebra la campanya ' fem voluntariat. Com cada any, celebrem el dia del voluntariat amb una festa dedicada a totes les persones que realitzen tasques de voluntariat a la ciutat de mataró. • conèixer els diferents àmbits de les entitats de voluntariat, projectes existents a mataró. Compare prices & save money with tripadvisor ( world' s largest travel website). Els objectius d’ aquest taller són: • definir el concepte del voluntariat, en el sentit més ampli del mot, i reflexionar- hi.\nSocietat protectora d' animals de mataró - org adreces: serveis centrals: carrer sant cugat, mataróbarcelona). Fes- te voluntari vxl i descobreix aquesta màgia! La festa comptarà amb les actuacions del cantautor mataroní joan lorente i de l' aula de teatre de l' ajuntament de mataró. Voluntariat llengua maresme, mataró. A 2/ 4 de 6 de la tarda a la biblioteca caixa laietana, sobre els valors del voluntariat. Centre catòlic de mataró - la rieramataró - cat- telf.\nVolem ser una entitat de referència a l’ àmbit del voluntariat de la ciutat per: promoure l’ intercanvi de coneixements amb altres entitats de voluntariat. Cat; portal d' entitats i punt del voluntariat. El voluntariat al maresme. Posem al servei del teixit associatiu de la ciutat un espai per donar resposta als dubtes que tenen les entitats, orientar- les sobre la millora de la gestió interna, i potenciar el teixit associatiu entre la població. Què és l’ agència de suport i serveis a les entitats? Benvinguts al facebook del cor ciutat de mataró! Nova sessió del el de trobada del voluntariat per la llengua vxl de barcelona.\nTambé hi ha un seguit d’ activitats per posar en valor i reconèixer la tasca de les persones voluntàries de la ciutat que tant en la primera onada de la covid- 19 com ara, amb la segona, han demostrat més que mai la seva força i. Amb una trajectòria de 15 anys d’ experiència el projecte de voluntariat manté l’ objectiu d’ estimular i enfortir el sentiment de solidaritat de la ciutadania procurant el benestar físic, emocional i social de les persones i les seves famílies que es troben en una situació de vulnerabilitat o risc d’ exclusió social. Promoure l’ esperit del voluntariat entre la ciutadania. Convocatòria de subvencions municipal. Tripadvisor checks up to 200 sites to help you find the lowest prices. El 5 de desembre és el dia internacional del voluntariat. A 2/ 4 de 6 de la tarda al col· legi salesians, xerrada a càrrec d' arcadi oliveras. Cor ciutat de mataró. El cnl del maresme va participar divendres passat, amb el programa voluntariat per la llengua, en la festa del voluntariat que va organitzar l' ajuntament de mataró per reconèixer la tasca de les persones voluntàries a la ciutat, al casal aliança.\nFomentar la integració de persones amb discapacitats. Title: voluntariat a mataró fotos 23 maig, author: helena fernández lópez, name: voluntariat a mataró fotos 23 maig, length: 6 pages, page: 1, published: issuu company logo issuu. L' objectiu de la campanya és doble. Si t’ interessa el voluntariat i vols aprofundir en les seves possibilitats, aquest és el teu taller! Els joves entre 16 i 20 anys no tenen coneixements de les opcions de voluntariat a mataró, per tant, no hi poden participar i no se' n poden beneficiar de tots els valors i les experiències que aporta i això fa que desconeguin una part de la societat i tinguin una visió de la. More voluntariat a mataro images. Para más información, escribir a org si sois voluntarios antiguos pero no habéis asistido a las nuevas formaciones, podéis venir a ejercer vuestro voluntariado siempre y cuando firméis el nuevo compromiso y os. Descripció de l’ activitat: la fundació iluro cerca una persona per a col· laborar en un projecte que té per objectiu reforçar i estimular la memòria de la gent gran, a través d’ exercicis pràctics, alhora de potenciar l’ autoestima i la relació social entre el grup. Aquest # santjordi les parelles lingüístiques del # vxlcat compartiran la seva estima pels llibres i la llengua a través de la conversa. La festa del voluntariat se celebrarà el dia 4 de desembre amb l' emissió, a les 21 h, d' un programa de televisió i ràdio a través de mataró audiovisual. Potenciar el coneixement i l’ estima vers la ciutat i els seus ciutadans.\n6 tarda a la fundació hospital. 98 - entitat fundada el dia 1 de novembre de 1884 - medalla d' or de la ciutat de mataró - creu de sant jordi pels 100 anys de “ els pastorets de mataró” de sala cabanyes - inscrita al registre d' entitats de la generalitat de catalunya amb el núm. Hora del conte especial. Tertúlia d’ història núm. Treballadora social jubilada ó en actiu que que disposi de unes hores per fer voluntariat. Si decideixes ser voluntari o voluntària, els teus coneixements, capacitats, temps, compromís i esforç faran possibles molts canvis en el teu entorn. De l' altra, incentivar que hi hagi més persones que vulguin sumar. En aquest vídeo apareixen diferents persones de mataró que fan activitats gràcies a les persones voluntàries de diferents entitats i associacions de la ciutat. A 503 els agrada · 1 en parlen. Pràctiques i voluntariat les pràctiques permeten a les persones exercitar en un context laboral real, en empreses o entitats, tot allò que han après formant- se. Entitats que dinamitzen la ciutat amb activitats, serveis, formació, etc.\nEl consorci sanitari del maresme té un programa de voluntariat a l' hospital de mataró. 5 febrero, diego actualitat, captació de fons, comunicació, cursa, drets dels infants, grups locals, participació, voluntariat a l’ escola maristes valldemia de mataró, després de molts anys amb un mateix format de setmana solidària per treballar els valors solidaris amb els alumnes, aquest any hem canviat i ens hem llançat a. Activitat de ciutadania activitat d' educació visual i plàstica maresme oncològic els bombers creu roja el voluntariat a mataró fundació el maresme banc del temps spam acpp.\nAtletico gato juan\nInversion sujeto pasivo art 84 liva\nEdad minima para entrar a caldea\nApoyos en discapacidad\nLa mansion com\nIsglt2 nombre comercial\nFp educacion infantil online\nColombiana serie prepago\nTorneo futbol 7 la sexta\nEl cae se renueva\nVer guerra de papas online\nCuriosidades del ukelele\nResultados de futbol liga santander


El pla de xoc contra el frau fiscal genera 56 milions – elcomunista.net\nInicio » CATALÁ » El pla de xoc contra el frau fiscal genera 56 milions\nBARCELONA.- El pla de lluita contra el frau fiscal impulsat l’any 2016 per l’Institut Municipal d’Hisenda (IMH) ha permès recuperar 56 milions d’euros, dels quals la majoria provenen de grans empreses i companyies i es podran destinar a despesa social. Aquesta reducció de la bretxa fiscal, la diferència entre el que es declara i el que s’hauria de declarar, és fruit de la dotació de més recursos a l’IMH i d’una millor coordinació entre aquesta entitat i les agències tributàries catalana i espanyola.\nConcretament, s’ha incrementat en un 10% el personal inspector i d’atenció a la ciutadania de l’IMH i s’han fet plans de formació per especialitzar més els professionals.\nEl nou paradigma de gestió municipal prioritza el control de la tributació dels grans contribuents i ha permès liquidar 23,6 milions d’euros d’impostos no declarats per companyies elèctriques (4 milions), grans superfícies comercials (2 milions) o empreses constructores (9 milions).\nEl creuament de dades fiscals amb les altres agències tributàries ha permès recuperar 33 milions provinents d’embargaments de les devolucions de l’Agència Estatal d’Administració Tributària (AEAT) i detectar uns 10 milions d’euros d’impagaments de l’impost municipal per a la recollida comercial de residus de 21.000 empreses, donades d’alta a l’impost d’activitats econòmiques (IAE).\nAl marge d’això, s’ha publicat la llista de morosos amb deutes de més d’un milió d’euros, que s’actualitzarà anualment i que consta d’un únic deutor, la promotora immobiliària Sacresa Terrenos 2, SL, amb 1,6 milions d’euros .\nEl percentatge de recaptació sobre el total liquidat a Barcelona és del 94,5%, superior al d’altres ciutats de l’Estat com ara Madrid (89,1%), València (88,4%), Zaragoza (87,3%) o Sevilla (62,2%).


El Circ Cultura i patrimoni dilluns, 22 d'octubre de 2018\nEn el marc del Festival Internacional de Fotografia SCAN Tarragona 2018, es presenta l’exposició ‘Treball i lleure a Tarragona, ara fa cent anys’, la tercera edició d'El llegat dels fotògrafs de Tarragona, un cicle d'exposicions que té com a objectiu donar a conèixer l’obra dels fotògrafs tarragonins que ja forma part del patrimoni cultural de la ciutat. La mostra produïda i coordinada pel Centre d’Imatges de Tarragona / L’Arxiu, s’inaugura dimecres dia 24 a les 19 h, a la seu de L’Arxiu (M2, Avinguda Vidal i Barraquer) durant l’acte, José Carlos Suárez, professor d’Història de l’Art de la URV, presentarà l’audiovisual ‘Els inicis del cinema a Tarragona’.\nL'atleta Llorens fent un llançament de martell davant la mirada del jutge, any 1926. Hermenegild Vallvé. Centre d?Imatges de Tarragona / L'Arxiu.\nL’exposició compta amb més de seixanta imatges captades a la ciutat entre 1905 i 1927 per fotògrafs professionals com Gerard Chinchilla, Pere Pallejà i Hermenegild Vallvé, i també per d’altres que provenen de fons particulars com els de Lluís Delclós, Josep Gramunt, Joan Micó i la família Serres Cirujeda. Totes elles il·lustren els canvis que es varen registrar en aquelles primeres dècades del segle XX.\nL’essència i les característiques més significatives del segle XX, es trobaran, en bona part, gairebé sintetitzades en els primers vint-i-cinc anys del període. Tarragona, especialment a partir de 1918, ara fa cent anys, va viure de ple una de les característiques principals dels inicis del segle XX: la introducció i la progressiva implantació dels avenços tècnics en la societat i, en conseqüència, van transformar el món del treball. Nous sistemes de producció i de distribució que durant molts anys encara van conviure amb els models tradicionals.\nD’altra banda, la reducció de jornada laboral comportà canvis en la percepció col·lectiva de l’ús del temps de lleure que possibilitaren l’increment progressiu tant de la pràctica com de la contemplació de l’esport, o bé l’aparició de nous espectacles de masses, com el cinema. Tot i que, els salaris baixos i l’explotació del treball femení i infantil encara es mantindran durant uns quants anys, l’aprovació l’any 1919 del decret que establia la jornada laboral màxima de 8 hores diàries i de 48 hores a la setmana va afavorir una nova percepció col·lectiva del temps de lleure. Les noves activitats d’oci s’afegiren a les festes tradicionals i l’habitual passeig dominical per la Rambla.\nTarragona, capital de la fotografia


·....·.·....·.·.·.... A JOC DE DAUS: de gener 2016\n"Vivim aquí en aquesta terra,\ntots som fruits d'aquesta terra,\nla terra ens alimenta:\nen ella creixem, tija i flor,\ni quan morim\nens marcim en la terra.\nTots som fruits de la terra:\nMengem de la terra\nla terra ens menja."\nAquesta cançó - poema, explica la visió de reciprocitat que tenien entre els humans - la natura - els deus. La Terra per ells no només era un jardí que els alimentava, sino també una boca amb fam, expressant així la gana còsmica dels deus, que exigien ser alimentats amb humans. Sovint recordem d'altres cultures, només aquelles coses que ens semblen més inexplicables, i així ens perdem altres visions, altres colors, altres mons...\nPublicat per Ada a 20:29 7 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Antropologia, Cançons, dibuixos\nDiuen, que una persona li va preguntar a un savi:\n- Saps el què m'ha dit el teu amic de tu?\n-Espera, - va interrompre el savi- passa primer allò que m'has de dir per tres filtres.\n- Tres filtres?\n- Si: avans de dir qualsevol cosa és necessari passar-ho per tres filtres. El primer és el filtre de la veritat. Estàs segur de que això és veritat?\n- No, només ho vaig escoltar.\n- És a dir, que no saps si és veritat o no. Passem el segon filtre; el filtre de la bondat. Em vols dir alguna cosa bona del meu amic?\n- No, tot el contrari...\n- Aleshores, - va continuar el savi- em vols dir alguna cosa dolenta que ni tan sols estàs segur de si és veritat o no. Provem el tercer filtre, el de la utilitat. És necessari per a mi escoltar allò que m'has de dir? - Serà precís? -...\n- No, la veritat és que no tens necessitat de fer-ho.\n- Bo, - va concloure el savi- si en allò que em vols contar no hi ha veritat, ni bondat, ni utilitat... Per a què dir-ho, doncs?\nPublicat per Ada a 19:58 10 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Contes, dibuixos\nPublicat per Ada a 19:08 11 comentaris:


Villa Ayghedzor Erevan Armènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAyghedzor Street 23, Arabkir, Erevan, Armènia, 0012 - Veure al mapa\n"Spacy rooms and hotel full of altmodisch atmosphere"\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Ayghedzor és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Erevan. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Erevan. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Villa Ayghedzor és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Erevan.\nTots els tipus de viatgers (31) Parelles (8) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (1) Grups (14)


El temps a Palamós: Dimarts 17 de juliol: el sol i la calor recuperen el seu lloc\nDimarts 17 de juliol: el sol i la calor recuperen el seu lloc\nCúmuls decoratius apareguts el passat dimarts 17 de juliol al migdia. Font: càmera web de Sant Daniel (Calonge i Sant Antoni).\nL'estabilitat atmosfèrica pròpia de l'estiu va retornar després de la breu pausa que s'havia pres el dia anterior. El sol i la calor van ser els protagonistes del passat dimarts, amb el permís d'alguns cúmuls decoratius que van aparèixer al migdia. La temperatura màxima va pujar amb força i va marcar 32,9 ºC a Sobrestany, 32,9 ºC també a Les Olives, 32,1 ºC a La Bisbal d'Empordà, 31,7 ºC a Monells i 31,2 ºC a La Tallada d'Empordà.\nMés dades meteorològiques del passat dimarts 17 de juliol del 2018 a Palamós., temperatura màxima 27,3 ºC, mínima 19,6 ºC. Estat del cel dominat pel sol., al matí s'observaren de 0/8 a 2/8 Ac., al migdia-primeres hores de la tarda aparició de 1/8 a 3/8 Cu i Sc., a la tarda-vespre s'observaren de 1/8 a 3/8 Ci i de 0/8 a 2/8 Sc i St.\nVent: fins les 09:30h hi va haver vent del NO, O i SO, a 2-5 km/h de mitjana o vent en calma., a partir de llavors s'aprecià vent del ESE, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de les 12:30h vent de direcció ESE, SE i SSE, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de les 18:00h bufà vent del SO, SSO, S i SSE, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de les 22:30h vent del OSO, O i ONO, a 2-5 km/h de mitjana o vent en calma.\nEstat de la mar amb marejol., mar endins hi havia de forta maror a maror (onatge sig. de 2,11 metres a les 07:00h davant del cap de Begur, de 1,29 metres a les 12:00h i de 0,7 metres a les 18:00h)., alçada màxima de l'onatge 4,06 metres a les 08:00h.\nPressió atmosfèrica màxima 1017hPa, mínima 1015hPa. Humitat relativa màxima 90%, mínima 67%. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nRestes de núvols baixos el passat dimarts 17 de juliol a primeres hores de la tarda. Font: http://palamos.cam\nCom sempre, si ens fixem amb més detall en les temperatures màximes que van tenir lloc el passat dimarts 17 de juliol al Baix Empordà, es veu com aquestes van pujar a major o menor ímpetu segons l'indret.\nPer exemple, a La Bisbal d'Empordà la màxima va ascendir 2,7 ºC respecte el dilluns, a La Tallada d'Empordà va pujar 2,6 ºC i a Monells la màxima fou 2,5 ºC més alta.\nL'excepció es va donar a Palamós, ja que la màxima va baixar 0,4 ºC.\nEn aquest sentit, els 32,9 ºC de Sobrestany i de Les Olives van ser la màxima més alta del dia, per contra, els 27,3 ºC de Palamós van ser la màxima més baixa.\nSi ens fixem en la temperatura mínima, podem comprobar com aquesta va variar poc respecte el dilluns i, a més, els canvis van ser diferents segons el punt que mirem.\nPer exemple, a Torroella de Montgrí la mínima va ascendir 0,5 ºC respecte el dia anterior i a Castell d'Aro va pujar 0,4 ºC, per contra, a La Bisbal d'Empordà va baixar 1,1 ºC i a Monells baixà 0,6 ºC.\nEls 16,5 ºC que hi van haver a Monells van ser la mínima més baixa de la jornada, per contra, els 20,4 ºC de Sant Feliu de Guíxols es quedaren com a mínima més alta. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat dimarts 17 de juliol al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nLa Bisbal d'Empordà 32,1 ºC (16,8 ºC)., Monells 31,7 ºC (16,5 ºC)., La Tallada d'Empordà 31,2 ºC (17,5 ºC)., Torroella de Montgrí 30,6 ºC (17,6 ºC)., Castell d'Aro 29,9 ºC (18,4 ºC).


les noves directrius redefineixen els anys de naixement per als millennials, gen-x i 'post-millennials' - Article\nSents parlar de Millennials, de la generació X i dels Baby Boomers tot el temps, però no sempre queda clar qui forma part d’aquests grups. De fet, tots aquests termes són construccions socials bastant no oficials fora dels Boomers; el cens dels Estats Units [PDF] els defineix com la generació de persones nascudes entre 1946 i 1964. Ara, el Pew Research Center vol donar més estructura a aquests sobrenoms generacionals amb un nou conjunt de pautes que estableixen a on pertany cada persona en funció del seu any de naixement. Això és el que han pensat:\nLa generació silenciosa: Nascut el 1928-1945 (73-90 anys)\nBaby Boomers: Nascut 1946-1964 (54-72 anys)\nGeneració X: Nascut 1965-1980 (38-53 anys)\nMillennials: Nascut el 1981-1996 (22-37 anys)\nPost-mil·lenaris: Nascut el 1997-actualitat (0-21 anys)\nA més de definir els anys de naixement de Boomers i Gen-X'ers, Pew va centrar-se principalment en aquesta investigació per posar de manifest on acaben els Millennials i comença la generació encara no anomenada 'Post-Millennial'. El nou tall mil·lenari del 1996 és important perquè apunta a una generació prou vella per haver experimentat i comprès l’Onze de Setembre, mentre també troba el seu camí a la recessió del 2008 com a adults joves.\nEls nascuts entre el 1981 i el 1996 hauran estat afectats per la recessió econòmica de nombroses maneres: alguns haurien tingut un impacte en la seva carrera inicial, mentre que d’altres haurien influït en la seva educació (potser a través de costos de matrícula prohibitius o d’un canvi important per trobar un camp amb feines). El president del Centre d'Investigació Pew, Michael Dimock, va dir que l'efecte de la recessió sobre els Millennials i el 'començament lent' inicial de les seves carreres 'serà un factor de la societat nord-americana durant dècades'.\nLa tecnologia també juga un factor en les línies divisòries entre generacions. L'estudi dóna un exemple que els membres més antics del 'Post-Millennial' haurien tingut deu anys quan es va introduir l'iPhone, mentre que molts Millennials encara tindran records de fixos, tons tàctils i telèfons rotatius. Com que la tecnologia juga un paper més global a les nostres vides, aquests desenvolupaments socials es consideren una distinció prou gran per traçar línies generacionals. Dimock assenyala Baby Boomers com una generació que va veure com la televisió es convertia en dominant, la generació X va experimentar una revolució informàtica i els Millennials van créixer en una època en què Internet es convertia en una nova forma de vida.\nLes noves directrius de Pew alteren algunes altres que es van presentar abans. Alguns han posat la generació Millennial del 1982 al 2004 (convertint-la fàcilment en la generació més llarga), mentre que d’altres haurien volgut acabar-la a principis dels 90.\nEn establir aquestes directrius, també sembla que el 'Xennial' s'ha esborrat de l'existència. Es tracta d’una microgeneració que englobava els nascuts entre el 1977 i el 1983: es van identificar com a persones que van créixer en un món pre-digital i que després es van adaptar a la tecnologia actual. Si això t'inclou, ara ets un gen X'er a final de període o un veterà gris del clan Millennial.\nEl mateix Dimock deixa clar que aquests 'punts de tall no són una ciència exacta'. Simplement són eines per analitzar els diferents canvis en com viuen els grups d’edat el món: social, econòmica, política i tecnològica.\ndades divertides sobre els estudis universals de hollywood


Marià Fortuny - Turisme\nreus art pintura arts(escultura arquitectura...) personatges tinet tinet tinet\nMarià Fortuny i Marsal (Reus, Baix Camp, 11 de juny de 1838 - Roma, 21 de novembre de 1874), també conegut com Marià Fortuny i Carbó, va ser un pintor i gravador català. Va ser un dels màxims representants de l'orientalisme a Catalunya.\nEl seu descobridor fou el seu avi, i el seu mestre el pintor reusenc Domènec Soberano. El 1852 es va traslladar a Barcelona, on va estudiar Belles Arts a l'Escola de la Llotja. Des de 1853 va assistir a classes privades de Claudi Lorenzale, qui amb Pau Milà i Fontanals són dos dels seus mestres més influents. El 1858 es va traslladar pensionat a Roma on estudia la figura humana a l'Acadèmia Giggi. El 1860 va esclatar la Guerra d'Àfrica i la Diputació de Barcelona li va encarregar pintar escenes de la victòria que es pressentia. El general Joan Prim, també de Reus, el va acollir. En aquesta època va pintar obres costumistes i obres bèl·liques, com La Batalla de Tetuán, esdevenint un dels màxims representants de l'orientalisme a Catalunya. Va tornar a Roma i es va casar el 1867 amb Cecília de Madrazo, filla de Federico de Madrazo. Poc després va pintar el millor quadre: La Vicaria, inspirat suposadament en la vicaria de la seva parròquia a Madrid, però que molts identifiquen com la vicaria de la prioral de Sant Pere de Reus.\nThéophile Gautier el va alabar extraordinàriament i la seva fama va créixer. Goupil va comprar el quadre per 70.000 francs i no el va voler exposar per por de fer-lo malbé, fins que el va revendre per 250.000 francs. Goupil, un col·leccionista i marxant de l'època, li sol·luciona els temes econòmics a partir d'aquest moment. Cap el 1870 es va traslladar a París, després a Sevilla i Granada, i va tornar més tard a Roma el 1873. Va viatjar breument a París i a Londres, i després a Nàpols i Portici. Extraordinari aiguafortista, va ser el primer artista català en destacar internacionalment com a gravador (Hi ha bones col·leccions de les seves estampes al Departament de Dibuixos i Gravats del MNAC i a la Unitat Gràfica de la Biblioteca de Catalunya).\nEl 9 de novembre de 1874 va tornar a Roma on va morir el 21 de novembre. El seu cor va ser enterrat a Reus a la prioral de Sant Pere. El seu estil pictòric va ser molt influent per a altres pintors, creant fins i tot una tendència, el fortunyisme.\nFont: Viquipèdia[Pujar ↑]\nMarià Fortuny a la Viquipèdia\nFacebook sobre Marià Fortuny\nNom Marià Fortuny i Marsal\nVa néixer el 11 de juny de 1838 a Reus\nVa morir el 21 de novembre de 1874 a Roma\nObra destacada (pintura i gravat)\n* La vicaria, exposat al MNAC, Barcelona\n* L'odalisca (1861), exposat al MNAC, Barcelona\n* L'odalisca (1862), col·lecció privada\n* El marroquí, exposat al Museu del Prado, Madrid\n* Dinar a l'Alhambra, col·lecció privada\n* El venedor de tapissos, exposat al Museu de Montserrat\n* Vell nu al sol, exposat al Museu del Prado, Madrid\n* La batalla de Tetuan, exposat al MNAC, Barcelona\n* Fantasia àrab, a Tànger\n* Dom Quixot\n* La dama de negre\n* El pati de Lindaraja\n* La matança dels Abenserraigs, exposat al MNAC, Barcelona


Al MoraBanc només li serveix guanyar contra Fuenlabrada\nL'hora de la veritat. El MoraBanc afronta el duel més important de la temporada davant l'Urbas Fuenlabrada aquesta tarda, atès que la derrota suposaria, virtualment, perdre la categoria. Els tricolors saben que serà un partit dur, on caldrà estar preparat mentalment per patir.\nTensió, pressió i intensitat. Aquests són elements que haurà de combatre el MoraBanc si vol endur-se un triomf davant Fuenlabrada aquest dissabte a la tarda.\nGuanyar és vital, ja que una derrota i les victòries de Saragossa i Obradoiro significarien dir adeu a la categoria.\n"És un partit molt important que decidirà si continuarem a la lliga Endesa o no"\nMoussa Diagne, jugador del MoraBanc Andorra\n"En aquests partits hi ha tanta tensió, tanta emoció per aconseguir la victòria que, de vegades, hi ha petites muntanyes russes o, com se sol dir, partits dins el partit. L'important és guanyar i quan quedi un minut i mig, veure si tens diferència per anar a buscar l'average".\nÓscar Quintana, entrenador del MoraBanc Andorra\nPrecisament, el basket-average és de 13 punts en contra, però l'equip està centrat a guanyar i ser fort mentalment. "El que està bé és qui s'emporta els partits, perquè hi ha alts i baixos. Sabem que no serà fàcil", remarca Diagne.\nQuintana té clar on destaquen els madrilenys: "Acostumen a jugar amb facilitat per atacar i m'imagino que vindran amb ràbia i dolor després de l'últim partit a casa, i a revindicar-se i mostrar el gran equip que són".\nEl tècnic tindrà tots els jugadors disponibles per a la primera de les tres finals per acabar la lliga. El partit començarà a les sis de la tarda al Poliesportiu i es podrà seguir en directe per Ràdio Nacional d'Andorra, al 94.2FM i andorradifusio.ad.


Mas Carandell acull la presentació del Llibre blanc del futur del(s) treball(s) | Mas Carandell\nMas Carandell acull la presentació del Llibre blanc del futur del(s) treball(s)\nEn un dels actes commemoratius del 30è aniversari, el Mas Carandell va acollir dimecres la presentació del Llibre blanc del futur del(s) treball(s). Reflexions per a una nova política local. L’acte, presentat per la directora de Mas Carandell, Montserrat Pagès, va congregar a una setantena de persones a la sala d’actes de l’entitat i la presentació del llibre va anar a càrrec de Francisco Ramos, el director executiu d’estratègies de formació de l’ocupació de Barcelona Activa.\nRamos va explicar que el Llibre blanc del futur del(s) Treball(s) vol ser una guia per a totes aquelles persones que es dediquen al món del treball independentment de que ho facin des de diferents vessants (com la investigadora o des de la gestió de polítiques actives per a l’ocupació). Aquest nou «llibre blanc» és un treball conjunt de Barcelona Activa amb Alternativas Econòmicas i recull l’opinió de 30 persones del món acadèmic i científic expertes en matèries relacionades amb el món laboral per tal de valorar la seva situació actual i proposar alternatives de millora en un món canviant i en constant evolució, especialment tenint en compte les iniciatives que es poden dur a terme des del món local.\nDurant la seva ponència, Francisco Ramos va posar èmfasi en aspectes com les diferents modalitats de treball i la flexibilitat existent entre els conceptes de «treball» i «ocupació» gràcies en molt bona mesura a l’explosió de les TIC i l’expansió d’Internet durant els darrers anys. El ponent també va defensar la renda garantida de ciutadania per a potenciar l’estat del benestar i la necessitat d’una major col·laboració entre les institucions (estatals, autonòmiques, comarcals o municipals) amb la finalitat d’unir esforços i tirar endavant les iniciatives en temes d’ocupació plantejades des del món local. En aquest sentit, Ramos va defensar el polític «de foto» pel seu rol en la difusió de les polítiques actives d’ocupació en mitjans de masses com la premsa, la ràdio o la TV.\nLa presentació es va cloure amb el torn de preguntes i respostes. Les persones que van assistir a l’acte van rebre de franc un exemplar del Llibre Blanc del futur del(s) treball(s) per gentilesa del Mas Carandell i de Barcelona Activa.


Cirerer - Prunus avium\nÉs una varietat de floració mitjana i maduració primerenca. El cirerer primerenc d'Estellencs fa una cirera petita de fermesa mitjana, reniforme, amb l’epidermis vermell i la polpa de color vermell mitjà.\nPrimerenc de Can majoral\nEl cirerer primerenc de Can Majoral fa una cirera petita, ferma, reniforme, amb l’epidermis de color vermell fosc, la polpa de color vermell mitjà amb el peduncle molt llarg. L'estudi genètic el relaciona amb els altres dos primerencs, d'abril i de Sóller, tot\nPrimerenc de Sóller\nEl cirerer primerenc de Sóller fa una cirera mitjana, de fermesa molt consistent, de forma reniforme, amb l’epidermis de color vermell fosc, la polpa de color vermell mitjà i el peduncle molt llarg. L'estudi genètic d'aquesta varietat, va demostrar una proximitat\nAugsburg (1871)* parla de la cirera de serró com una de les varietats més preuades que es fan a Mallorca, mentre que Alcover-Moll (1950)* la considera relativament petita, amb molt de pinyol, no molt bona i madura devers l'agost. El cirerer de sarró que es conserva\nCol - Brassica oleracea L. var. capitata L.\nCol arrissada de mida mitjana i color verd fosc, d’acop poc espès i amb l’interior groguenc. La forma de la fulla és circular, i l’acop fa un poc de punta. És una col interessant per cuinar i és apreciada tant per les seves\nLa col pagesa tradicional eivissenca és una varietat de col que es caracteritza per l’enorme grandària del seu cabdell. Rodó i un poc eixatat, el cabdell pot arribar a mesurar 30 cm de diàmetre i pesar fins a 5 kg. Les fulles externes són lleugerament


El pont de Susqueda a la dècada dels anys 1940/50. Foto: Lluís Bohigas\nHistòricament Susqueda formà part des de la fi del segle IX, d'un extens terme que era propietat dels vescomtes d'Osona, els futurs senyors de Cardona, que comprenia els actuals municipis de Rupit, Pruit i Susqueda.\nEl terme fou inicialment supeditat al castell de Fàbregues, esmentat l'any 968, però ja abans del 1040 el territori s'escindí en el terme de Rupit i en el del castell de Fornils, molt vinculats entre ells, ja que pertanyien al mateix senyor i tenien un sol govern o cúria.\nEl castell de Fornils, sota la cinglera qva de Rupit al Far, a l'actual indret conegut com mas del Roure o de Sant Pau, és esmentat sovint entre els segles XI i XIV, i dominava Susqueda i Cantallops. Però a partir de llavors el terme tornà a ser administrat des de Rupit i formà part del marquesat de Rupit, creat el 1681 a favor d'Antoni de Bournoville. En crear-se, però, els municipis i les províncies , el 1833, Susqueda i Cantallops formaren municipi propi, adscrit a la província de Girona i, després, de l'actual comarca de la Selva, mentre que la resta de marquesat formà els municipis de Pruit i de Rupit, a la província de Barcelona, i incorporats a laa comarca d'Osona.\nEl poble de Susqueda, es trobava a l'esquerra del Ter, centrat per l'església de Sant Vicenç, que havia estat consagrada l'any 1068. Era també notable el pont damunt del Ter, iniciat el 1348, molt damnificat el 1679 i tornat a reparar després de l'aiguat de 1940.\nLes primeres dècades del segle XX són èpoques de plenitud de la vall de Susqueda, però a partir dels anys 30 s'inicia una greu recessió poblacional i la recessió de l'explotació forestal. questa recessió s'agreuja l'any 1955 quan el poble és abandonat per la construcció del pantà quines aigües, l'any 1961, inunden el poble, el pont, el barri de la Sagrera al voltant de l'església i el barri del Ramadal.\nAmb la desaparició del nucli de Susqueda, la capitalitat del municipi es trasllada al poble de Sant Martí Sacalm.\n1 Girona pas a pas, de olors Grau, Lluís Planas i Antònia Vilaplana


Discurs inaugural de la fira de l'Oli la Garrofa a Jesús per Paco Vives – Vinaròs News\nDALT DEL SÉNIATORTOSAVALLIBONA 25 febrer, 2021 Vinaròs News\nLa XXVI Fira de l’Oli de les Terres de l’Ebre i V Fira de la Garrofa a Jesús se celebra de forma virtual del...\nLa XXVI Fira de l’Oli de les Terres de l’Ebre i V Fira de la Garrofa a Jesús se celebra de forma virtual del 25 de febrer a l’1 de març. S’ha creat una web per seguir el dia a dia de la fira https://firesvirtuals.cat/firaoligarrofajesus\nA la web hi ha totes les activitats programades, les salutacions oficials, receptes de cuina confeccionades per xefs del territori, el treball de recerca per tenir censats tots molins de l’oli de Jesús, un resum de l’exposició dels vint-i-cinc anys de la fira, etc. També estan els discursos com l’inaugural de la fira, pel rector de la parròquia, el vallibonenc mossèn Paco Vives, que reproduïm tot seguit:\nDISCURS DE LA INAUGURACIÓ VIRTUAL DE LA FIRA DE L’OLI I DE LA GARROFA 2021\nVull agrair a la Comissió organitzadora de la Fira el haver pensat en mi per inaugurar aquest any la Fira virtual de l’Oli i de la Garrofa.\nLa psicologia ens diu que quan un dia et fan confiança, t’aprecien, et valoren, pot ser més del degut, si no caus en l’orgull de pensar que ets millor que els altres, això t’omple de satisfacció sana, t’ajuda a fer les coses millor, allò de la teràpia de l’elogi. Això és lo que em passa avui a mi.\nPerò us de confessar una cosa: A qui més hagués omplert de satisfacció hagués estat a ma mare, plegadora d’olives i enamorada d’aquestes planes tortosines, al veure que el seu fill, a qui li havia ensenyat a apreciar a la natura, té l’honor avui d’inaugurar la Fira de l’Oli de Jesús. Mare, això va per vostè.\nRemuntem-nos als nostres orígens. Quan vam celebrar el Xé Aniversari de la constitució de l’EMD de Jesús vaig escriure una llegenda sobre els orígens del nostre poble perquè tots els pobles en tenen i es va representar en l`acte d’Homenatge que les Entitats van dedicar al poble de Jesús, com un agraïment als nostres avantpassats. Han passat ja molts anys i m’agradaria recordar-la, perquè La llegenda ha estat i estarà sempre el recurs dels savis per parlar als senzills i el recurs dels senzills per parlar als savis.\nDiuen que la veritat anava trista per la vida i es trobà amb la llegenda que li preguntà: -Per què estàs trista? Cosa que respongué la veritat: -Perquè a mi ningú m’escolta. –Per què? -Perquè soc lletja i ningú em vol. -Posat les meues joies i veuràs com que si et volen. Als homes no els hi agrada la veritat nua.\nDeia així la llegenda: “Temps era temps el caminant pujava suoròs i fatigat costa amunt, camí del Coll de l’Alba … A Mig Camí es parà a descansar i contemplar la posta de sol a les muntanyes de Caro sobre la vall … i extasiat s’adormí i, com en un somni, tot el seu organisme entrà en excitació, i tots els membres es posaren a parlar:\n“- Més enllà del riu, del gran riu – digueren els ulls – veiem una vall, un mar immens d’oliveres i garrofers. Què n’és de bonica la nostra vall! Són terres d’al·luvió, una mescla de terres que el riu ha anat deixant en el seu caminar cap al mar i terres pedregoses que baixen de les muntanyes de Caro formant una gran plana, el mar de les oliveres. Però de què ens serveix contemplar-la si no hi podem pas arribar – digueren el ulls.\n-Natros us hi portarem, digueren els peus, natros si que hi podem anar. Estem acostumats a fer llargues caminades.\n– I havent arribat, què hi farem allí? Insistiren els ulls neguitosos.\n– Descansarem a la vora del riu, sentint la remor del vent acariciant els arbres, – digueren totes contentes les oïdes.\n– I eixamplarem els pulmons amb l’aire de la serra tot perfumat per les flors i les herbes del camp – digué l’olfacte.\n– La terra ha produït els seus fruits, d’ells ens alimentarem – digueren les mans – No veieu quin bé de Déu d’oliveres i garrofers hi ha? Natros la treballarem,\n-Tot això no ho ha d’ assaborir un de sol – digué el gust – hem de formar un poble, on tots hi puguen cabre, on cadascú se senti feliç fent el que ha de fer, posant-ho tot al servei dels altres.\n– Sí, un poble – digué el cor- on les diferències no seran mai un obstacle per a la convivència, més bé una riquesa, on els conflictes es resoldran amb el diàleg que per això tenim la capacitat de parlar i d’escoltar.\nEl caminant es despertà. S’havia fet nit fosca. Tot i així decidí tornar a la ciutat. No sabia el que havia passat però estava content. A l’endemà, sense saber el perquè, guiat per l’ instint, travessà el riu pel pont de barques. No es cansava de caminar com aquell que busca un lloc desitjat. Li agradà aquell indret prop del Convent dels Franciscans, barranc de La Palomera amunt, i allí decidí construir la seva llar. Poc temps després foren uns altres tortosins els qui decidiren també anar a viure al seu costat. Així, poc a poc, es va constituir el primer nucli del nostre poble, el Raval Vell. Després vingué el Raval Nou i de la unió dels dos nasqué el poble de Jesús, nom emblemàtic en la vida de Francesc d’Assís i dels franciscans.\n“Era un gos, era un gat i el conte s’ha acabat”. I com diu la dita popular: “de tot lo que us he contat, lo que no és mentida és veritat”. És mentida, invenció, recurs pedagògic la narració, el fullatge, és veritat el missatge que es vol transmetre, que Jesús és un poble amb la seua història.\nLo que si és cert és que aquells avantpassats començaren a conrear la terra: oliveres, ametllers, garrofers, figueres, tarongers i tota classe d’hortalisses i Jesús es convertí en un poble agrícola, amb més de cent molins d’oli, punt de referència de les rodalies.\nAl moment de plegar les olives faltaven mans i dels pobles de l’interior baixaven a les planes a plegar. I quina cosa més bonica: la relació entre els “amos” i les plegadores o barcelleres, com es deien aquí a Jesús, va estar sempre excel·lent. Pregunteu-ho a Rosita Gisbert, Maria Cinta Arasa, Joaquineta de Boti …\nL’oli té en la vida moltes aplicacions i beneficis:\nL’utilitzem, especialment els pobles mediterranis, per al menjar, com a combustible per a les llànties, l’utilitzem per les seves propietats curatives, els esportistes saben com l’aplicació de massatges aprofita per a la fortalesa i agilitat dels seus músculs i tots apreciem l’ús que se’n fa en el camp de la cosmètica. Per això ha estat sempre tan valorat.\nNo és gens estrany que l’oli, juntament al blat i el vi sigui símbol de salut, de benestar i de pau … L’oli dona suavitat i alegria, condimenta els menjars i dona bellesa i frescor als nostres cossos … El mateix Jesús el va escollir com a matèria d’alguns sagraments.\nI on vivien les plegadores? En general tenien la seua vivenda en una caseta que hi havia a quasi totes les panes. Fou ma mare qui em va fer descobrir el seu valor. De jove, baixava amb una colla a plegar olives a Rossell, a Santa Bàrbara, a Tortosa … S’hi passaven ben bé tres mesos. No és que em volgués donar cap lliçó, però, contava amb alegria tantes i tantes anècdtes de les casetes de camp que, sense voler, me les va fer apreciar. Fins i tot ara, quan vaig per la muntanya, les contemplo i m’entusiasmo pensant en la seva història.\nLa caseta de camp a més a més de servir de lloc per a dormir, resguardar-se del fred i de la pluja, han estat també “escola de saviesa popular”. Les nits en ple hivern eren molt llargues i donaven molt de si, oferien l’ocasió de fer “petar la xerrada” sense presses.\nQuan el llegir i escriure era privilegi d’uns pocs, la tradició oral, contar -se les coses de pares a fills de viva veu, ha estat la manera de transmetre la saviesa popular d’una generació a una altra. Ma mare sempre em deia que plegar olives era una feina molt pesada, es passava molt de fred, però les nits a la caseta de camp eren molt agradables, tothom tenia histories que contar. D’ella vaig aprendre què era l’estel “farineter”: “Matinejàvem” i quan al cel brillava l’últim estel ja hi havia una cassola de farinetes a taula”. Guardo com un tresor totes les anècdotes que em contava. Sé de més d’una que va aprendre a llegir i escriure a la vora del foc en aquelles nits llargues de l’hivern. El famós diàleg de les Xafarderes tortosines i la Teúrgia del Cremat del metge Sabaté van córrer per totes les planes.\nUna nit, no sé perquè, van treure a col·lació “l’onça”.\nL’oncle Jeroni era un lletraferit, que sabia de lletres i de números, va dir:\n“- Una onça equival a 16 duros, que són 80 pessetes, 320 quinzets i 1600 perretes”.\nNingú li ho va discutir, però, com quan estires una cirera en segueixen moltes, van passar de l’onça a la lliura, de la lliura a la mesura, de la mesura a la barcella … i de la barcella al temps de la picor en el qual de la plana pujaven als pobles de muntanya a canviar oli per patates, fesols, cigrons …, taronges per draps o soles de goma (pes per pes).\nPer acabar, una anècdota real, no inventada, un dia l’amo digué a les plegadores:\n“-Xiquetes, esta nit us quedareu soles perquè la meua dona està malalta i jo he d’anar a casa.\n-De cap de les maneres, soles no mos quedem. Natros tenim temor. Si vostè marxa, natros també –digueren les plegadores-\nDesprés d’un tira i afluixa les va convèncer, els hi va dir com havien de tancar la porta i que no obrissin a ningú. Hi havia una que era més atrevida que les altres i penjada d’un clau a la paret estava la bota de vi de l’amo i va dir a les altres:\n-Ara que no està l’amo voleu que beguéssim un traguet de vi i així mos passarà la temor?\nTotes li van contestar que no. Què pensarà l’amo? Dirà que som unes lladres, mai més ens tindrà confiança.\nQue si, que no… La més atrevida que es deia Margarita digué:\n-Pos jo si que vaig a beure’n.\nAgafà la bota i begué un bon trago… i la tornà penjar.\nLlavors les altres digueren:\n-Si tu n’has begut, també en beure’m natros, perquè igual ho pagarem totes.\nI es posaren a beure’n fins que no en quedà gens.\nAl matí següent quan sentiren les rodes del carro els hi va entrar la temor. Totes culpaven a Margarita.\nCansada de sentir-les Margarita digué:\n-Prou! Ja parlaré jo, no us preocupeu.\nVa arribar l’amo i els digué:\n-Què, xiquetes, com heu passat la nit? Heu tingut temor?\nI Margarita amb tota la seva desimboltura digué:\n– Gens ni mica, perquè quan teníem temor natros trago de vi i miri, no en queda gens.\nMai havien vist a l’amo riure tant i elles “rebolcades” per terra rient encara més la sortida de Margarita i la reacció de l’amo…\nA partir d’aquell dia l’amo marxà totes les nits a cuidar la seua dona. Ah! deixant això si la bota plena de vi penjada a la paret”. Encara es conta per totes les planes aquesta història.\nI ara si que acabo:\n“La Bíblia parla de l’olivera simbolitzant la saviesa, la prudència i la prosperitat … L’olivera és símbol per excel·lència de la convivència i de la pau…”


Teambuilding i Teamcooking als peus de Montserrat | L'Alzina de Collbató\nOferim a les empreses i organitzacions una proposta de teambuilding que aprofundeix en les dinàmiques de treball, la cohesió de grups, el lideratge i l’excel·lència a través de tallers d’alimentació natural i saludable o Teamcooking, on cada participant es troba amb el repte d’elaborar, conjuntament amb els companys, un àpat deliciós per compartir.\nEl Teambuilding que us oferim és una activitat participativa per treballar en equips. L’objectiu és desenvolupar una activitat que promogui la relació dels participants en un entorn diferent a l’habitual.\nEl teamcooking afavoreix l’actitud proactiva dels participants per treballar el lideratge i la cooperació en un àmbit extralaboral; contribueix al diàleg i a l’intercanvi d’opinions en un clima favorable al voltant d’una taula.\nL’activitat inclou compartir un àpat equilibrat, saborós i saludable que és el resultat del treball realitzat en equip i es pot combinar amb alguna altra activitat grupal.\nFacilitem una entrevista prèvia per acordar objectius del taller segons les necessitats del client.\nL’activitat de teambuilding de l’Alzina de Collbató es centra en el Teamcooking, una activitat de mig dia i que inclou el dinar o el sopar que el grup cuinarà i compartirà. L’experiència es podrà combinar amb alguna altra activitat i pot incloure un espai per a compartir impressions.\nPerquè un taller d’Alimentació Natural i Saludable?\nL’alimentació es troba molt lligada a sensacions que valorem com a positives d’acceptació i serenor. Trobar-nos al voltant d’una taula ben parada implica sempre una predisposició favorable.\nSuposa un objectiu clar, concret, immediat i mesurable: aconseguir entre tots preparar un àpat i gaudir-ne plegats. La implicació i la iniciativa personal té un ressò manifest en el grup.\nFacilita les iniciatives i l’actitud proactiva de tots els participants, en treballar el lideratge i la cooperació en un àmbit extra·laboral.\nÉs fàcil posar consciència a què ens passa i practicar l’assertivitat ja que és senzill adonar-nos de què ens agrada i què no, sobretot quan tastem menjars nous i sortim de la franja de confort dels menús habituals.\nRepresenta una experiència sensorial que facilita l’assimilació de nous hàbits i coneixements.\nEls beneficis i l’experiència de la trobada es pot dilatar en el temps, en incorporar noves propostes saludables i saboroses a la vida cotidiana, millorant l’alimentació i la salut individual de cada participant.\nEl grup també pot continuar compartint en l’àmbit laboral les noves idees i propostes culinàries adquirides a la trobada, per exemple amb els tuppers o menjars preparats. Aquest vessant suposa prendre consciència de la nostra apertura davant de noves propostes.\nVolem facilitar la cohesió de grups i organitzacions i millorar l’empatia entre els seus membres.\nDescobrir com s’enfronten als nous reptes: capacitat d’improvisació, lideratge, excel·lència.\nComprendre la importància de l’aportació de cada membre per a l’assoliment del resultat final.\nFomentar el respecte davant les diferents maneres d’afrontar un repte.\nFacilitar la iniciativa i l’actitud proactiva.\nExperimentar el valor del treball en equip.\nNodrir-nos mitjançant estones de gaudi i distensió en un àmbit diferent de l’habitual on es valoren altres recursos personals.\nDescobrir noves propostes d’hàbits saludables.\nEl Teamcooking pot realitzar-se pel matí (de 11 a 15.30h) o per la tarda (de 18 a 22.30h) i té una durada de 4 hores i mitja que inclou el dinar.\nEl taller pot incloure un espai de sobretaula per compartir vivències viscudes i posar en relleu els aprenentatges i dificultat que ens ha aportat l’experiència sota el guiatge d’un facilitador.\nEn la proposta s’inclouen tots els materials necessaris per a la realització de l’activitat (ingredients, estris, beguda) i s’obsequia a cada participant amb un davantal i les receptes realitzades.\nÉs possible combinar el Teamcooking amb una activitat extra que complementi el dia.\nLa capacitat mínima és de 10 participants per taller (màxima de 30).\nEspais físicsexcepcionalsal peu de la muntanya de Montserrat.\nAmbient d’acollida i no judici on descobrir i desenvolupar aspectes ihabilitats personals i organitzatius.\nPropostes idinàmiques de treballaixí com els materials per a dur-les a terme.\nReflexió, anàlisi i presa de consciència mitjançanttècniques de coaching i gestaltper incorporar el vessant cognitiu a l’experiència.\nFacilitadors formats enAlimentació Natural, Dietoteràpia, Teràpia Gestalt, Coaching i Moviment conscient.


Dani Ballart serà l'entrenador del CN Mataró femení 2020-21 de waterpolo (Foto: facebook Dani Ballart (official))\nDani Ballart serà el nou tècnic del Centre Natació Mataró femení de waterpolo per a la temporada 2020-21, en substitució de Marina Zablith, que ha estat dues temporades a la banqueta mataronina. En aquesta última l'entrenadora brasilera ha portat l'equip al títol de la Supercopa Estatal, i al primer lloc de la lliga en el moment de l'aturada, restant a l'espera de la confirmació d'un títol de lliga que seria històric.\nEl comunicat del Centre Natació Mataró diu que el tècnic barceloní serà el responsable de l'equip que disputa la lliga de Divisió d'Honor i també l'Eurolliga, i que l'acord és per a una temporada i prorrogable a una segona opcional.\nEn l'escrit el CN Mataró agraeix a Marina Zablith la tasca realitzada i manifesta la voluntat que continuï formant part de l'equip tècnic d'aquest primer equip femení.\nEl currículum de Ballart\nEl nou tècnic del femení del CN Mataró (nascut el 1973 a Barcelona) té un destacat currículum com a jugador, amb medalla d'or als Jocs d'Atlanta-96 i de plata a Barcelona-92, dos títols mundials (Perth-98 i Fukuoka-2001) i dues plates mundials (Perth-91 i Roma-94).\nCom a entrenador prové del Gezira Sports d'Egipte i anteriorment havia dirigit l'equip masculí del CN Sant Andreu i havia estat segon entrenador del CN Sabadell femení, club en el qual havia estat director tècnic la temporada 2011-12.\nUn fitxatge confirmat\nTambé s'ha anunciat el fitxatge de la portera internacional Elena Sànchez, provinent del CN Sant Andreu i amb passat al CN Sabadell, per suplir a la francesa Lorene Derenty.


El Consell Insular aprova inicialment el Pla Director Sectorial d’Equipaments Comercials de Menorca\nEl Ple del Consell Insular de Menorca ha aprovat durant la sessió ordinària de gener, amb els vots favorables de l'equip de govern i l'abstenció del Grup Popular, l’aprovació inicial del Pla Director Sectorial d’Equipaments Comercials de Menorca.\nEn el debat plenari, la Presidenta del Consell Insular i consellera d’Ordenació del Territori i Turística, Susana Mora, ha afirmat que es tracta d'un pla que pretén ordenar els establiments comercials sota les premisses de protecció del medi ambient i l’ordenació territorial en equilibri amb les necessitats dels consumidors. També ha destacat que el document compta amb el suport del sector.\nL’objectiu final d’aquest pla és impulsar l’activitat econòmica sense oblidar la conservació dels valors territorials i ambientals i la preservació de determinades activitats tradicionals, al mateix temps que es busca l’equilibri entre el petit i gran comerç.\nEl pla es pot dividir en 5 grans blocs:\nCondicions generals, que defineixen els conceptes.\nModel territorial comercial, on es zonifica i es posa una limitació de superfície de 1.000m2 de superfície comercial per a tota l'illa.\nCreació d’eines per donar suport i impuls al comerç local, com la figura de Centre Urbà Comercial i els Mercats municipals.\nEl mètode d'incorporació del Pla en els PGOU.\nMaó, 22 de gener de 2019


Ciutadans carrega contra Forcadell per presidir el Parlament pensant només en els catalans independentistes\nC's carrega contra Forcadell per presidir el Parlament pensant només en els catalans independentistes\nJorge Soler, diputat de Ciutadans al Parlament, ha carregat aquest divendres contra la presidenta de la Cambra, Carme Forcadell, per exercir el seu càrrec mentre enarbora "la bandera de l'ANC", oblidant-se així d'una gran part dels catalans.\nHo ha dit en roda de premsa després que Forcadell, que és expresidenta de l'ANC, rebés dijous la notificació del Tribunal Constitucional (TC) que li adverteix de possibles responsabilitats penals per la votació de les conclusions de la comissió d'estudi del procés constituent.\nSoler li ha recordat que tots els ciutadans són iguals davant la llei, i que hauria de tenir responsabilitat institucional i pensar en el conjunt de catalans, no només en els independentistes.\nTambé ha assegurat que el seu grup està disposat a negociar els pressupostos 2017 amb el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, si abandona el "rupturisme i el separatisme".\n"Ens asseurem a la taula de negociació sempre que sigui per al benefici de tots els catalans" i Ciutadans ha demostrat que és capaç de dialogar amb qualsevol altre partit, ha valorat.\nLa formació taronja vol que la Generalitat tingui uns pressupostos socials, "no com els últims que es van presentar", que no van prosperar pel veto de la CUP i de la resta de grups.\nSoler, que és portaveu al Parlament en matèria sanitària, també ha valorat la situació de la sanitat pública catalana, i ha apuntat al fet que tant pacients com professionals no estan sent ben tractats i que aquest estiu s'estan repetint els "tradicionals col·lapses" a hospitals i recursos assistencials, especialment les ambulàncies.\nPer això, ha anunciat que el seu grup presentarà una proposta de llei per reduir les llistes d'espera i protegir el sistema públic català, i ha alertat dels riscos per als pacients que suposa l'adjudicació del servei d'oxigenoteràpia a domicili a una empresa "sense experiència "però amb l'oferta econòmica més barata.


Etiqueta: postcovid | Martech Zone\nDimarts, gener 19, 2021 Dimarts, gener 19, 2021 Nate Burke\nLes empreses busquen constantment maneres de millorar l’eficiència i l’eficàcia de les seves operacions. I això només esdevindrà un focus més important a mesura que continuem navegant pel complex i volàtil clima comercial COVID. Afortunadament, el comerç electrònic està prosperant. A diferència de la venda al detall física, que ha estat impactada significativament per les restriccions de pandèmia, les vendes en línia augmenten. Durant la temporada festiva del 2020, que sol ser el període de compres més concorregut cada any, les vendes en línia del Regne Unit van augmentar


Mudances Catalunya per a particulars i oficines 【Servieco】\nTrasllats i mudances a Catalunya\nMudances d'oficines, empreses i comerços\nA Servieco fem mudances a Catalunya, tant de particulars com d’oficines. T’assessorem per organitzar un trasllat econòmic dins del territori català i t’oferim un pressupost gratuït i sense compromís. Deixa’ns demostrar-te per què fa més de 20 anys que traslladem llars i oficines amb èxit.\nCobrim trasllats a tots els municipis catalans, des de Barcelona i les ciutats grans fins a les localitats més petites. Lleida, Badalona, Sabadell, Terrassa, Reus… Tu digues-nos des d’on i fins a on hem de portar els teus mobles o electrodomèstics i nosaltres posem fil a l’agulla.\nLa nostra flota de transports inclou camions de diverses capacitats perquè s’ajustin al volum de les teves pertinences. És la nostra manera de reduir els costos per aconseguir els millors preus per a mudances a Catalunya. Així, a Servieco només pagues pels serveis que necessites. Tal com ha de ser!\nTreballem amb materials de protecció de primera qualitat per garantir el bon estat dels objectes transportats. A més, el nostre equipament professional inclou plataformes elevadores perquè la instal·lació del material d'oficina sigui ràpid i segur.\nUn servei professional i de confiança\nDisposem d’una plantilla amb una llarga experiència en mudances a Catalunya. No només fem tasques com desmuntar i muntar mobles, sinó que també planifiquem el trasllat. Una mudança ben organitzada permet estalviar costos i reduir les molèsties de l’operació.\nGestionem la sol·licitud de permisos municipals per evitar-te molèsties. Disposem de vehicles elevadors i escales motoritzades per transportar els teus béns al teu habitatge nou de la manera més còmoda i eficient. A més, per a la teva tranquil·litat, totes les nostres mudances estan assegurades per cobrir danys hipotètics.\nSi prefereixes embalar les teves pertinences pel teu compte, et proporcionarem materials d’embalatge de primera qualitat. Tu decideixes! D’altra banda, t’oferim serveis de trasters i guardamobles. Posa’t en contacte amb nosaltres per explicar-nos-en els detalls i resoldre tots els dubtes que se t’acudeixin. T’enviarem un pressupost de forma gratuïta i sense compromís.\nAlguns dels municipis catalans on treballem són:\nMudances Sant Boi


Ong ADDA: ALERTCOPS inclou una aplicació per denunciar delictes de maltractament animal\nALERTCOPS inclou una aplicació per denunciar delictes de maltractament animal\nL’aplicació AlertCops del Ministeri del Interior, ha incorporat una nova funcionalitat que permet comunicar situacions de maltractament animal de forma immediata a la Policia Nacional i a la Guardia Civil des de qualsevol dispositiu mòbil.\nAlertCops és un servei a través d’una aplicació gratuïta per a dispositius mòbils, disponible en els markets oficials (App Store o Google Play) que proporciona un canal directe i ràpid amb els Cossos de Seguretat de l’Estat per poder notificar un fet delictiu o una situació de risc, del que es sigui víctima o testimoni com: agressions, robatoris, casos de violència de gènere, d’ocupació il·legal d’habitatges, maltractament animal...\nEn aquesta nova versió surt la icona "maltractament animal" a la pantalla del dispositiu mòbil, que s’haurà prémer quan es sigui testimoni d’un fet delictiu. Els usuaris podran escollir si volen comunicar l’alerta mitjançant una trucada de veu o a través d’un xat en el que podran adjuntar fotos o vídeos del fet que volen denunciar.\nEl maltractament animal està tipificat com a delicte en els articles 337 i 338 del Codi Penal, que fixa diferents penes per aquelles persones que maltractin, ocasionin lesions, abandonin, sotmetin a explotació sexual o causin la mort injustificada als animals domèstics o a qualsevol altres.\nAltres canals per denunciar el maltractament\nEl Ministeri del Interior recorda que, en les situacions més greus de maltractament l’usuari pot presentar la denuncia davant tres entitats diferents:\nDavant qualsevol agent de l’autoritat del indret on hagi succeït el delicte: Policia Local, Policia Autonómica, Policia Nacional, Guardia Civil -Seprona- o agent mediambiental de la zona;\nDavant de l’administració pública municipal del lloc dels fets;\nDavant el Jutjat d’Instrucció de guàrdia del lloc dels fets, i,\na la Fiscalia de Mediambient.\nMés informació: AlertCops Gobierno de España\nOng ADDA -febrer 2021


Àpats :: Què fem :: La cuina a Sils\nÀpats Mostres gastronòmiques Fires Formació Participacions\nEls sopars o dinars institucionals\nHem elaborat i servit el sopar institucional de promoció turística i cultural a Madrid, en el marc de les jornades que, sota el nom de Girona Viva organitzà la Diputació de Girona.\nHem ofert un sopar a Forlipompoli, Itàlia, a la inauguració del centre gastronòmic Casa Artusi, el lloc més important del país des del punt de vista de cuina tradicional.\nVàrem oferir el dinar als membres del Casal Català de Saragossa a les festes de l’11 de Setembre.\nEls sopars al Villa de la Reina de Madrid\nAmb l’objectiu de projectar i difondre la cuina tradicional catalana, organitzem unes jornades gastronòmiques a l’Hotel Villa de la Reina de Madrid. De fet, el propòsit del col·lectiu és mantenir de forma periòdica, però permanent, la seva presència en aquesta ciutat.\nEls sopars al Palace de Barcelona\nSota el nom “La Cuina a Sils al Ritz. El prestigi de la tradició”, es presentaven el mes d’octubre de 2002 els cuinats del nostre col·lectiu a Barcelona. L’èxit d’aquesta activitat ens ha ofert la possibilitat de consolidar unes jornades que han esdevingut ja tradicionals i que de nou s’oferiran cada tardor a l’entorn de la darrera setmana d’octubre. Des de fa uns anys el nom de l’hotel va patir un canvi i remodelacions, però continua essent el mateix amb nom canviat.\nEls dinars per a entitats\nRally Hispano Suïssa, PIMES, Autoescoles, Festes del Cava, Entidades Gallegas\nHem organitzat sopars per a col·lectius com ara el Col·legi d’Enginyers de Barcelona, Agrupació Cultural Gallega SAUDADE, per als membres de les ABS de comarques gironines, hem participat durant tres dies al Fòrum de les Cultures de Barcelona, en concret a “Les cuines de la diversitat”, entre altres.\nEls sopars gastronòmics\nDes de 1994 cada segon dissabte de juliol té lloc un sopar obert a tothom en què cada cuinera o cuiner elabora una cassola de cuinat tradicional per a sis persones. Cada participant pot optar per fer, a més, dues truites per als entrants o una coca per a les postres. S’afegeixen als entrants: pernil d’ànec, empedrat i altres degustacions. Hem de tenir en compte que els primers i les postres són per a tothom els mateixos. No passa el mateix amb els segons a base de les cassoles presentades, ja que aquestes es sortegen abans del començament del sopar i ningú sap per endavant què menjarà ni quin tipus de cuinat li tocarà.


Vols barats de Màlaga a Guatemala des de 917 € a Iberia\tLa capital de Guatemala i la ciutat més gran de Centreamèrica compta amb multitud d'àrees verdes i acull la ciutat maia de Kaminaljuyú, de més de 2.000 anys d'antiguitat. Si agafes un dels nostres vols…\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de Màlaga a Guatemala (GUA) de Màlaga a Guatemala Màlaga-Guatemala, Guatemala On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nLa capital de Guatemala i la ciutat més gran de Centreamèrica compta amb multitud d'àrees verdes i acull la ciutat maia de Kaminaljuyú, de més de 2.000 anys d'antiguitat. Si agafes un dels nostres vols barats a Guatemala podràs gaudir dels atractius d'una gran urbs moderna combinats amb l'aventura de la naturalesa i de la Història.La Plaça de la Constitució, animada per les nombroses coloms que la sobrevolen i per pintoresques parades d'artesania, és un dels llocs més imponents i significatius de la ciutat. El seu centre l'ocupa una espectacular font al voltant de la qual es troben el Palau Nacional de la Cultura, la Catedral Metropolitana i el Portal del Comerç. Sense sortir de la ciutat pots viatjar en el temps fins a l'època dels maies visitant Kaminaljuyú, població que dos mil anys enrere comerciava amb la ciutat Teotihuacán a Mèxic central.Si vols respirar aire pur, no pots perdre't el llac Amatitlán, a 25 quilòmetres de la ciutat, un llac de cràter situat sota el volcà de Pacaya. De camí al llac trobaràs el Parc Nacions Unides, declarat reserva ecològica i ideal per fer senderisme o practicar esports a l'aire lliure com el canopy, esport extrem que consisteix en desplaçar-se en l'aire penjant de cables traçats entre les branques dels arbres. ¡Alça el vol a Ciutat de Guatemala!\nConsulta l’oferta de vols de Màlaga a Guatemala i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Màlaga a Guatemala. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Màlaga a Guatemala fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Alejandra Ferrer: 'Formentera és el laboratori del que passarà arreu de l'estat'\nAlejandra Ferrer: ‘Formentera és el laboratori d’allò que passarà arreu de l’estat’\nAlejandra Ferrer Kirschbaum (Dortmund, 1977) és la presidenta del Consell Insular de Formentera, l’illa que ha aconseguit entrar directament a la fase 1 del desconfinament perquè durant la crisi del coronavirus només hi ha hagut un mort. De pare formenterer i mare alemanya, és la primera dona que presideix el Consell, on va arribar com a candidata de Gent per Formentera. Ferrer ha pilotat amb encert la crisi sanitària, però ara té davant el desafiament de salvar la temporada turística, clau per a l’economia de l’illa, sense que això vulgui dir fer passos enrere en matèria de salut. En aquesta entrevista explica com s’ho ha fet i com ho pensa fer.\n—Com ha anat l’arrencada de la fase 1 del confinament?\n—Ha estat una arrencada molt intensa. No vàrem rebre les instruccions del ministeri fins diumenge a les sis de la tarda, sis horetes abans que començàs aquesta fase. La prioritat ha estat fer una campanya informativa a la població sobre l’obertura de comerços, terrasses i la possibilitat de fer reunions amb deu persones com a màxim. Ens toca fer conscienciació i precaució, per fer saber a tothom que no hem sortit de la crisi sanitària. Formentera és un laboratori d’allò que passarà a tot l’estat les pròximes setmanes i ho hem de fer bé. De moment, tot ha anat bé, no hi ha hagut cap incident i amb molt bona predisposició de fer-ho bé per part de la ciutadania, com ho ha fet fins ara. Si Formentera és on és, és gràcies a la seva gent.\n—Quina ha estat la clau de l’èxit?\n—Abans de l’estat d’alarma decretat pel govern espanyol, ja vàrem començar a posar una sèrie de restriccions, vàrem anul·lar els actes culturals i activitats públiques. També vàrem tancar els centres de dia de jubilats i vàrem insistir molt que s’havia de tancar el port. Primer, vàrem aconseguir de reduir els trajectes entre illes de vuitanta a deu, i finalment hem aconseguit de quedar-mos en tres trajectes, que són els absolutament necessaris per a garantir l’arribada de mercaderies o que nosaltres puguem sortir per alguna emergència sanitària per anar a l’hospital d’Eivissa, perquè som una única àrea de salut.\n—Aquests tres trajectes diaris fins quan es mantindran?\n—En aquesta fase quedarà així. Entenem que som en una fase absolutament interna, necessària per a crear conscienciació i un canvi d’hàbits que haurem de mantenir fins que es trobi la vacuna. El canvi d’hàbits exigeix de mantenir la distància, no treure’s la màscara i rentar-se les mans. L’escalada ha de ser absolutament interna i, de moment, no podem rebre turistes. Hem d’anar a poc a poc per no fer cap passa enrere.\n—Hi ha gent a Formentera que té pressa perquè torni el turisme.\n—És clar. Formentera viu el 100% del turisme. Ara comencem a veure un poc la llum al final del túnel, amb l’inici d’aquest desconfinament, però també és clar que Formentera no sortirà tota sola d’aquesta situació. Necessitem que la resta de províncies vagin desconfinant-se i arribem tots a la fase 3, en què ja serà possible viatjar. Treballem amb una bateria de mesures econòmiques per ajudar els petits empresaris, però també les famílies que fa dos mesos que haurien començat a fer feina i que ara es troben en una situació molt i molt complicada.\n—Us atreviu a posar data a la reobertura de Formentera pel turisme?\n—Treballem convençuts que es podrà fer una part de la temporada turística. Si podem obrir a l’agost i demostrar que som una illa amb garanties, ho farem. La poca gent que pugui venir, que tingui tots els serveis necessaris, encara que sigui poc temps.\n—Eivissa també hauria d’haver entrat en la fase 1 directament?\n—Eivissa és la mateixa regió sanitària que Formentera, però com que és un territori més gran, entenc que necessita més temps de preparació. Però segur que dilluns que ve ja hi entraran.\n—El govern balear ha demanat que el desconfinament el puguin decidir les autonomies.\n—Està molt bé que hi hagi un pla de desconfinament amb unes normes generals, però és cert que hi ha d’haver un marge de decisió per a les comunitats autònomes i per als municipis, perquè tots són diferents, amb les seves casuístiques pròpies. Això ho hem vist al començament d’aquesta primera fase. Cal que les comunitats autònomes i els municipis tinguin alguna cosa a dir-hi i a aportar-hi, perquè el govern espanyol dicta un pla de desconfinament que l’acaben aplicant les comunitats autònomes i els municipis. Cada municipi és diferent i això cal tenir-ho en compte.\n—Dèieu que la informació del govern espanyol va arribar tard.\n—Va arribar a les sis de la tarda de diumenge, sis hores abans que comencés la fase 1. Nosaltres vàrem començar a treballar primer amb l’ordre ministerial, que havia sortit una setmana abans, però ens hem trobat que després no va ser exactament igual: no hi han entrat els hotels, no hi han entrat les activitats culturals, ni les esportives. Diumenge, ens vàrem trobar en un moment molt intens, de confusió, i finalment en vàrem fer la nostra interpretació.\n—Creieu que, per a la fase 2, la informació del govern espanyol millorarà?\n—Crec que nosaltres sempre tindrem el mateix problema, però demanem tenir la documentació dos o tres dies abans. A veure si ens fan cas.


Holiday home Rosenvej C- 3839 Hornbaek Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Rosenvej C- 3839\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Rosenvej C- 3839 està situat idealment a Hornbæk; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Rosenvej C- 3839 asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Rosenvej C- 3839 no troba competidors en cap categoria.


Seguim vigilants: Generalitat i Ajuntament de Barcelona apropen posicions per a l’aprovació definitiva del 30% | Assemblea de Barris pel Decreixement Turístic (ABDT)\nSeguim vigilants: Generalitat i Ajuntament de Barcelona apropen posicions per a l’aprovació definitiva del 30%\n28 dimecres nov. 2018\nAvui fa dos mesos que el Ple de l’Ajuntament de Barcelona va aprovar amb el suport del 80% dels regidors i regidores -tots els grups municipals menys el PP i Ciutadans- la modificació del Pla General Matropolità per situar habitatge assequible a les noves construccions i grans rehabilitacions de tota la ciutat existent. Aquest acord històric, doncs és el primer cop que s’aplica a Catalunya aquesta previsió de la Llei del dret a l’habitatge, fou possible gràcies a la lluita tenaç de les entitats socials que al mes de febrer van portar la mesura al Ple en forma de moció, aconseguint els mesos posteriors que la mesura avancés fins que el Ple li donés el seu suport.\nDesprés de superar aquesta fase complexa i decisiva, tan sols manca la seva aprovació definitiva a la Subcomissió d’Urbanisme Generalitat-Ajuntament, motiu pel qual es van arribar a realitzar fins a tres reunions de treball prèvies, a fi d’activar definitivament aquesta mesura innovadora. Les entitats impulsores hem exigit en tot moment que la Generalitat avali i aprovi immediatament el 30%, sense modificar el que ja està aprovat pel Ple de Barcelona.\nDavant els endarreriments, la setmana passada, moment en que s’havia d’aprovar, hem exigit públicament que es desbloquegés el 30% amb urgència i al més alt nivell, ja que el 30% és una prioritat claríssima en matèria d’habitatge a Barcelona i a tot Catalunya.\nResponent a l’anterior demanda, avui a la tarda ha tingut lloc una reunió entre el Conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, i l’Alcaldessa de Barcelona, Ada Colau. De la reunió, a porta tancada, tan sols ha trascendit que ambdós administracions estan treballant una proposta que permetria superar el bloqueig de la setmana passada, que es comprometen a tancar abans del proper dimecres 5 de desembre.\nEstem doncs davant d’un avenç positiu per a la mesura. No obstant, mantenim la prudència i exigim que es concreti urgentment aquest acord, en favor del 30% i del dret a l’habitatge. Seguirem per tant vigilants per tal de garantir que la Generalitat no posposi un cop més el 30% i l’aprovi definitivament el proper dimecres 5 de desembre, a la subcomisió d’Urbanisme de Barcelona.\nSom conscients que aquesta aprovació podia i havia d’haver-se produit fa setmanes, però un cop més els ritmes de les administracions no estan a l’alçada de les necessitats socials. Recordem la gravetat de la situació perquè durant aquest temps han continuat entrant peticions de llicències d’obres que eludiran el 30% del sostre a HPO i cada dia que la Generalitat retrassa l’aprovació definitiva del trenta, perdem habitatge assequible que tanta falta fa.\nPer acabar, reiterem la importància de que el Govern vagi més enllà i compleixi el que ja ha anunciat públicament que està treballant: la modificació de la llei perquè els habitatges protegits no es puguin desqualificar i vendre, així com permetent que els habitatges resultat del 30% siguin de lloguer i no de venda.\nSeguim! Pel dret a l’habitatge! #ExigimEl30Ja


Des de la Unitat de Dinamització del Servei de Llengües us donem la benvinguda al blog del curs Pràctiques d’Acolliment Lingüístic.\nA través de les Pràctiques d’Acolliment Lingüístic rebreu formació complementària en els àmbits de l’acollida sociocultural i la pedagogia de la llengua, podreu fer sessions pràctiques en una situació real i/o elaborar la vostra pròpia proposta d’un projecte que contribueixi a dinamitzar l’acollida lingüística i cultural i la gestió del multilingüisme a la UAB.\nEl curs consta de dues sessions presencials, d’un bloc de continguts (dins del programa Argumenta) i d’una memòria final.\nL’Anna i la Sara expliquen en aquest vídeo la seva experiència a les Pràctiques d’Acolliment Lingüístic, una activitat d’intercanvi lingüístic i cultural.\nTornem a engegar les Pràctiques\nQueden pocs dies per començar la primera edició de les Pràctiques d’Acolliment Lingüístic 2015-2016.\nSi us interessa aquesta activitat formativa ja us hi podeu inscriure. Només heu de venir a la Secretaria del Servei de Llengües (Edifici B4) i formalitzar la matrícula.\nLes sessions presencials d’aquest semestre tindran lloc els dies 13 d’octubre i 3 de novembre, de 15 a 17 hores.\nSi voleu donar suport a un estudiant de mobilitat en la pràctica del català i en el coneixement de la cultura catalana aquesta és la vostra activitat!\nMés informació, al web del Servei de Llengües.\nDurant la sessió de demà comptarem amb la participació de la Lourdes Marin, que ens explicarà l’experiència del Programa Voluntariat per la Llengua.\nConeixerem com va sorgir i com funciona i podreu conèixer com participar-hi si hi esteu interessats.\nQueden pocs dies per començar el segon semestre d’aquest curs i també per engegar la segona edició de les Pràctiques d’Acolliment Lingüístic.\nSi esteu interessats en aquesta activitat formativa ja us podeu inscriure. Només heu de venir a la Secretaria del Servei de Llengües (Edifici B4) i formalitzar la matrícula.\nLes sessions presencials d’aquest semestre tindran lloc els dies 6 de març i 3 d’abril, de 15 a 17 hores.\nConsulteu aquest recurs, l’app Guia de conversa universitària. Us pot ser molt útil durant les vostres sessions!\nDes de la Unitat de Dinamització del Servei de Llengües us donem la benvinguda al bloc del curs Pràctiques d’Acolliment Lingüístic.\nEl curs consta de dues sessions presencials, d’un bloc de continguts (dins del programa Argumenta) i d’una memòria final (podeu consultar-ne el programa detallat).\nA més a més, durant el mes de desembre el Servei de Llengües organitza el Curs del Voluntariat Lingüístic on podeu rebre altra formació en acollida d’estudiants de mobilitat i gestió del multilingüisme.


Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) | Enric LLARCH | Economista | Opinio | L'Econòmic\nViabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) + Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) E-mail\nEconomista - 6 desembre 2014 2.00 h\nViabilitat econòmica d'una DUI (i 2)\nViabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) Viabilitat econòmica d'una DUI (i 2) E-mail\nCaldrà recórrer a les entitats financeres –locals o foranes, si les primeres es troben massa collades per l'Estat- per aconseguir la liquiditat necessària durant els primers mesos\nLa setmana passada plantejàvem els reptes i les dificultats que un nou estat català proclamat a través d'una DUI haurà de vèncer des del punt de vista econòmic. Vegem-ne ara algunes estratègies per superar aquesta situació.\nPrimer, cal definir amb molta precisió la materialització del procés de transició fiscal del nou estat català, amb tots els elements que el conformen de caràcter organitzatiu, polític i internacional, i preveure com cal tractar els diferents subescenaris que se'n poden derivar. I, evidentment, disposar d'un equip tècnic molt compacte i qualificat, per anar definint i implementant les decisions que s'adoptin.\nEn segon lloc, cal disposar de la més àmplia complicitat de la població, especialment d'aquells que hauran de deixar de pagar a la hisenda espanyola –autònoms, pimes i grans empreses- els principals pagaments fiscals per fer-ho a les noves autoritats fiscals catalanes. Cotitzacions a la seguretat social, retencions d'IRPF i IVA constitueixen el 83% dels ingressos addicionals que ha de recaptar el nou estat català. Des del punt de vista tècnic, com que el sistema fiscal actual és un model autodeclaratiu, no cal gaire cosa més que disposar d'un número de compte corrent –per exemple, a l'ICF, esdevingut embrió del Banc Central de Catalunya–. El gros de l'estructura tècnica d'una administració tributària es dedica al control, la inspecció i l'assessorament dels contribuents. Per tant, en un moment inicial, la nova hisenda catalana podria recaptar els seus tributs sense gaire requeriments addicionals a l'estructura existent.\nDurant els primers mesos, per estimular els contribuents catalans a complir les seves obligacions fiscals amb la nova hisenda catalana, caldrà establir un sistema prou potent d'incentius, amb descomptes i penalitzacions. És possible que les grans empreses siguin reticents a complir les seves obligacions fiscals amb la hisenda catalana en un primer moment. Però hem de tenir en compte que, a banda del possible efecte de demostració, el gros dels pagaments fiscals prové a Catalunya de les pimes i dels autònoms –que generen més del 70% de llocs de treball- i, per tant, seran les decisions d'aquest prop de mig milió de subjectes fiscals les que determinaran la viabilitat econòmica del procés del nou estat català nascut de la DUI. Sovint es diu que el procés d'independència català és una revolució de les classes mitjanes. Doncs bé, serà una part d'aquestes classes mitjanes la que determinarà l'èxit d'una DUI. Si al cap de tres mesos s'aconsegueix recaptar el 80% dels impostos generats a Catalunya, podrem parlar d'èxit.\nPel costat dels pagaments, l'actual govern de Catalunya podria accedir a informació dels imports que cal abonar en matèria de subsidis d'atur. En canvi, no coneix els imports individuals de les pensions. Per això, caldrà articular la manera de recollir aquesta informació a partir de les pròpies declaracions i documentació que aportin els pensionistes.\nEl calendari també serà rellevant. Si, com sembla, l'actual govern autonòmic no té liquiditat més enllà del primer trimestre de l'any i després ha de dependre del FLA espanyol, una DUI materialitzada a partir del segon trimestre haurà de fer front a més tensions de tresoreria. Tampoc no serà el mateix proclamar la independència immediatament després que tothom hagi cobrat a final de mes, amb un mes de coll per posar-ho tot en marxa, que fer-ho un dia 25. Si, a més, ho fem enmig de la campanya de la renda, entre maig i juny, les dificultats de gestió seran una mica més altes, però la població general, a través de les més 800.000 a qui els sortirà a ingressar, adquireix un paper que d'altra manera no té.\nEvidentment, caldrà recórrer a les entitats financeres –locals o foranes, si les primeres es troben massa collades per les autoritats espanyoles- per aconseguir la liquiditat necessària durant els primers mesos del nou estat català. Però hem de recordar que ara tenim el crèdit internacional tancat. Només en podrem obtenir si les entitats i els mercats financers realment creuen que no hi ha marxa enrere en la proclamació de l'estat català i que la nova administració del país realment el controla, començant per la recaptació fiscal. El mateix podem dir respecte a potencials inversors estrangers interessats en els nostres actius, començant per les grans infraestructures, ports i aeroport. L'aeroport, és clar, si AENA no se'l ven abans. Per això seria convenient advertir de manera discreta als possibles candidats a la privatització d'AENA que el futur estat català podria no reconèixer una venda feta enmig de la culminació del procés d'independència.\nPer tant, el punt comú que determinarà la viabilitat econòmica d'un nou estat català proclamat a través d'una DUI –deixant de banda improbables recursos no condicionats canalitzats per tercers països- serà la determinació real dels qui meriten impostos i de la població en general. Els primers, a l'hora de mostrar el seu compromís amb el nous estat català a través del pagament de les obligacions fiscals a la hisenda catalana. I la població en general a l'hora de suportar amb paciència els inevitables desajustaments que durant els primers mesos es produiran en els pagaments públics. Per aconseguir-ho, l'acció política i el compromís generalitzat amb el nou estat esdevindran la clau de volta per aixecar-lo.\nL'econòmic 06-12-2014, Pàgina 14


Restaurant Casa Asmundo, La Ràpita - Peix i marisc Cuina tradicional del Delta de l'Ebre\nBenvinguts a Casa Asmundo\nAllà on el riu Ebre es troba amb el mar Mediterrani, allà on neix el Delta de l’Ebre, allà on: “la terra abraça el mar“, a Sant Carles de la Ràpita es troba un restaurant familiar història del qual es remunta al principi del segle XX. Concretament, el 1912 és l’any en el que els nostres avantpassats, el “tio Asmundo” i la “tia Agustina” van fundar el Cafè Novedades, que, en poc temps, s’acabaria coneixent amb el nom del seu propietari: Casa Asmundo.\nSituat al centre de la població, al conegut barri pesquer del “Xicago”, tot just entre l’Ajuntament i, on anys enrere, arribava el mar, aquest restaurant s’especialitza en peix i marisc provinent directament de les nostres barques de la llotja de Sant Carles de la Ràpita, una de les més importants del litoral català tan pel que fa a la varietat de peix com pel volum de captures.\nActualment, és la tercera generació, els germans Segis i Pedro Martí, qui regenta l’establiment centenari, però, poc a poc, van deixant pas als seus fills. L’aposta per la QUALITAT de tots els nostres productes ha perdurat al llarg dels anys fins a esdevenir el nostre segell d’identitat. Ja des de sempre, els nostres avis, el “iaio” Pedro i la “iaia” Cinta, han sigut conscients del privilegi que és viure en aquestes terres fèrtils. D’aquí que decidissin comprar camps d’oliveres i ametllers i, amb molta estima, arrossars de la Ribera. Aquesta és una valuosa herència que, cada any, ens permet gaudir del nostre propi oli d’oliva i del nostre arròs Bomba. Dos ingredients indispensables en la nostra cuina que, juntament amb el peix i marisc de la nostra llotja, conformen la nostra carta.\nA Casa Asmundo, amb aquests productes de gran qualitat només podem que cuinar-los amb cura, a l’estil tradicional, tot respectant els seus sabors, els seus temps de cocció, per tal de ressaltar-los.\nCasa Asmundo conserva el seu estil tradicional no només als fogons, sinó que és present, també, en la seva decoració. De la taverna orientada a principis de segle XX, conserva la barra de fusta tallada a mà i la nevera, també de fusta, encara en funcionament. Des del seu inici com a taverna, fins al dia d’avui com a Restaurant, s’ha anat adaptant als temps fins a esdevenir un restaurant de referència a la comarca del Montsià. Foren el “iaios” Pedro i Cinta qui guiaren aquest pas i és gràcies a ells que Casa Asmundo va esdevenir un lloc on menjar de qualitat, doncs, com hem dit, eren plenament conscients del privilegi que era viure en aquesta zona i per ella van apostar. Així doncs, quan es menja a Casa Asmundo, no només oferim els productes de proximitat del mar, sinó, també, els de la “nostra Terra“.\nLocalització i horari d'obertura\nHi ha una explicació ben senzilla per a què no hi hagi una “carta fixa”. Doncs, la nostra oferta depèn i varia segons les estacions i les condicions marítimes-pesqueres, apostem pels productes de temporada, ja que la nostra prioritat és oferir sempre el producte fresc de màxima qualitat de la llotja de Sant Carles de la Ràpita. És per això que el Pedro i la resta de cambrers sempre “canten la carta” i aconsellen al comensal segons el que hi ha del dia. “Grúmols” (cloïsses) en la seva tradicional salsa marinera, musclos de les muscleres de la Badia dels Alfacs, “xipirons” saltats, paella a la marinera, suquet de peix variat segons mercat, “Del Caldo”, especialitat típica dels pescadors que mengen a bord,… s’han convertit en alguns dels plats més coneguts de la nostra oferta gastronòmica. Així mateix, els nostres postres varien, també, en funció de la temporada de les fruites i de l’estació en la que ens trobem. Tots són elaborats a casa amb paciència i delicadesa i inclouen la crema catalana, el volcà de xocolata, el pastís de poma “Tatin“, i els segueixen una selecció de gelats artesans com el de ”mantecado“, torró…. Tots els nostres plats són acompanyats d’una selecció de vins, caves i champagnes que el nostre Sommelier encantat us recomanarà, doncs, la nostra bodega es conforma d’una acurada selecció tenint en compte les principals zones vitivinícoles, el terroir, el tipus de raïm, el procés de fermentació… que fa possible que puguem gaudir del bon vi acompanyant a la nostra cuina donant sentit a aquests petits moments.\nEls nostres entrants / ``picadetes``\nAmanida d'enciam, tomàquet ceba i olives\nGrúmols amb la nostra salsa marinera\nCanyuts a la planxa\nPolp amb ceba i tomàquet\nEstofat de polp amb ceba i tomáquet\nGamba mitjana/ “Panxuda”\nGambeta panxuda sofregida amb alls tendres\nGamba roja al a planxa\nEls nostres arrossos són cuinats amb el nostre arròs “Bomba”.\nArroz Campanero (galera i sèpia)\nArròs o fideus a Banda\nFideus amb “Espardenyes”\nSuquet de peix variat segons el mercat\nSuquet de peix cuinat a l’estil tradicional\nEl nostre suquet de Llagosta\nMenjada típica dels pescadors a bord. Variacio de peix amb patata acompanyat d’all i oli i després amb el fumet del peix Arròs o Fideus a Banda\nL’any 1912 , el “Tio” Asmundo i la “Tia” Agustina van fundar la taverna Cafè Novedades que, amb el pas del temps, acabaria sent coneguda sota el nom de Casa Asmundo. Era un lloc on comprar i/o degustar una copa de vi o un vermut rapitenc fermentat a la nostra pròpia bota, que encara conservem.\nLo Tio Asmundo i la Tia Agustina\nPoc a poc, però, els tiets van anar ampliant la seva oferta, passant d’oferir els típics vermuts a base de conserves com la tonyina amb oli d’oliva, els musclos amb escabetx,… fins a donar pas a les “picadetes” de marisc del Delta que, encara ara, formen el nostre tret distintiu. Els “grúmols” (cloïsses) amb la nostra salsa marinera, els musclos, els “canyuts” (navalles), la sípia a la nostra manera, que molta gent encara ara recorda amb nostàlgia,… en són alguns exemples d’aquella època que han romàs fins al dia d’avui. En aquells primers anys, va esdevenir un lloc de trobada de colles d’amics i de famílies, tothom hi tenia cabuda. D’aquí que fos un dels llocs més concorreguts pels rapitencs.\nClients menjant a Casa Asmundo\nImatge del Restaurant sobre els anys 50\nAmb la construcció del port pesquer i comercial una nova oportunitat se’ls va presentar. Era el moment en què el Cafè Novedades va esdevenir una fonda on els treballadors del port, després de la jornada labora, gaudien del menjar de casa.\nLa nova Etapa, Cinta & Pedro amb la “Tia” Agustina.\nComençava una nova etapa amb els “iaios” Pedro i Cinta i la “tia” Sofia al capdavant. Aquest va ser el punt d’inflexió en el qual Casa Asmundo va passar de ser un Bar o Cafè a convertir-se en un Restaurant, tot ampliant la seva oferta de “picadetes“ i incorporant nous plats d’arròs i peix fins arribar al dia d’avui. El relleu l’agafaren els seus fills, els germans Segis i Pedro Martí, que han fet de Casa Asmundo un restaurant de referència a la zona que segueix mantenint el gust per la tradició, per les coses ben fetes, oferint la màxima qualitat en els nostres productes que ens proporciona el nostre privilegiat entorn.\nA Casa Asmundo sempre hem apostat per la QUALITAT, pel peix de les nostres barques, pel marisc del nostre Delta. Ens agrada treballar amb productes frescos, del nostre entorn, on la temporada de cadascun sigui qui marca la nostra carta, a cada estació “lo seu”.\nCom hem mencionat repetidament, des de sempre els nostres avis van creure i apostar per la nostra terra, d’aquí que cada any puguem gaudir del nostre propi oli d’oliva i del nostre arròs bomba.\nSi haguéssim de descriure la nostra oferta gastronòmica o, millor dit, si preguntéssim als nostres clients que ens descrivissin amb unes poques paraules creiem que seria alguna cosa semblant a: “Restaurant centenari que cuida la cuina tradicional marinera i de mercat que aposta pels productes de màxima qualitat en la qual el gust del peix i del marisc es realça per sobre de tot.”\nCarrer de Jesús, 4, 43540 Sant Carles de la Ràpita, Tarragona\nReserves +34 977 740118\nDiumenge – Dijous\nRestaurant Casa Asmundo\nCarrer de Jesús 4\n+34 977 740118\nDiumenge - Dijous\n© 2019 Casa Asmundo.


El Cambrils Club Natació suma sis medalles al Trofeu Ciudad de Huesca - Revista Cambrils\nPublicat el Dijous, 26 d'abril de 2018 10:37h\nFoto de grups dels nedadors cambrilencs | Cedida\nEl passat 21 d’abril, 36 nedadors i nedadores del Cambrils Club Natació van participar en la XXVI edició del Trofeu Ciudad de Huesca, en el què hi van participar 31 equips procedents d’Aragó, de Catalunya (de 9 clubs), de Navarra, de Castella-Lleó, de La Rioja, d’Euskadi i d’Andorra. Hi van participar uns 800 nedadors i nedadores. La jornada de natació es va dividir en dues sessions de matí i tarda. Pel matí, es van dur a terme les diverses proves de les categories de benjamins i alevins; és a dir, els xiquets nascuts fins l’any 2004 i les xiquetes fins el 2005. Mentre que, per la tarda, es van fer les d’infantils, júniors i absoluts; és a dir, xiquets nascuts a partir del 2003 i les xiquetes del 2004.\nCom a club, el Cambrils Club Natacó va assolir la posició 13 dels 31 participants (la 5a entre els clubs catalans); gràcies als punts aconseguits pels nedadors en les diverses proves que van participar. Com a resultats més destacats; cal esmentar la segona i tercera posició que va obtenir l’aleví Bruno Salas (any 2004), en els 100 lliures i els 100 papallona, respectivament. Mentre que, en la categoria júnior, Mireia Castro va aconseguir la medalla de bronze als 100 i 50 braça i Beatriz Martínez, en la categoria absoluta, la medalla de plata als 100 i 50 lliures. És a dir, un total de 6 medalles.\nDos equips de relleus\nPel que fa als relleus; en el cas dels més petits, es duia a terme una prova de 4 x 50 lliures mixtes; en què havien de participar dos nens i dues nenes pertanyents a dues categories (benjamins i alevins). Així, l’equip del Cambrils va estar format per Andrea Moreno-Palancas (benjamina), Joel Perales (benjamí), Judit Pàmies (aleví) i Bruno Salas (aleví); els quals van aconseguir la 6a plaça, amb un temps de 2:11:73. Pel que fa a l’equip júnior i absolut; només van poder fer un equip femení que va participar en una prova de 4 x 50 lliures, en què hi van participar Paula Martínez, Mireia Castro, Núria Coronado i Beatriz Martínez. Van aconseguir la 7a plaça, amb un temps de 2:00:95.\nL'entrenador del Club, Manel Zúñiga, els nedadors i els familiars que els van acompanyar en el desplaçament van tornar molt satisfets de l’experiència esportiva que van viure; però, molt especialment, de la convivència entre els trenta-sis nedadors. Cal tenir en compte que el viatge no tenia només finalitats competitives; sinó que estava molt enfocat a millorar el coneixement, la convivència i l’intercanvi d’experiències entre els joves nedadors d’edats tan diverses. En aquest sentit, els més petits van poder gaudir d’una visita guiada per la ciutat; gràcies a la iniciativa de l’equip amfitrió, El Club Atletismo de Huesca i l’Ajuntament de la ciutat d’Osca.