Les cues dels tràmits .\nLes cues dels tràmits\nL’obligació de respectar el distanciament ha provocat que siguin habituals les cues de gent al carrer esperant per entrar i fer un tràmit a la CASS o a l’edifici del Govern. Ahir, especialment les de la Seguretat Social, cridaven l’atenció\nActualitzada 05/08/2020 a les 06:58\nLa situació viscuda a la Seguretat Social va ser prou excepcional perquè des de la direcció s’emetés un comunicat per recordar als assegurats tots els tràmits que poden fer de manera telemàtica, inclòs un dels que van provocar més usuaris: el que acredita que el treballador està en ERTO per tal de sol·licitar la rebaixa que li correspon del lloguer de l’habitatge. Un tràmit que incomprensiblement han de fer cada mes i que, a més, provoca que informació tan sensible com el salari acabi en mans del propietari del pis o de la immobiliària que el gestiona. No s’ha trobat una solució més àgil i que protegeixi més les dades més personals del treballador i malgrat que la CASS recordi que no cal acudir a les oficines, que es pot fer a través d’internet, també ha de tenir present que no tothom té les habilitats informàtiques o senzillament un aparell des d’on poder fer-ho. La qüestió és que ahir la cua de gent va arribar en algun moment des de la porta de la seu fins a l’avinguda Meritxell, i que de ben segur els que la van fer van haver de passar una bona estona fins que van poder completar la gestió. La CASS atribueix la situació a un fet puntual, explicat perquè els primers de mes hi sol haver més afluència i aquesta setmana s’ha donat la circumstància que dilluns era festiu a Andorra la Vella. Però el fet que en l’àmbit organitzatiu fossin conscients del que podia succeir també provoca la pregunta de per què, llavors, no s’hi van posar els mitjans per evitar-ho. Totes les administracions estan fent horari intensiu com cada estiu, que s’explica també per la menor afluència que durant l’època hi ha a les seves oficines. Però, i evidentment respectant els drets dels treballadors, no hi poden haver reforços puntuals d’horari si la situació així ho aconsella? La realitat és que una de les premisses de l’atenció a l’assegurat ha de ser la de l’agilitat i l’eficiència, i que episodis com aquests no contribueixen a millorar la imatge de les administracions. S’hauria de tenir molt present que el temps dels usuaris també és valuós.


IX Jornades de la FOCIR - FOCIR\nIX Jornades de la FOCIR\nLa projecció internacional catalana i els mitjans de comunicació\nEl passat dissabte 24 d’ octubre van tenir lloc a l’ Institut d’ Estudis Catalans les IX Jornades de la FOCIR centrades en La projecció internacional catalana i els mitjans de comunicació. Les jornades, que van aplegar una setantena de participants entre organitzacions, polítics i periodistes, van analitzar els principals reptes i avantatges de la projecció catalana a l’ exterior i van reflexionar sobre la influència dels mitjans de comunicació.\nEl programa va estar dividit en tres taules rodones. A la primera taula, es van intercanviar tres experiències i perspectives d’ internacionalització provinents de la política institucional a càrrec de Jordi Fortuny, director general de Difusió Corporativa de la Generalitat, la perspectiva empresarial amb Lluís Juste de Nin, conseller delegat d’ Armand Basi, i Aleix Clarió, responsable de Comunicació del CNJC que va oferir l’ experiència des del món associatiu. La taula, entre altres debats, va originar una discussió interessant sobre quin binomi estratègic s’ hauria d’ establir entre la marca Catalunya i la marca Barcelona.\nA la segona sessió, corresponsals europeus van exposar els coneixements que tenen vers la realitat catalana i la manera com comuniquen els fets i actituds dels catalans en els seus respectius països. Leo Wieland del Frankfurter Allgemeine Zeitung, es va mostrar especialment crític i va remarcar com la imatge catalana ha perdut força en el context de la premsa internacional. Mark Mulligan, corresponsal del Financial Times, per la seva banda, va aconsellar que, per contrarestar aquest efecte, cal posicionar Catalunya al món jugant amb elements estratègics positius i deixant de banda les reivindicacions negatives. Per acabar, Ewa Wysocka, corresponsal del Newsweek Polska, va reclamar més interlocució amb les institucions catalanes i va recomanar alhora autocrítica ja que moltes vegades són les mateixes personalitats i/o empreses les que intenten esborrar la traça catalana.\nA la darrera taula, es va establir un diàleg entre periodistes i entitats catalanes per tal de fixar els reptes en les polítiques de comunicació de les organitzacions amb projecció internacional. Hi van participar els periodistes Rita Marzoa, Ferran Espada i Vicent Sanchís. Estratègia, excel·lència i la implantació de plans de comunicació dins les organitzacions són alguns dels recursos que més van esmentar els experts.\nL’ obertura de les jornades va anar a càrrec del Sr. Àngel Cortadelles (director general de Relacions Internacionals de la Generalitat de Catalunya), el Sr. Josep Maria Pons (representant de l’ Institut d’ Estudis Catalans) i la Sra. Mònica Sabata (presidenta de la FOCIR). El Sr. Carles Mundó (secretari de Mitjans de Comunicació de la Generalitat) i la presidenta de la FOCIR, van ser els responsables de cloure les jornades.\nEl nivell de participació, l’ alt grau de qualitat de les intervencions i el debat que es va generar entorn a les tres taules rodones, han de servir com a eines de reflexió i alhora, han de permetre identificar quins són els punts febles i les oportunitats entorn a la projecció internacional catalana. Convençuts de la necessitat de ser crítics i mirar cap el futur, la FOCIR es planteja ara nous reptes per seguir donant protagonisme al treball internacional de la societat civil i per contribuir a la construcció de la imatge exterior catalana.\nDescarregar informe de les jornades\nDescarregar llibre de ponències


Un espectador ensenya una bandera d'Espanya al programa líder de TV3\nBarcelona. Dijous, 18 d'abril de 2019. 09:10\nActualitzat Dijous, 18 de abril de 2019. 09:23\nEn campanya electoral les TV, i molt especialment les públiques, viuen un estat d'excepció: no poden dir "presos polítics", no els deixen pronunciar la paraula "exiliat", no poden explicar res de política sense un cronòmetre a la mà minutant quant dura cada frase de cada candidat. L'absurd que els periodistes s'empassen amb la cantarella de "no signarem les notícies en protesta" o amb un rètol on expliquen que els prohibeixen dir les paraules que finalment "colen" escrites en majúscules sobre fons blanc a cada Telenotícies.\nPetites rebequeries que no amaguen que els polítics no es refien dels periodistes i els lliguen de mans i peus a canvi d'un sou públic. I què fan els espectadors? S'ho empassen perquè ja forma part del paisatge i la tradició, com mirar un programa de cuina i un culebrot després de cada TN migdia.\nPerò els espectadors tenen una nova manera d'intervenir en campanya a TV3: colant eslògans o banderes. Durant el programa Zona Champions de dimarts, el postpartit del Barça-Manchester, el canal líder de TV3 no va ser d'Esport 3: un fabulós 6,2% i 131 mil espectadors veient les entrevistes amb l'entrenador culer i els gols. I un espectador, culer i unionista, va empescar-se com colar la bandera d'Espanya en antena: amb un senzill tuit il·lustrat amb la seva foto de perfil: una rojigualda. No content per colar-la, va penjar la foto de la seva TV amb la bandera en antena:\n"Ya tiene su mérito", escriu cofoi l'unionista culer. Ja no cal estampar un cotxe contra la porta de vidre de la cadena per entrar fins la cuina de TV3. Les banderes espanyoles entren no per la porta sinó per la gatera.\nSetmana Santa L'unionisme s'irrita amb la 'processó groga' convocada per Divendres Sant Marc Villanueva\nBarça Shakira (1,57 m) i Piqué (1,94 m): el seu truc per sortir bé a les fotos Marc Villanueva


El CE Vendrell en el grup del Benfica a l'Eurolliga i el Noia, contra el Lió a la CERS | lafura.cat\nEl CE Vendrell en el grup del Benfica a l'Eurolliga i el Noia, contra el Lió a la CERS\n09/09/2013 - 10:50\nDissabte es va fer a Madrid el sorteig dels enquadraments i horaris de les competicions europees d’hoquei patins de la temporada 2013/14. El Moritz Club d’Esports Vendrell participarà per primera vegada a la història a l’Eurolliga, després del doblet de la temporada passada (Copa de la CERS i Copa del Rei) i de ser tercer a l’OK Lliga. I ha quedat enquadrat en el grup B, amb el Benfica portuguès, el Quevert francès i el Diessbach suís. En principi, el rival a batre i amb qui es jugarà la primera posició serà el Benfica, amb qui també es jugarà la Copa Continental; francesos i suïssos són, a priori, de nivell inferior. Més complicat ho tindrà a quarts de final (si hi arriba, com es preveu) ja que s’enfrontaria a Reus o bé Valdagno (amb el permís de l’Oliveirense).\nEl debut del Moritz Vendrell a la Copa europea serà el 9 de novembre al pavelló vendrellenc davant del Quevert; la resta de partits seran el 23 de novembre (a Suïssa), 14 de desembre (rebrà el Benfica), 18 de gener de 2014 (a la pista portuguesa), 8 de febrer (a França) i 22 de febrer (rebrà els suïssos). La final four serà els 3 i 4 de maig.\nQuarts de final seran els dies 29 de març i 12 d’abril.\nEl CE Noia-Freixenet jufarà la CERS i s’enfrontarà en ronda preliminar a l’RHC Lyon francès, el 9 de novembre a l’Ateneu Agrícola de Sant Sadurní i la tornada serà el 23 del mateix mes. Si supera ronda, com es preveu, la següent eliminatòria serà contra el guanyador de l’eliminatòria Braga (portuguès)-Dornbim (austríac), en la qual els de la capital del cava també serien favorits.\nSortejats els calendaris de l’OK Lliga i Primera Divisió\nCaldú torna al Patí Vilafranca per ajudar-lo a pujar a l’OK Lliga\nEl Noia tornarà a jugar els diumenges al migdia\nEl CP Calafell fitxa Gerard Vergès\nEl CE Moritz Vendrell fa 4 fitxatges per a la temporada vinent\nNoticies de El Vendrell + Sant Sadurní\nDesimputats de cobrar sobresous l'exalcaldessa del Vendrell i l'alcalde de Pontons


Dimecres, 5 abril, 2017 - 10:50\nJa està disponible l’actualitat i la reflexió dels moviments que integrem el Moviment Mundial de Treballadors Cristians en el butlletí Infor de febrer. «Sentim la crida de Jesucrist per acompanyar la vida de les persones que pateixen, per col·laborar en el canvi d'actituds a nivell social i econòmic, per participar en la vida de les institucions per posar-les al servei de les persones», podem llegir a l’editorial.\nPodeu accedir des de l’enllaç.\nDilluns, 6 febrer, 2017 - 15:50\nDilluns, 6 febrer, 2017 - 15:14\nDimecres, 30 novembre, 2016 - 13:02\n“És possible defensar un altre model d’empresa en què el valor de la persona sigui el més important”. El president de l’economia social a Espanya i Europa, Juan Antonio Pedreño, reclama un paper rellevant de l’economia social allà on es construeixen les polítiques públiques a l’entrevista que protagonitza a la darrera revista Salillum de l’Acció Catòlica Obrera. En aquest número també s’ha abordat en profunditat el paper de la pregària en diferents tradicions religioses a través de vuit testimonis.\nDivendres, 11 novembre, 2016 - 15:51


història de la música – Pàgina 2 – Música a l'Artero\nArxiu de l'etiqueta: història de la música\nEntrades etiquetades "història de la música"\nMúsica 5è - Curs 2016-17 biografia, història de la música, Mozart, musicología\nVideo-biografia de Mozart\nEls alumnes de 5è van treballar, durant el passat trimestre, la figura del compositor Wolfgang Amadeus Mozart. Vam començar formulant unes preguntes per a vore què ens agradaria saber d’este gran compositor. Vam classificar les preguntes per a vore com podiem montar la biografia correctament (al vídeo teniu totes les preguntes que van fer els alumnes), i entre les hores de música i les de informàtica van fer un treball de recerca d’informació.\nFer un treball de recerca és una feina complexa, sobretot si busquem dades concretes: s’ha de decidir en quin format serà més adequat buscar la informació (línies del temps, esquemes, textos), s’ha de classificar i buscar, s’ha d’entendre, i finalment s’ha de reformular la informació amb les nostres pròpies paraules per tal que es quede ben explicat en el vídeo que han fet entre tots.\nA música hem fet una xicoteta feina d’expressió oral treballant el to de veu, la postura corporal i fent una reflexió de què és el que sentim quan ens posem davant d’una càmera o hem d’explicar alguna cosa davant d’altres companys (ací normalment eixen els nervis, la “por escènica” de cadascú, la sensació d’estar observats/jutjats pels demés…).\nHa sigut un treball molt complet on hem treballat aspectes que per a l’àrea de música són molt interessants.\nSense més dir, ací deixem el vídeo per a què el disfruteu:\nMúsica 6è - Curs 2015-16,Cicle Superior - Curs 2015-16,General - Curs 2015-16 classificació d'instruments, famílies d'instruments, història de la música, Hornbostel-Sachs, organologia\nNova classificació dels instruments\nSempre hem conegut la classificació tradicional dels instruments, sempre hem parlat dels instruments de corda, de vent i de percussió. Però a 6è, que estem estudiant la música dels segles XX i XXI, mirem instruments moderns i ens adonem de que aquesta classificació es queda xicoteta i no és adequada per a incloure altres tipus d’instruments com els que van enxufats amb endolls (guitarres elèctriques, pianos elèctrònics…) ni per a altres instruments que ara es construeixen de manera diferent.\nEstem estudiant, així, una manera de classificar els instruments que ens permet incloure tots els instruments, no només dels segles XX i XXI, sinò també d’altres cultures. Tots tenen el seu lloc en esta nova classificació.\nPer a entendre-ho millor, mireu la presentació:\nMúsica 6è - Curs 2015-16,Cicle Superior - Curs 2015-16,General - Curs 2015-16 famílies d'instruments, història de la música, Hornbostel i Sachs, instruments, musicología, organologia\nFamílies d’instruments: Hornbostel i Sachs\nEsta setmana parlarem de la classificació dels instruments, però inclourem també els instruments que hem anat estudiant estos dies: guitarra elèctrica, baix elèctric, violí elèctric, piano electrònic, theremin, ones martenot, contrabaix elèctric… on haurem de posar estos instruments? Feu clic damunt de la imatge si ho voleu saber!\nEsta pàgina ens ajudarà també a entendre el per què de la classificació nova: http://fterensi.wix.com/families-instruments


TAC12 TV - Batet, peça important de la campanya de Puigdemont\nBatet, peça important de la campanya de Puigdemont\nDimarts, 21 Novembre 2017 13:15\nL’alcalde de Valls, Albert Batet, forma part de l’equip de campanya de Carles Puigdemont. Concretament Batet, que va de 3 a la llista de Junts per Catalunya per Tarragona, és un dels dos directors adjunts. Per desenvolupar aquesta tasca encarregada personalment per Puigdemont Batet ha viatjat recentment diverses vegades a Brussel·les i, com a director adjunt de campanya, la previsió és que continuï fent-ho durant les properes setmanes. Batet, a més d’alcalde de Valls, ha estat diputat durant aquesta legislatura i aquest encàrrec demostra la relació de confiança entre ell i Puigdemont. L’equip de campanya, de fet, l’integren persones molt properes al president cessat, entre elles Elsa Artadi, que va ser directora de Coordinació Interdepartamental del govern català.\nMés en aquesta secció: « El pessebre vivent de Valls arribarà amb novetats Essity dona des de l'Alt Camp un milió de bolquers a la Creu Roja »


Cançons per ser llibres, al pati de Can Saura\nCançons per ser llibres\nL’associació vaDcultura presenta "Cançons per ser llibres", un espectacle de nova creació on literatura i música es troben en un diàleg original i emotiu.\nL’espectacle teatral i musical és obra de l’actriu i directora Mima Riera i l’acompanyen els músics Cris Juanico (veu i guitarra), Blanca Coll (violí) i Lluís Gener (contrabaix).\nCançons per ser llibres neix del batec de la paraula. És una maleta de vida com ho són la literatura i les cançons. Una obra amb fragments de Wajdi Mouawad, Narcís Comadira, Gianni Rodari, Mercè Rodoreda o Stefan Zweig entre d'altres i algunes de les cançons del projecte ‘Salpols’ que agafen una nova volada i format especial per aquesta ocasió per a fondre’s amb les paraules.\nAquesta proposta cultural és una iniciativa de vaDcultura per a fomentar la literatura i aquesta vegada compta amb el patrocini de la llibreria vaDllibres que aposta amb la mesura de Rescat cultural del Consell Insular per impulsar l'activitat i a la vegada estimular i dinamitzar la venda de llibres en català posant un preu a l'entrada simbòlic de 3 euros comprant un llibre en català.\nCançons per ser llibres també compta amb la col·laboració de l’Ajuntament de Ciutadella.\nMés informació i entrades a vaDllibres: vadllibres@gmail.com


Banyoles. Els Campionats d’Espanya Juvenil i Júnior obren el cap de setmana de triatló internacional a Banyoles\nPublicat el Dilluns, 06 Setembre 2021 08:35 Escrit per Ajuntament de Banyoles\nBanyoles ha acollit avui dissabte 4 de setembre al matí el Campionat d’Espanya Juvenil i Júnior de triatló de modalitat sprint en categories femenina i masculina, que donen el tret de sortida al cap de setmana internacional de triatló. Dissabte a la tarda tindrà lloc el Campionat d’Espanya de Grups d’Edat i la XXXV Triatló de Catalunya, mentre que diumenge es disputaran la Copa d’Europa Júnior i el Campionat d’Espanya Elit. Més de 1.300 triatletes, una xifra rècord, passaran al llarg dels dos dies per Banyoles, que per onzè any consecutiu és escenari de competicions internacionals de triatló. Com ja va passar el 2020, l’esdeveniment s’ha organitzat seguint el protocol d’higiene i seguretat elaborat per l’Ajuntament de Banyoles i la Federació Espanyola de Triatló (FETRI). Les proves de Banyoles suposen la represa del calendari de competicions de triatló després de la celebració dels Jocs Olímpics i Paralímpics.\nLa prova juvenil ha reunit 204 participants, que han recorregut els 750 metres de natació, 20 quilòmetres de bicicleta i 5 quilòmetres de cursa a peu de la modalitat sprint. La competició ha començat a les 9 h amb la categoria femenina. Al final del tram de natació Andrea López (Club Olímpico de Vedra) ha sortit de l’aigua en primera posició, seguida de Marina Camps (CF Safor Teika) i Maria Barceló (Club Natació Llucmajor). En finalitzar el tram en bicicleta, Ainoa Gontan (Triatlon Inforhouse Santiago) s’ha situat al capdavant, Maria Barceló ha avançat fins al segon lloc i Nieves Navarro (Saltoki Trikideak) s’ha col·locat tercera. Nieves Navarro s’ha proclamat vencedora després de la cursa a peu, amb un temps de 1h05’22’’, mentre que Ainoa Gontan ha estat segona (1h05’31’’) i Alejandra Seguí (CEA Bétera), tercera (1h05’35’’). Per equips, la classificació ha estat Club de Triatlón Diablillos de Rivas, Saltoki Trikideak i Tritrain4you Málaga.\nPel que fa a la categoria masculina, que ha començat a les 9.35 h, Jesús Vela (ADSevilla) encapçalava la prova després del tram de natació, amb Alejandro Rodríguez (Triatlón Ferrol) en segon lloc i Pao Millo (CEA Bétera) en tercer. Biel Planas, del Club Natació Banyoles, ha acabat en vuitena posició en natació. Finalitzat el tram de ciclisme, Pablo Alonso (La 208 Triatlón Club) s’ha situat al capdavant, seguit de Pablo León (CT Caravaca - Ortodent) i Joel Alcaraz (Transtriatlon). El guanyador de la prova ha estat Francisco Navarro (CT Murcia Unidata, 56’41’’) i han completat el podi Eloy Canales (EQTR – Rodacal Beyem, 57’19’’) i Jesús Vela (57’31’’). El primer banyolí ha estat Biel Planas, que ha acabat dotzè, amb un temps 58’28’’. El podi d’equips l’han integrat el Club de Triatlón Diablillos de Rivas, l’ADSevilla i el CEA Bétera.\nCampionat d’Espanya Júnior\nEn la categoria júnior, també de modalitat sprint, hi han pres part 142 triatletes. A les 10.10 h ha arrancat la prova en la categoria femenina. Acabat el tram de natació, les tres primeres classificades eren María Alzaga (AD Náutico de Narón), Paula Sánchez (Triatlón Albacete) i Gianella Debra Coaguila (Isbilya – Sloppy Joe’s). Després del tram de ciclisme, Nerea García (AD Náutico de Narón) encapçalava la prova, seguida de Paula Sánchez en segon lloc i Marina Caraballo (Isbilya – Sloppy Joe’s) en el tercer. El podi l’han integrat Paula Sánchez en primera posició, parant el cronòmetre en 1h5’09’’, mentre que la plata ha estat per a Lucía Acosta (Club de Triatlón Diablillos de Rivas), amb un temps de 1h5’35’’, i el bronze, per a Andrea Morras (Club Triatlón Tritones Rioja), que ha acabat en 1h6’14’’. En equips, Isbilya – Sloppy Joe’s ha estat el primer classificat, seguit d’AD Náutico de Narón i Saltoki Trikideak.\nA les 10.45 h s’ha iniciat la competició masculina. El primer en sortir de l’aigua ha estat Eduardo Blanco (CT Huracán Valencia), amb Daniel Martín (Tri Infinity Móstoles) en segon lloc i Liam Beardon (Tri Infinity Móstoles), tercer. En l’arribada del tram de ciclisme, Nicolás Heredero (Marlins Triatlón Madrid) s’ha situat al capdavant, seguit de Sergio Moreno (Club Triatlón Las Rozas) i Arnau Rosaleny (Tripuçol). El vencedor de la prova ha estat Heredero, que ha finalitzat amb un temps de 57’01’’, mentre que Moreno ha estat segon, amb 57’33’’, i Rosaleny, tercer, amb 57’38’’. Els equips guanyadors de la categoria han estat el CT Huracán Valencia, l’ETriatlón Valladolid i el Tri Infinity Móstoles.\nEl lliurament de medalles als guanyadors d’ambdós campionats s’ha celebrat a les 12.45 h. Abans de l’entrega s’ha fet un minut de silenci en record del triatleta Pablo Alarcón, del CT Huracán, traspassat recentment. Han lliurat els guardons l’alcalde Banyoles, Miquel Noguer, i el president de la FETRI, José Hidalgo.\nTotes les proves s’han desenvolupat seguint el protocol de prevenció i seguretat de l’Ajuntament de Banyoles i la FETRI, d’acord amb les autoritats sanitàries i tenint en compte l’estat actual de la pandèmia. Tots els esportistes han rebut una mascareta al moment d’arribar a meta. Pel que fa al públic, enguany hi ha hagut accés lliure a les grades del Front d’Estany, amb limitació d’aforament i distància de seguretat. L’organització ha comptat amb uns 170 voluntaris, que han contribuït en tasques d’atenció a esportistes, avituallaments, senyalització de circuits o dopatge.\nXXXV Triatló de Catalunya i Campionat d’Espanya de Grups d’Edat\nLes proves continuen aquest dissabte a la tarda amb el Campionat d’Espanya de Grups d’Edat i la XXXV Triatló de Catalunya, la prova degana del triatló del país, que se celebra des de 1986. Aquestes dues competicions, que es duen a terme simultàniament, reuniran un total de 706 triatletes.


Núvols d'avions - Revista Mètode\nDe la pseudociència dels ‘chemtrails’ a la ciència dels ‘contrails’\nDavid Pino González, Jordi Mazon Bueso i Marcel Costa Villa\nFigura 3. Cel sobre Barcelona cap a les 11:00 UTC (13 h, hora local) del dia 21 de setembre del 2011. / Foto: Jeroni Lorente\nLes afirmacions i els arguments més freqüents trobats en fòrums i pàgines web de pseudociència en favor de l’existència dels deixants dels avions, que anomenen chemtrails, es refuten a partir de l’explicació científica del procés de formació dels deixants de condensació o sublimació dels avions, els coneguts contrails. Es descarta la hipòtesi de l’existència dels chemtrails, ja que aquests no difereixen en res dels contrails, els quals són de natura hídrica i resultat d’un procés físic referenciat en nombrosos estudis desenvolupats des de començament de l’era de l’aviació, a començament del segle XX, fins a l’actualitat. L’article permet concloure que els chemtrails de la pseudociència no són res més que els contrails que defineix la ciència.\nParaules clau: chemtrails, contrails, pseudociència, ciència, núvols alts.\nRarament la pseudociència tracta el tema de la formació dels deixants que de vegades els avions tracen al cel. Generalment aquests deixants han estat en el punt de mira de teories de la conspiració més que no de la pseudociència en si mateixa. El rastre que deixen de vegades els avions al cel, que els seguidors de teories conspiratives anomenen chemtrails (de l’anglès chemical trail, “deixant químic”) són, segons aquestes teories, fruit de projectes secrets, generalment governamentals, coneguts per una elit minoritària, per fumigar la població amb objectius diversos: control de població, del clima, interferència de les comunicacions… Altres col·lectius sostenen que, efectivament, els deixants dels avions no són abocaments de substàncies químiques, és a dir, no són chemtrails, sinó contrails (de l’anglès condensation trail, “deixant de condensació”), núvols antropogènics formats per cristallets de gel, per tractar de modificar el clima o controlar-lo.\n«Rarament la pseudociència tracta el tema de la formació dels deixants que de vegades els avions tracen al cel»\nLa comunitat científica s’ha posicionat diverses vegades manifestant la falta d’evidències que donin una base científica a la teoria dels chemtrails. Diverses organitzacions científiques, entre les quals hi ha la NASA i la NOAA (Administració Nacional Oceànica i Atmosfèrica en les seues sigles en anglès), ja van publicar l’any 2000 un treball rebatent les teories de la conspiració i els chemtrails1. Més recentment, realitzant enquestes a escala mundial, Mercer, Keith i Sharp (2011) van mostrar que el 14 % dels enquestats creien parcialment en teories de la conspiració relacionades amb els chemtrails, i gairebé un 3 % n’estava convençut.\n«La comunitat científica s’ha posicionat diverses vegades manifestant la falta d’evidències que donin una base científica a la teoria dels ‘chemtrails’»\nShearer, West, Caldeira i Davis (2016) determinen que, a nivell internacional, gairebé el 17 % de la població creu en l’existència de plans secrets d’escala global associats als chemtrails o a la geoenginyeria. El nombre de pàgines web d’aquesta temàtica s’ha multiplicat en els darrers anys, així com els articles i fòrums de debat. Aquests autors també van preguntar la seva opinió a un grup de físics de l’atmosfera de prestigi. Dels 77 entrevistats, 76 afirmaren que no hi ha evidències de plans de conspiració ni de l’existència de chemtrails. El 99 % dels científics de més rellevància afirmen que els chemtrails són la part visible del vapor d’aigua exhalat per les turbines dels avions després de la combustió, en sublimar-se el vapor d’aigua i formar cristalls de gel.\nL’objectiu d’aquest article és presentar els principals arguments trobats als fòrums i a la xarxa que donen suport a l’existència dels chemtrails, i refutar-los amb contraarguments científics que permeten negar-ne l’existència. No s’han referenciat les webs que donen suport als chemtrails per no tractar-se de publicacions científiques.\nArgument 1: Abans els avions no produïen deixants, és un fenomen de fa pocs anys\nSchumann (1996) determina que la primera referència sobre l’observació de deixants d’avions data del 1919. Entre els anys 1914 i 1919 les aeronaus comencen a assolir l’altura de les capes mitjanes i altes de la troposfera. Ettenreich (1919) descriu una observació de 1915 al sud del Tirol com «la condensació d’un cúmul en forma lineal a partir dels gasos d’escapament d’una aeronau que era visible durant molt de temps». Weickmann (1919) descriu l’observació d’una franja d’aproximadament 50 quilòmetres de llargària formant estructures que atribueix a grups de vòrtexs. Parts d’un halo de 22º van ser observades al voltant del disc solar per on es trobava el deixant, el que mostra que aquest devia estar format per cristalls de gel en forma de prisma hexagonal. A partir d’aquí, molts autors més referencien aquestes observacions. La possibilitat que el vapor d’aigua emès per la combustió del combustible de les aeronaus pogués causar la sobresaturació respecte a l’aigua líquida i conduir a la formació de núvols va ser considerada per Varney (1921). L’emissió de pols i partícules fines de la turbina dels avions, que aportaria nuclis de condensació sobre els quals el vapor d’aigua emès se sublimés de manera inversa, va ser proposada pels autors abans esmentats com a mecanisme per explicar la sobresaturació respecte al gel.\nDurant la Segona Guerra Mundial, el trànsit aeri s’intensifica i les observacions de deixants s’incrementen. Ryan, MacKenzie, Watkins i Timmis (2011) analitzen els deixants formats per avions de guerra per mitjà de fotografies, i comparen la seva expansió i evolució al cel amb els deixants que es formen actualment, sense apreciar cap variació. Aquests autors mostren fotografies d’avions dels anys 1943 a 1945 en què s’observen bombarders produint deixants, mentre que simultàniament d’altres que volaven a nivells més baixos no en deixen.\nDurant els anys quaranta i cinquanta del segle XX les evidències i el coneixement sobre la termodinàmica dels deixants fan un salt important de la mà de diversos autors. El terme condensation trail és definit per Brewer (1946), i anys més tard com contrail per Appleman (1953). Aquest darrer autor desenvolupa una teoria acceptada avui dia sobre la formació de contrails: la temperatura per a la saturació depèn de la pressió, la temperatura i humitat de l’aire fora de la turbina i la proporció de vapor d’aigua i calor alliberats a l’atmosfera pels gasos expulsats per la turbina. A més, desenvolupa un sistema gràfic que permet determinar si un avió pot o no formar contrails.\nEls contrails, igual com els núvols alts formats de manera natural, tenen un paper clau en el balanç energètic de la Terra. Els núvols alts, formats per cristalls de gel a l’alta troposfera, cobreixen aproximadament el 20-30 % de la superfície terrestre (Schröder et al., 2000). L’increment del trànsit aeri de les darreres dècades i els consegüents contrails estan contribuint a un augment d’aquesta coberta de cristalls de gel al voltant del planeta en un 0,5 % per dècada, i així a la modificació del balanç energètic de la Terra de l’ordre de 0,2-0,3 ºC per dècada (Minnis, Ayers, Palikonda i Phan, 2004).\n«Els ‘contrails’ poden transformar-se en núvols alts que poden adoptar l’estructura de cirrus, cirrostrats o cirrocúmuls»\nArgument 2: Els ‘chemtrails’ no poden ser ‘contrails’, perquè la seva aparició no és regular\nLa propulsió de les aeronaus es basa en la combustió del querosè, per expulsar aire cap endarrere i impulsar endavant l’aeronau. Aquesta reacció produeix vapor d’aigua i diòxid de carboni (comuns en totes les combustions), així com aerosols (partícules sòlides microscòpiques), producte de combustions incompletes o impureses. Aquests aerosols, així com d’altres que ja són presents a l’aire, actuen com a nuclis de condensació on el vapor d’aigua condensa o sublima inversament, en funció de la temperatura de l’aire. Els avions comercials durant la fase de creuer volen a alçades superiors als 6.000 metres, on la temperatura de l’aire és sempre negativa. En aquestes alçades, el vapor d’aigua se sublima inversament i forma cristalls de gel, els quals cristal·litzen en el sistema hexagonal formant plaquetes i agulles.\nFigura 1. Aspecte dels contrails amb diferents condicions d’humitat i temperatura a les capes altes de la troposfera. Si la capa d’aire per la qual vola un avió té poca humitat, no es produeix deixant de condensació o bé aquest s’esvaeix amb rapidesa (imatge superior, Barcelona, setembre del 2008). En canvi, si el grau d’humitat és elevat i la temperatura baixa, els contrails persisteixen i s’expandeixen (imatge inferior, Barcelona, febrer del 2011). / Mazon, Costa i Pino\nUn cop format el cristall de gel o bé la goteta d’aigua (sovint en estat de subfusió), la seva permanència a l’atmosfera depèn, bàsicament, de les condicions de temperatura i humitat en què es trobi l’aire. Per a formar un contrail, l’aire ha d’estar per sota dels –40 ºC (Schumann i Wendling, 1990). Si la temperatura de l’aire es troba per sobre, el cristall de gel tendirà a evaporar-se, tant més ràpid com més calent sigui l’aire. De la mateixa manera, com més sec sigui l’aire més fàcilment es produirà la sublimació del cristallet o l’evaporació de l’aigua. En un ambient relativament humit tant la goteta com el cristallet poden tenir un temps de permanència major: diverses hores i fins i tot algun dia. Schumann i Wendling argumenten que els contrails requereixen un estat termodinàmic especial, amb temperatura de l’aire inferior als 230 K (–43 ºC) cap als 250 hPa de pressió (~ 9.500 m).\nSegons Kärcher, Peter, Biermann i Schumann (1996), durant els primers moments del procés de creixement dels cristalls dels contrails, aquests s’evaporen en pocs segons si l’aire és sec. Per garantir la persistència dels cristalls de gel que integren un contrail, Gierens (1996) determina que l’aire ha de tenir una humitat relativa de com a mínim el 70 % respecte al gel. Així mateix, per a una humitat relativa donada superior a aquest 70 %, el ritme de creixement dels cristalls dels contrails s’incrementa a mesura que la temperatura disminueix. La figura 1 mostra un exemple de l’estructura de contrails formats sota diferents condicions atmosfèriques.\nLa temperatura i la humitat condicionen, doncs, el creixement dels cristalls de gel dels contrails, els quals poden desenvolupar-se i estendre’s en un ambient saturat respecte al gel, i transformar-se en núvols alts que poden adoptar l’estructura de cirrus, cirrostrats o cirrocúmuls (Minnis et al., 1998). Mazon, Costa, Pino i Lorente (2012) proposen que als núvols formats per l’activitat antròpica se’ls defineixi com antroponúvols, i per a diferenciar-los dels no antròpics proposen introduir el prefix antropo– en la seva nomenclatura. Així, els núvols antròpics formats a partir dels deixants i que genèricament s’anomenen contrails passarien a dir-se antroponúvols alts. Els tres gèneres bàsics de núvols alts passarien a anomenar-se antropocirrus (aCi), antropocirrostratus (aCs) i antropocirrocúmul (aCc), si s’originen a partir dels contrails. La figura 2 mostra diversos gèneres de núvols alts antròpics formats a partir dels deixants de condensació.\nEn conseqüència, el fet que hi hagi dies amb més deixants dels avions al cel és una qüestió regulada només per les condicions de temperatura i humitat de l’aire al nivell on volen els avions.\nFigura 2. Exemples dels tres gèneres de núvols alts d’origen antròpic. A la imatge de l’esquerra, detall d’un contrail d’un avió que origina antropocirrus, a les parts fibroses del centre de la imatge, i antropocirrocúmuls, les estructures granulades de les parts inferior i superior (Sant Pere de Torelló, Barcelona, novembre del 2012). A la imatge superior dreta, antropocirrostratus formats a partir de la dispersió dels cristalls de gel de nombrosos contrails, a les zones on el cel té una tonalitat blanca uniforme, a bona part dels terços dret i inferior de la imatge (el Bruc, Barcelona, setembre del 2015). A la imatge inferior dreta, antropocirrocúmuls i antropocirrus, que refracten la llum solar donant la coloració observada (Viladecans, Barcelona, desembre del 2015). / Mazon, Costa i Pino\n«No és estrany observar simultàniament dos avions sobrevolant el cel, un deixant un rastre mentre que l’altre no en deixa cap»\nArgument 3: De vegades s’observen dos avions volant, un dels quals deixa un gran deixant i l’altre cap ni un\nEfectivament, no és estrany observar simultàniament dos avions sobrevolant el cel, un deixant un rastre mentre que l’altre no en deixa cap. L’explicació científica és que els avions en qüestió volen en nivells atmosfèrics diferents. Mazon i Pino (2016) ho van demostrar realitzant una simulació numèrica amb el model mesoescalar WRF-ARW per analitzar les condicions atmosfèriques d’un dia en què gairebé la totalitat de la costa catalana va estar coberta per contrails. Al llarg del matí, els deixants d’avions que es formaven no desapareixien sinó que s’expandien, i cap a migdia cobrien tot el cel. La figura 3 mostra una imatge presa a Barcelona a les 11:00 UTC (13 h, hora local) del 21 de setembre del 2011 on es veu el cel gairebé cobert de contrails.\nLa figura 4 (panell esquerre) mostra els dominis definits en el treball de Mazon i Pino (2016) i l’extensió del domini 3 (panell dret) en el qual s’ha realitzat el tall vertical de l’atmosfera a través de la línia AB per analitzar la temperatura i la humitat.\nFigura 4. Dominis definits per a la simulació numèrica (panell esquerre), i domini 3 en el qual s’ha definit un tall a través d’AB per realitzar un tall vertical (panell dret, unitats en quilòmetres).\nFigura 5. Tall vertical al llarg de la línia AB que es mostra en la figura 4 de la humitat relativa respecte al gel (en colors) i la temperatura de l’aire (en línies discontínues) a les 11 UTC (13 h, hora local) del 21 de setembre del 2011. El color morat indica valors d’humitats relatives respecte al gel elevats, propers al 100 %.\nLa figura 5 mostra la secció vertical, al llarg de la línia AB de la figura 4, de la humitat relativa respecte al gel (en colors) i la temperatura de l’aire (línies discontínues) a les 11:00 UTC del dia analitzat. S’observa una capa d’aire molt humit al voltant dels 10 km, amb humitats que superen el 90 %. Si en aquesta alçada s’introdueix aire humit procedent de la combustió del querosè, podria arribar-se a la saturació i a la sublimació inversa del vapor d’aigua. Per sota d’aquesta capa, la humitat disminueix ràpidament (70-80 % a 8.500 metres, 50 % a 8.000 metres). La saturació a aquests nivells requeriria molta més injecció d’humitat, i per tant la saturació no seria tan immediata.\nA més a més, cal destacar que aquesta humitat superior al 90 % entre els 9.500 i els 10.000 metres coincideix amb una temperatura inferior als –40 ºC, valor a partir del qual els contrails romanen sense evaporar. Per sota d’aquest nivell la temperatura de l’aire ascendeix fins als –30 i –35 ºC per sota dels 8.500 metres.\nFinalment, és important remarcar que des de la superfície no és senzill estimar l’alçada a la qual vola un avió, així com tampoc discernir si dos avions volen al mateix nivell. Per tant, a la vista del que es mostra en la figura 5, és evident que, si dos avions volen amb una separació vertical de 1.000 m, un pot produir contrail que pot estar al cel durant hores i l’altre no.\nArgument 4: Els ‘chemtrails’ sovint apareixen trencats, no mantenen una estructura contínua\nLes condicions atmosfèriques en les quals es troben els cristalls de gel que conformen els contrails poden variar en l’espai i el temps. La simulació numèrica realitzada per a l’episodi del 21 de setembre del 2011 permet identificar una gran variabilitat de les zones d’humitat favorables i desfavorables a la permanència de contrails unes hores prèvies i posteriors a les 11:00 UTC. La figura 6 mostra la distribució horitzontal d’humitat a 9.500 metres (panell esquerre) i el perfil vertical de la humitat relativa i la temperatura al llarg de la línia AB (panell dret) a les 02:00 UTC (04 h local) del 21 de setembre del 2011. La simulació mostra zones inconnexes on les condicions d’humitat són superiors al 80 % (colors vermellosos) i, per tant, propícies per al manteniment dels cristalls de gel, i zones amb valors inferiors al 70 %, favorables a l’evaporació dels cristalls de gel (colors verdosos i blavosos).\nFigura 6. Camp d’humitat relativa respecte del gel en el domini 3 a 9.500 metres (panell esquerre) i perfil vertical de la humitat relativa respecte del gel (en colors) i la temperatura (línies discontínues) seguint la línia AB de la figura 3 a les 02:00 UTC (04 h, hora local) del 21 de setembre del 2011 (panell dret).\nArgument 5: Els ‘chemtrails’ fan formes estranyes al cel\nEl nivell de vol de creuer més comú dels avions està al voltant dels 30.000 peus (uns 9.100 metres). Les rutes de les aeronaus acostumen a estar ben definides, seguint una determinada direcció i nivell de vol, però no són exactes. Això pot generar que quan les condicions siguin òptimes per a formar contrails i que aquests romanguin en el cel, l’aparença sigui de línies paral·leles o secants.\nD’altra banda, habitualment els avions durant la fase de creuer es mouen al límit entre la troposfera i l’estratosfera, zona on es produeixen les anomenades turbulències d’aire clar, o CAT en anglès (clear air turbulence). Són turbulències originades per una ondulació del corrent de doll, un corrent d’aire persistent i localitzat a uns 10-12 quilòmetres d’alçada i que a les latituds mitjanes va d’oest cap a est. Aquesta ondulació provoca cisalla del vent i l’aparició de turbulències, les quals poden originar les formes estranyes que de vegades adopten els contrails. A més de la CAT, la cisalla del vent que es produeix entre dos nivells atmosfèrics també fa que l’aire es mogui de manera diferent entre una capa i l’altra, generant moviments irregulars de l’aire, i de retruc dels cristalls de gel que conformen els contrails, cosa que els fa adoptar formes aparentment estranyes.\nFigura 7. Contrail de forma ondulada a causa de la presència de cisalla horitzontal a la capa on s’ha format (Berlín, octubre del 2010). / Mazon, Costa i Pino\nArgument 6: Associats als ‘chemtrails’ es detecten olors i substàncies tòxiques anòmales a nivell del terra\nAlumini, bari i estronci són els elements que la pseudociència diu que es detecten al sòl quan al cel s’observen chemtrails, acompanyats d’olor a substàncies químiques; també es diu que s’han trobat bacteris. No hi ha cap evidència científica que avali aquestes dades, ni cap publicació en revistes científiques que evidenciï aquestes suposades observacions i anàlisis del terreny. Dels 77 científics entrevistats per Shearer et al. (2016), només un pensava que era possible l’existència dels chemtrails, i precisament el seu argument fou que en els seus estudis va detectar estronci a terra després d’un episodi puntual de contrails cobrint el cel, en un lloc remot dels Estats Units. A més, el temps necessari perquè una hipotètica emissió de substàncies químiques des de les capes altes arribi a terra no és immediat i, en qualsevol cas, aquests elements hi arribarien en forma d’òxids, els quals ja són, en alguns casos, abundants al sòl, i caldria demostrar-ne l’origen aeri.\nTots els principals arguments aportats pels defensors de l’existència dels chemtrails i les teories conspiratives associades es poden rebatre a partir dels processos físics implicats en la formació de núvols alts derivats del vol d’avions a reacció. Aquests núvols, tot i ser originats per causes antròpiques, estan formats per cristalls de gel o gotetes en subfusió com els núvols d’origen natural.\nHi ha evidències de la formació de deixants de condensació, els contrails, des que hi ha avions que volen per les capes mitjanes o altes de la troposfera, és a dir, des d’inicis del segle XX.\nLes condicions de temperatura i humitat de les capes per on volen els avions permeten predir la formació o no de contrails, així com explicar que només apareguin en determinats nivells o el seu aspecte discontinu. Tanmateix, la dinàmica atmosfèrica a l’altura de creuer dels vols comercials permet explicar la forma irregular que adopten els contrails en determinades ocasions.\nNo hi ha evidències per establir una relació causa-efecte entre la detecció de substàncies químiques a nivell del sòl després d’episodis de contrails.\npolicy-/media/contrails.pdf (Tornar al text)\nSchumann, U., & Wendling, P. (1990). Determination of contrails from satellite data and observational results. En U. Schumann (Ed.), Air Traffic and the Environment—Background, Tendencies and Potential Global Atmospheric Effects (pp. 138–153). Berlín: Springer–Verlag.\nDoctor en Ciències per la Universitat Politècnica de Catalunya. Professor i investigador en el Departament de Física de la Universitat Politècnica de Catalunya (Espanya). Investigador principal de diversos projectes de recerca.\nDoctor en Ciències per la Universitat Politècnica de Catalunya (Espanya). És llicenciat en Física i té un Màster en Climatologia Aplicada per la Universitat de Barcelona (Espanya). Actualment és professor i investigador al Departament de Física de la Universitat Politècnica de Catalunya, tutor en el grau de Ciències Ambientals de la Universitat Nacional d’Educació a Distància (Espanya) i professor en el Batxillerat Internacional.\nLlicenciat en Biologia. Professor de secundària i del Departament de Ciències experimentals i de la Salut de la Universitat Pompeu Fabra, Barcelona (Espanya). És autor de diversos llibres de divulgació en el camp de l’atmosfera i la biologia.\nEntrevistes Especial COVID-19 Notícies Opinió Els perquès de Mètode Llibres


El Camp Nou, espai de golejades\nAquesta temporada els blaugranes han marcat cinc o més gols a casa en set ocasions\nAquest Barça està aconseguint que les golejades siguin un fet més que habitual a l’Estadi. Aquesta temporada els aficionats blaugrana han vist com els de Luis Enrique feien cinc o més gols en set ocasions. A la Lliga la d’aquest dissabte ha estat la quarta després del 5-2 al Rayo, el 6-0 a l’Athletic Club i el 6-1 al Celta de Vigo. A la Lliga de Campions, la Roma va marxar amb un 6-1, el mateix resultat que el Villanovense a la Copa del Rei. La més àmplia va ser contra el València, també a la Copa del Rei, per 7-0. Totes aquestes golejades formen part també d’una ratxa d’imbatibilitat que dura ja 37 partits.\nMés d’un any sense perdre\nA banda de les golejades, el Camp Nou és ja un estadi infranquejable des de fa més d’un any. L’equip de Luis Enrique no hi perd des del 21 de febrer del 2015, quan va caure amb el Màlaga a la Lliga (0-1). Des de llavors l’Estadi ha vist com en 32 partits els blaugranes sumaven 29 victòries i només cedien 3 empats. Dos a la Lliga amb el Deportivo pel mateix resultat (2-2) i un a la Supercopa d’Espanya davant l’Athletic Club (1-1).\nEquip més golejador de la Lliga\nAmb els sis gols marcat al Getafe, els barcelonistes ja n'han marcat 84 en aquesta Lliga en 29 partits i són l’equip més golejador del campionat. De totes aquestes dianes, 68 les sumen els membres del trident, cadascun dels quals ja ha assolit la xifra de 20 gols. A la jornada 29, Suárez (que aquest dissabte no ha jugat) n'ha fet 26, Messi 22 i Neymar Jr 20.


Holiday home Pøt Strandby A Juelsminde Juelsminde Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Pøt Strandby A Juelsminde\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Holiday home Pøt Strandby A Juelsminde es troba a la zona de Sønderby de la ciutat de Sonderby. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Pøt Strandby A Juelsminde també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sonderby. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Holiday home Pøt Strandby A Juelsminde es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Sonderby, faci de Holiday home Pøt Strandby A Juelsminde la vostra llar.


El 3x3 de futbol de Calaf torna a omplir la plaça Barcelona 92\nHi han participat 74 equips distribuïts en nou categories diferents amb un total de 336 persones inscrites. Eric López i Carlota Mollà han estat els millors jugadors de les finals de sènior i femení que han donat la victòria als equips 4 canyes i BRR ASE.\nfoto de grup 3x3 futbol Calaf 2019\nEl futbol s'ha convertit en el protagonista esportiu de Calaf de l'11 al 14 de Juliol a la plaça BCN 92 on s'ha celebrat la 16a edició del 3x3 - 12è Memorial Jordi Borràs que organitza la Penya Barcelonista de Calaf i Comarca.\nEn aquesta ocasió, hi havien inscrits fins a 74 equips amb un total de 336 jugadors - 259 homes i 77 dones -. Tot i les altes xifres, aquestes han estat una mica inferiors que les de l'any passat, on es va batre el rècord amb 81 equips inscrits. Tot i això, el nombre de dones sí que ha augmentat respecte el 2018, on van participar 62 entre els equips mixtes de les diferents categories intantils i la femenina d'adults.\nEls aficionats al futbol han gaudit de més de 43 hores de joc que, en tot moment, ha estat marcat pel bon temps, cosa que ha permès seguir el calendari previst i no haver d'alterar cap horari. En total, s'han disputat partits en nou categories diferents: babys, pre-benjamí, benjamí, aleví i infantil, en les inferiors; i cadet, femení, veterans i sènior en les d'adults que ha permès mantenir l'esperit intergeneracional de la competició.\nEls partits van començar el dijous a la tarda on les categories inferiors van donar el tret de sortida amb els primers partits de lligueta. Divendres, els més petits van inaugurar la segona jornada i ja cap al vespre, va ser el torn de la categoria femenina i dels sèniors. El diumenge al matí, van començar les hores decisives on els més petits ja disputaven les fases finals, juntament amb la categoria veterans. Les finals van començar a primera hora de la tarda i com els darrers anys, van estar molt igualades i van gaudir d'una accentuada competitivitat.\nGuanyadors categoría infantil - Borràs Aluminis\nGuanyadores categoria femenina - BRR ASE\nGuanyadors categoría Sènior - 4 canyes\nFERRET. RIERA-ELECTR. LLUIS CARDONA\nPARADOR DE CALAF\nPel que fa al premi al millor jugador, que arribava a l'onzena edició i que es va lliurar en record a Jordi Borràs, va recaure en Eric López, jugador de l'equip vencedor del torneig. D'altra banda, per primera vegada, també es va entregar un premi a la millor jugadora que va endur-se Carlota Mollà, jugadora també de l'equip guanyador de la categoría femenina. Els encarregats d'entregar-los els trofeus van ser els pares d'en Jordi, la Maria Àngels Espinassa i en Pere Borràs, acompanyats dels seus dos néts Jordi i Aran.\nÉric López i Carlota Mollà - Millors jugadors de la final


Primera activitat del 16è. Mercat del Brunyol a la plaça Salvador Espriu amb brunyolada, animació infantil i música en viu, aquest dijous – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nPrimera activitat del 16è. Mercat del Brunyol a la plaça Salvador Espriu amb brunyolada, animació infantil i música en viu, aquest dijous\nBy Paul Marca|2019-04-17T21:59:45+02:0016 d'abril de 2019|Sense categoria|Comentaris tancats a Primera activitat del 16è. Mercat del Brunyol a la plaça Salvador Espriu amb brunyolada, animació infantil i música en viu, aquest dijous\nLa primera proposta que engega la 16a. Edició del Mercat del Brunyol de Sant Feliu de Guíxols tindrà lloc aquest dijous a partir de les 6 de la tarda a la plaça Salvador Espriu.\nHi haurà una brunyolada popular, animació infantil amb Som la Festa i música amb el grup ConCuerdas de Rumba, a més de DJ. També s’hi projectarà un documental sobre l’urbanització de Vilartagues que ha tingut lloc en aquests darrers 40 anys.\nAquest documental, que s’emmarca dins Viure en democracia. Sant Feliu de Guíxols 1979-2019, explica com, en les darreres quatre dècades, Vilartagues s’ha estructurat progressivament i ha pres la forma d’un autèntic barri dins la ciutat de Sant Feliu.\nL’audiovisual compta amb diversos testimonis orals i amb documents de l’Arxiu Municipal de la ciutat. Tota l’activitat és gratuïta.


Torna la fira ‘Sí, i Millor!, di-Capacitat i Talent’ per ajudar a trobar feina a les persones amb discapacitat - Social.cat\nOrganitzada per FECETC, se celebrarà del 21 al 23 de setembre amb el Saló de l’Ocupació i BizBarcelona al Recinte Firal de Montjuïc\nDijous, 24 de juny de 2021 | 09:15 h\nPer segon any consecutiu se celebrarà dins el Saló de l’Ocupació i ho farà al Talent Àrea | FECETC\nLa Fira d’ocupació “Sí, i Millor! di-Capacitat i Talent, que vol ajudar les persones amb discapacitat a trobar feina, organitzada per la Federació de Centres Especials de Treball de Catalunya (FECETC), tornarà els dies 21, 22 i 23 de setembre al Recinte Firal de Montjuïc de Fira de Barcelona, amb el Saló de l’Ocupació i BizBarcelona.\nLa Fira és ara més necessària que mai si tenim en compte que el col·lectiu de persones ha patit de forma especial els estralls de la crisi sanitària i que la taxa d’ocupació del col·lectiu és del 25’9% (segons dades de l’INE del 2019), mentre que a la població sense discapacitat és del 66,9%.\nLa fira compta amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona i la secretaria tècnica de la fundació CIES (Centre d’Investigació d’Economia i Societat).\nPer segon any consecutiu se celebrarà dins el Saló de l’Ocupació i ho farà al Talent Àrea, espai d’unió entre aquest certamen i BizBarcelona, una doble cita firal on confluiran més de 260 activitats programades -conferències, debats, tallers, assessorament, networking- que ajudaran a donar visibilitat al “Talent inclusiu”.\nPer això, i perquè les dades sobre pandèmia són clarament esperançadores, l’organització preveu millorar les xifres de visitants del 2020 i superar els seus resultats, de més d’un centenar d’entrevistes de treball (una part en format virtual, d’altres de presencials per mitjà d’un speed dating) entre persones amb discapacitat que busquen feina i empreses amb ofertes d’ocupació.\nD’altra banda, la fira serà també un espai de networking entre empreses i on aquestes podran informar-se de com complir la quota de reserva d’ocupació per al col·lectiu amb discapacitat. Així mateix, s’està preparant un complet programa d’actes de ‘talent’ que inclou, entre moltes altres coses, xerrades amb exemples d’inclusió laboral de persones amb discapacitat, els avantatges de contractar treballadors amb discapacitat.\nEn aquest sentit, amb la fira s’avança en els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de l’ONU, ja que s’incideix, entre d’altres, en l’Objectiu 8 de Treball decent i creixement econòmic, l’Objectiu 10 de Reducció de les Desigualtats i en el 17 d’Aliances per aconseguir els objectius.\nSi i Millor di-Capacitat i Talent


ENTREVISTA: Emilia Goyanes, graduada social i vicepresidenta del Col·legi - Fitxa Noticía\nENTREVISTA: Emilia Goyanes, graduada social i vicepresidenta del Col·legi\n"La pandèmia ha donat visibilitat a la professió de graduat social davant la societat, col·locant-nos on sempre hem estat"\n- Explica'ns els teus inicis com a professional Graduada Social - Els meus inicis en la professió per l'any 1987 i sent molt jove, van ser de la mà de dues dones, Graduats Socials de les primeres promocions, Elvira Clar Vilallonga i Catalina Valens Oliver. D'elles vaig aprendre la passió per la professió i la responsabilitat i respecte a la feina de graduat social.\n- Què t'ha aportat aquesta professió - Destacaria enriquidor coneixement de la realitat social, la interacció amb altres companys i despatxos professionals, l'experiència en la negociació de conflictes socials per intentar arribar a acords. He de dir que com a professional sempre m'he sentit respectada i apreciada pels meus companys i clients homes, però és veritat que he viscut en les meves pròpies carns la discriminació per ser dona, ja que vaig ser acomiadada del meu primer treball en arribar a Mallorca per exercir el dret a gaudir el permís per maternitat complet quan vaig tenir el meu primer fill. Era costum de l'empresa en qüestió que quan les dones tenien un fill gaudiran únicament 15 dies.\n- ¿Al llarg de la teva història, has hagut de esquivar algú obstacle per ser dona? - Crec que les dones som més pràctiques i resolutives, no perquè siguem millors ni pitjors si no per pura supervivència, hem d'arribar a tot arreu, i sobretot les de la meva generació crec que sempre hem hagut de demostrar més la nostra vàlua que els homes.\n- Com creus que aporten les dones en el col·lectiu de Graduats Socials? - En l'últim any els Graduats Socials hem hagut de dur a terme llargues i complicades jornades de treball, hem treballat amb molts nervis i moltes vegades fent més feina de què podíem assumir. Hem dut a terme el pes d'una ingent quantitat de ERTOs, prestacions d'atur, ajudes a autònoms i empreses, etc. Tot enmig d'un autèntic caos a causa de la innombrable i confusa normativa que no hi havia temps per assimilar i s'havia d'aplicar immediatament, i ho hem fet, treballant Setmana Santa, dissabtes, diumenges i festius. Però aquest any, em qued amb les coses bones de la pandèmia, que és: La companyonia i les sinergies que es van crear al voltant de la professió. Des del minut un s'ha generat una cohesió que jo no havia viscut mai en el col·lectiu, hem compartit informació, angoixes, llàgrimes i dubtes, sense importar per res el tipus de dubte, ja que tots estem igual de perduts. La pandèmia ha donat visibilitat a la professió de graduat social davant la societat, col·locant-nos on sempre hem estat, ser operadors jurídics experts en Dret de Treball i Seguretat Social.\n- Què els diries a les joves professionals que es preparen per ser Graduades Socials? - Els diria que és una carrera amb múltiples sortides, que es preparin i que visquin la professió amb l'orgull de pertinença al col·lectiu que som els Graduats Socials. Que s'acostin a Col·legi de Graduats Socials que és la casa de tots, des d'on es proporciona una formació permanent, s'intenta posar a disposició dels professionals el màxim d'informació per al desenvolupament de la nostra tasca en els despatxos i acompanyar els professionals novells en els seus inicis. Crec que en la nostra professió estem igual de valorades les dones que els homes. En la societat en general ja és una altra cosa, encara ens queda camí per recórrer. S'han aconseguit moltes coses en el tema d'igualtat, avui dia és gairebé impensable, que com em va passar a mi una dona sigui acomiadada per exercir el dret a permís de descans per maternitat. Encara que hi ha moltes facetes laborals i socials en què hi ha un ampli marge fins a arribar a una veritable igualtat.


Posted by Ana Solanes on Wednesday, October 7, 2015\tUnder: Salut\nSegons l´ OMS (Organització mundial de la salut) la malaltia es l´alteració o desviació de l´estat fisiològic en una o vàries parts del cos, per causes internes/externes en general conegudes; manifestades per uns signes i símptomes característics on la seva evolució es més o menys previsible.\nJoan Riehl-Sisca (teòrica d’infermeria fundadora de l’interaccionisme simbòlic) en el Conceptual Models for Nursing 1980 defineix el Rol del malalt com la posició que assumeix una persona quan es sent malalta. Afirma que la forma en que una persona percebeix la salut i la malaltia es un fenomen particular i molt complex. L´individu reacciona en conjunt i s´afronta a la situació en les diferents dimensions de la seva personalitat (emocional, racional, físic i espiritual). Cada persona viurà l´experiència de manera diferent i això condicionarà el significat que li donarà aquesta experiència.\nQuin significat se li pot donar al fet d’emmalaltir?\nQuè condicionarà a viure l´experiència d’emmalaltir d´una manera o d´una altre?\nPodem veure la malaltia com un fracàs o es pot arribar a veure com una oportunitat?\nQuan es diagnostica una malaltia greu, la persona afectada i el seu entorn es comença a plantejar una sèrie de preguntes: Per què a mi? Per què m´ha passat això? A què em porta tot això que estic vivint? Com puc sortir d´aquest procés de malaltia? de vegades s´inicia un camí de descoberta d´un mateix amb la finalitat d´entendre el significat de la malaltia i de tot allò que esdevé.\nPodem treure alguna cosa positiva del fet d’emmalaltir?\nEs pot arribar a aprendre a través de la malaltia?\nQuines coses es poden aprendre?\nPodem ser capaços de trobar allò positiu en totes les experiències de vida, i emmalaltir no ha de ser cap excepció.\nEl fet d´emmalaltir es inevitable, però la forma que acceptes, assumeixes i vius la malaltia, depèn d´un mateix. Prendre consciència d´això et porta a responsabilitzar-te en tot moment de la teva vida. Estem preparats?\n• “ El Sofriment un nou tabú” Francesc Torralba\n• www.youtube.es Sergio Torres La enfermedad: de enemiga a maestra.\nNext post: Cuidar-se per...\nPrevious post: Sabem valorar el...\nTags:\temocions salut


dimecres, 8 de febrer de 2017 02:26\nUn dels fotogrames del film\nAquest divendres, a partir de les 22 hores, el Cine Club projecta la comèdia dramàtica espanyola “100 metros”\nL’Espai Maragall acollirà, aquest divendres, la projecció de la cinta espanyola “100 metros”, una comèdia dramàtica basada en una història real i escrita i dirigida per Marcel Barrena (Món petit). La pel·lícula està protagonitzada per Dani Rovira en el paper de Ramón Arroyo pare de família que viu per la feina fins que el seu cos li comença a fallar. És llavors quan els metges li diagnostiquen esclerosi múltiple i, segons tots els pronòstics, en aproximadament un any no serà capaç de caminar ni 100 metres.\nMalgrat les difícils circumstàncies per les quals travessa, Ramón decideix plantar cara a la vida i pren una decisió: participar en la prova més dura del triatló, l’'ironman'. Amb l'ajuda de Manolo (Karra Elejalde), el rondinaire del seu sogre, Ramón inicia un peculiar entrenament en el qual lluitarà contra les seves limitacions, demostrant al món que rendir-se mai és una opció.\nDarrera actualització de dimarts, 7 de febrer de 2017 09:32


Els VTC intentaran tombar el decret de la Generalitat als despatxos | betevé\nUn miler de conductors de VTC del grup Vector seguiran anant a treballar mentre s'aplica l'ERO i tot i que l'empresa ha deixat de prestar el servei\nMaria Solans | dimecres, 30 de gener del 2019, a les 14.15\nEls conductors del grup Vector, una de les empreses que opera a la ciutat amb vehicles VTC, s’han reunit en assemblea aquest dimecres per decidir els propers passos a seguir després de l’aprovació del decret per regular les llicències de vehicles de lloguer amb conductor. El col·lectiu s’ha proposat avançar en la creació d’un sindicat per defensar els interessos dels treballadors afectats pel decret. Asseguren que l’empresa els ha anunciat que deixa de donar servei a la ciutat i que aplicarà un ERO a tota la plantilla -formada per un miler de treballadors-. Tot i això, asseguren que mentre s’apliqui l’ERO “seguirem venint a treballar però els cotxes no sortiran”.\nEls conductors demanen la dimissió “immediata” del conseller de Territori, Damià Calvet, a qui fan responsable de “tots i cadascun dels acomiadaments que s’aniran produint en els propers dies i setmanes”. Asseguren que seguiran lluitant, ara amb l’objectiu de “trobar una escletxa al decret per tombar-lo als despatxos”. I no entenen que si el govern català té la intenció de fer una llei que reguli els dos sectors “no calia fer un nyap com el que han fet ara”.\nSense mobilització al carrer\nAquest dimarts, després de concentrar-se a la plaça de Sant Jaume van retirar els vehicles amb els quals ocupaven quatre carrils de l’avinguda Diagonal com a mesura de protesta. L’aprovació del decret ha comportat que ja s’hagin iniciat Expedients de Regulació d’Ocupació i la majoria de grans empreses del sector no estan treballant aquests dies. Continuen queixant-se que no se’ls ha tingut en compte a l’hora de redactar la normativa.\nAquest dijous està previst que es publiqui el decret i serà aleshores quan estudiaran el text i estudiaran possibles accions legals. Unes accions que se sumarien a les que ja ha anunciat el responsable de la patronal Unauto Catalunya, José Maria Goñi. Interposarà 19 querelles pel decret llei aprovat pel govern.


Emergències comprova mitjançant un simulacre els procediments del Pla d'Inundacions - Notes de premsa - Generalitat Valenciana\nEmergències comprova mitjançant un simulacre els procediments del Pla d'Inu...\nEmergències comprova mitjançant un simulacre els procediments del Pla d'Inundacions\nEl simulacre ha recreat un moviment sísmic amb perill de trencament d'una bassa en el municipi de Montaverner\nEl Centre de Coordinació d'Emergències ha participat aquest dijous en un simulacre per a la implantació del pla d'emergència de la bassa de la Foia del Pou, una instal·lació situada al sud del municipi de Montaverner la titularitat de la qual és de SEIASA i és explotada per una comunitat de regants. L'escenari recreat ha consistit en la simulació d'un sisme de magnitud superior a 3,5 en l'Escala de Richter el que ha posat en risc l'estructura de la Bassa. La principal afecció contemplada en el simulacre ha sigut el de la via ferrocarril Alcoi-Xàtiva a més de dos habitatges aïllats que quedarien incomunicats. Pel que fa a l'aigua procedent de la bassa, es canalitzaria ràpidament per un barranc que aboca al riu Albaida, regulat aigües avall per l'embassament de Bellús.\nL'exercici ha tingut com a objectius assegurar-se que tots els participants tenen la formació adequada per a poder dur a terme les funcions que recull el Pla d'Emergència de la Bassa, assegurar-se del bon funcionament dels sistemes de transmissió, comprovar els sistemes de comunicació i que s'apliquen els procediments en el Pla Especial d'Inundacions.\nA més del centre de Coordinació d'Emergències, en aquest simulacre han participat els organismes que formen part del Comité d'Implantació del pla d'emergència de la bassa entre els quals es troben la Subdelegació del Govern a València, SEIASA, la Comunitat de Regants Foia del Pou, i les direccions generals dels ministeris d'agricultura, Pesca i Alimentació i de Transició Ecològica i Repte Demogràfic. També han participat ADIF, els ajuntaments de Montaverner i Alfarrasí i els organismes implicats en el Pla Especial d'Inundacions de la Comunitat Valenciana


març, 2010 | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\n>> Entrevista a Lina Vilakazi “Amanda”, ex-guerrillera de l’Umkhonto we Sizwe (el braç armat del Congrés Nacional Africà). Lina Vilakazi és avui regidora del municipi d’Ekurhuleni, a l’est de Johannesburg i lluita per millorar les condicions de vida dels seus conciutadans. Darrere, però, dels tacons i el vestit jaqueta\nAquest mes de març s’acompleix el centenari del naixement d’Akira Kurosawa (23 de març de 1910), el realitzador japonès amb més repercussió i èxit fora del país nipó. Generalment tothom l’identificarà per les seues pel·lícules d’espases i samurais, molt conegudes pel públic europeu i nord-americà.\nLes Falles de 2010, també conegudes com les Falles de la crisi, ja són història. La nit de la “cremà” convertí en cendres els 385 monuments que des de la nit del 15 de març -i abans- poblaven els carrers del cap i casal. Sorpresa en els resultats, continuïtat en\n“Esto no se me puede hacer a mí“, eren les paraules del president del Madrid després de ser eliminat a vuitens de Champions pel modest Olympique. L’ésser superior, qui volia tornar per corregir i esborrar de les hemeroteques que va marxar per la porta de darrere, sense ningú que li\nL’any 1988 el govern de Felipe González atorga una llicència de televisió al grup PRISA, afí al PSOE. Aquesta llicència donava l’exclusivitat a PRISA per a tenir un canal analògic de pagament, en què els continguts esportius fossin un dels principals reclams. Així, el 1990 naixia Canal Plus, que revaloritzava\nEl 8 de març de 1857 un grup d’obreres tèxtils van recórrer els barris més rics de Nova York per protestar per les seves condicions de treball. Entre mitjans del segle XIX i principis del segle XX, les treballadores dels Estats Units i Europa reclamaven una jornada laboral de 10\n“Jo xerr mallorquí” aquestes foren les paraules del nou cap de PP a les Balears, José Ramón Bauçà, a la pregunta de si a Mallorca es parlava català. Aquesta frase es representativa del nou Partido Popular sorgit de l’últim congrés, partit que fa de l’anticatalanisme i del secessionisme lingüístic un


Llimoner 4 estacions – Tàndem Garden\nCitrus x limon , Rutaceae\nEl llimoner és l’arbre fruiter cítric més conegut de tots, per donar de fruit la llimona, una fruita molt preciada per la cuina, que conté vitamina C i àcid cítric. És un arbre de fulla perenne, que tot sovint té espines en el seu tronc i que desprèn molt bona olor a llimona.\nActualment tenen flor però no fruit.\nÉs molt recomanable un transplantament en un test més gran o bé plantar-lo directament al terra amb substrat específic per a cítrics i un abonament mensual amb un fertlitzant específic per a cítrics. És un arbre que viu bé a ple sol, però si podem és millor resguardar-lo del fort vent, al costat d'una paret és un lloc indicat. Quan fructifiqui no és recomanable extreure-li totes les llimones, sempre deixar-ne una. Els cítrics poden ser atacats pel minador de cítrics i pulgó, si és el cas s'ha de tractar amb un insecticida adequat.\nquantitat de Llimoner 4 estacions\nTest Cleo – 30 cm, Blanc


Les unitats de potència 2014 – Fórmula 1 en Català\nEl canvi més gran per aquesta temporada en termes d’enginyeria seran les noves unitats de potència. Sí, dic unitats de potència i no motor perquè la cosa s’ha complicat una mica.\nÉs el motor de tota la vida: consumeix benzina per a generar energia (potència) en forma de parell (força). Es creu que en la configuració 2014 podrien entregar al voltant de 600 cavalls. Les principal novetats d’aquest any són:\nAquest és una evolució del KERS de l´any passat, que ara es diu ERS. Per una quantitat de temps determinada, mitjançant una limitació d’emmagatzemament d’energia, 120 kW (160 Cavalls) de potència s’afegiran a la potència del motor de combustió interna. Aquest any, aquesta energia no ve controlada per el pilot però és part del mapa motor. En cas de frenada, el motoret funcionarà con a generador i carregarà les bateries produint un comportament diferent en frenada degut a la resitència adicional, cambiant l’estil de pilotatge.\nEl cotxe entra a la recta del circuit sortint de la vella New Holland. En aquell moment el pilot va gas a fons. La centraleta de motor descarrega energia des de la MGU-K. En aquell moment el vehicle ofereix la potencia completa de 760 Cv (600 del ICE més 160 del ERS). El flux de combustible que arriva al motor és de 100 Kg/h. Mentre, el turbo està girant a màxima velocitat (més de 100 000 rpm) i s’aprofita per carregar les bateries del MGU-H. A 75 metres de la corba Elf, el pilot frena. En aquell moment el MGU-K es converteix en generador i carrega les seves bateries. Per evitar que el turbo perdi massa velocitat el MGU-H es converteix en motor. Quan el pilot torna a accelerar el turbo té velocitat i la resposta de potencia és immediata.\nAquesta nova tecnologia i normes imposen un repte estratègic important. Hi ha l’opinió generalitzada que el control de la potència serà tot automàtic i que un bon pilot no tindrà l’oportunitat de demostrar les seves capacitats. El fet és que s’haurà de canviar l’estil de pilotatge: al sortir d’una corba el pilot disposarà quasi immediatament de més parell gracies a l’eliminació del turbo lag amb el MGU-H.\nAbans d’acabar però us deixo amb un links interessants:\n2 comentaris a “Les unitats de potència 2014”\n1 de febrer de 2014 a les 22:23


El projecte d'hotel a l'antic Banc d'Espanya recupera la llicència gràcies a la Generalitat - Empordà\nEl projecte d'hotel a l'antic Banc d'Espanya recupera la llicència gràcies a la Generalitat\nL'Ajuntament n'havia determinat la caducitat perquè els treballs estan aturats des de 2009 · Ara, la llei d'acompanyament de pressupostos inclou una clàusula que permet prorrogar fins a finals de 2018 els permisos a les obres afectades per la crisi\nL´antic edifici del Banc d´Espanya a la plaça Marquès de Camps, en desús des de 1990. marc martí\nARXIU: Girona no renovarà la llicència per a l'hotel de l'antic Banc d'Espanya\nEls promotors d'un hotel a l'antic Banc d'Espanya de la plaça Marquès de Camps de Girona han pogut recuperar gràcies a la Generalitat la llicència que l'Ajuntament els havia denegat fa uns mesos. Les obres estan aturades des de 2009, però tot i això els promotors havien anat demanant pròrrogues i el consistori els les havia anat concedint. El passat mes de gener, tanmateix, el govern municipal va decidir no renovar la llicènica perquè feia molts anys que no s'hi treballava i el projecte ja no s'adequava a la normativa actual. Però ara, segons ha explicat el regidor d'Urbanisme, Joan Alcalà, la llei d'acompanyament dels pressupostos de la Generalitat incou una disposició transitòria que permet la renovació fins a finals de 2018 de les llicències d'obres aturades a causa de la crisi. Així doncs, divendres passat, l'Ajuntament va haver de renovar-los un altre cop la pròrroga de la llicència. A partir d'ara, els promotors han guanyat un any i mig per reactivar el projecte. Si no ho fan, hauran de tornar a demanar la llicència amb un projecte ajustat a la normativa vigent.\nL'immoble, que té 4.000 metres quadrats, es va deixar d'utilitzar l'any 1990. El 2003, l'Estat va cnvocar una subhasta i se'l van quedar l'empresa gironina Arcadi Pla SA i la constructora estatal Contratas y Obras. Tot i que el preu de sortida era d'1,8 milions d'euros, en plena bonança econòmica i al tractar-se d'un edifici tan cèntric i emblemàtic, la xifra va acabar ascendint fins als 4,7 milions d'euros.\nEls nous propietaris van anunciar primer que hi farien tres pisos d'oficines i instal·larien locals comercials als baixos. Més endavant, però, van decidir reformular el projecte i van anunciar que hi ubicarien un hotel de 80 habitacions i un restaurant als baixos. Al terrat, a més, hi havia projectada una piscina i un solàrium. L'únic que havien de respectar, això sí, era la conservació íntegra de la façana, ja que està protegida.\nEls treballs van començar i l'edifici es va arribar a buidar, però el projecte va quedar frenat a partir de 2009 a causa de la crisi econòmica. Arcadi Pla SA es va fer enrere i el soci que quedava, Contratas y Obras, va anar demanant puntualment la pròrroga de la llicència, tot i que a hores d'ara no ha reprès els treballs, malgrat que l'empresa ha reiterat a l'Ajuntament la seva voluntat de tirar endavant el projecte quan sigui possible. El consistori, de fet, fins i tot els va demanar que netegssin l'interior de l'edifici i tapiessin els accessos per evitar que entressin ocupes i la proliferació de rates.\nDavant l'evidència que els treballs estaven absolutament aturats, l'Ajuntament va decidir, el passat mes de gener, no renovar-los la llicència. El consistori va argumentar que ja havia passat massa temps, que no hi havia ningú treballant-hi i que la normativa havia canviat. I malgrat que l'empresa va presentar al·legacions, aquestes van ser rebutjades. Ara, però, l'empresa té una nova oportunitat gràcies a la disposició de la llei d'acompanyament de pressupostos, que li permet mantenir la llicència amb el mateix projecte. Si no el tira endavant, a finals de 2018 el permís tornarà a caducar.


El nostre col·laborador Alejandro Benito ens va proposar aquesta secció del nostre web. L'1 de febrer de 2007 la vam inaugurar.\nNO ET PERDIS AQUESTS ESPECIALS EXCLUSIUS\nEspectaculars temes anteriors ESPECIAL DESERT D'ATACAMA\nAmb la col·laboració de Javier Martín Vide RESSENYA EN UN LLIBRE\nHAVIES VIST ALGUNA VEGADA UN GUÈISER CONGELAT? ...\nUna veritable meravella arquitectònica de la Natura\nDoncs si ... Els guèisers també es congelen tot i ser aigües calentes, si la temperatura exterior està molt per sota dels 0ºC. L'estructura que veiem a la foto, té 10 metres d'altura (cinc pisos), encara que pot ser més alta, i es va formar en un estany al Parc Estatal Letchworth als EUA. Es pot observar com l'aigua calenta del guèiser segueix sortint per la part superior del con.\nA internet es poden trobar moltes fotografies i algun vídeo d'aquest preciós fenomen natural en altres llocs del món.\nELS LLAMPS QUE NO CAUEN ...\nPot semblar impossible però no tots els llamps cauen dels núvols. Hi ha llamps que en comptes de caure, ascendeixen des de terra cap als núvols. Són els llamps ascendents. Tenen la particularitat que, al partir d'un punt de terra, normalment arestes de zones elevades, antenes o parallamps, formen unes ramificacions semblants a l'estructura d'un arbre, amb el seu tronc i copa. La foto mostra un d'aquests llamps sortint de del cim del Cervino, de 4478 metres d'altura sobre el nivell de la mar. L'autor de la foto és Meteo Vall d'Aosta.\nEl següent llamp ascendent va ser captat a Istanbul, Turquia el 2 de Maig del 2020 i et deixa amb la boca oberta...\nEn el següent vídeo podem gaudir de la càmera super lenta que ens permet apreciar a l'esquerra un llamp descendent i tot seguit un ascendent al seu costat... Impressionant!\nPER SOBRE DELS MEUS EXPECTATIVES ...\nDe Gareth Mon Jones\nEn situacions d'altes pressions, es produeixen les inversions tèrmiques, els núvols de la boira, aquests estrats que s'arrosseguen per terra, es formen a manera d'un veritable mar de núvols que es mou com si d'un líquid es tractés. Com passa moltes vegades, l'autor, Gareth Mon Jones, no estava buscant captar aquesta extraordinària imatge. Volia retratar les estrelles en el cel nocturn, mentre buscava un lloc més elevat. La boira no li va permetre el seu primer objectiu, però quan va ascendir, a canvi li va regalar aquesta espectacular imatge digna de premi. De fet aquesta foto li ha valgut obtenir el primer lloc en el concurs del millor fotògraf meteorològic de l'any 2019. Si cliques sobre la foto podràs veure la resta d'espectaculars imatges seleccionades en el concurs.\nExplicació d'aquest fenomen per José Miguel Viñas\nEn el següent espectacular vídeo podrem veure, entre molts tipus de núvols i fenòmens, un mar de núvols i una cascada de núvols.\nAixò és realment una foto d'Impacte. Cada setmana publicarem fotos escollides de la web que vosaltres ens feu arribar a la nostra adreça de correu electrònic: eltempsdelaficionat@hotmail.com


Una gran manifestació recorre el centre de Barcelona per exigir l’aturada de la ‘Llei Aragonès’ - Social.cat\nLes entitats denuncien que pretén convertir l’educació, la sanitat i els serveis socials públics en “mercaderies”\nPla general de la manifestació contra la ‘Llei Aragonès’ en un tram de Via Laietana | Blanca Blay (ACN)\nUna gran manifestació ha recorregut aquest diumenge al migdia el centre de Barcelona per exigir l’aturada de la Llei de contractes de serveis a les persones, coneguda com a ‘Llei Aragonès’. Unes 2.500 persones, segons dades de la Guàrdia Urbana, han rebutjat pels carrers de la ciutat la llei perquè “pretén convertir l’educació, la formació superior, la sanitat i els serveis socials en mercaderies amb les quals fer negoci”.\nAixí ho han expressat al final del recorregut, a la plaça de Sant Jaume, amb la lectura d’un manifest unitari per part de representants dels diferents sectors i entitats integrants de la Plataforma Aturem la Llei Aragonès.\nSegons els manifestants la llei, que encara no ha estat aprovada, obre la porta a que les empreses privades “posin un peu” a la sanitat o l’educació pública. “Entenem la llei Aragonès com un nou intent de privatització dels serveis de la salut i sanitaris, uns serveis que garanteixen drets fonamentals i que, per tant, han d’estar garantits per l’Estat”, han reclamat al final del recorregut els convocants.


La Ruta de Tapes de Valls inclou una tapa per a celíacs\nEl representant vallenc de l'Associació Catalana de Celíacs, Gabriel Plana, i el regidor de Comerç i Turisme, Òscar Peris, presentant la tapa.\nLa tapa és un tàrtar de salmó amb crema de iogurt, i es podrà tastar en dos estands de la seu de la ruta a la Vil·la Romana els dies 17, 18 i 19 de juny\nActualitzada 16/06/2016 a les 14:31\nLa Ruta de Tapes de Valls inclou, per primera vegada, una tapa sense gluten. La iniciativa, fruit d’un acord entre l’Ajuntament, l’Associació de Restauradors de Valls i l’Associació Catalana de Celíacs, ha facilitat que els celíacs puguin participar, a partir d’ara, d’aquest esdeveniment gastronòmic vallenc.\nLa tapa és un tàrtar de salmó amb crema de iogurt elaborat per l'Associació de Restauradors i que estarà a disposició dels interessats en tastar-la en dos estands de la seu de la Ruta de Tapes a la Vil·la Romana els dies 17, 18 i 19 de juny. Aquesta tapa inclou els següents ingredients: salmó, salmó fumat, cogombrets, tàperes, ceba, iogurt i anet. El col·lectiu celíac també podrà combinar la tapa amb una cervesa sense gluten.\nEl representant vallenc de l'Associació Catalana de Celíacs, Gabriel Plana, ha valorat molt positivament que s'hagi inclòs una oferta de tapa sense gluten a la ruta i ha qualificat de «punt d'inflexió» aquest fet, ja que obre la porta a seguir treballant perquè la restauració vallenca inclogui cada cop més plats aptes per a les persones amb intolerància al gluten.\nPer la seva part, el regidor de Comerç i Turisme, Òscar Peris, ha volgut remarcar que la inclusió de la tapa apta per a celíacs dóna compliment al compromís assolit per l'Ajuntament de Valls a través de la moció aprovada pel Ple al mes de març passat on, entre altres disposicions, el consistori es comprometia a introduir una oferta gastronòmica per a celíacs en els actes i esdeveniments que organitzés.


Què és l'Espai Català Transfronterer? | Eurodistricte\nInici » L'Eurodistricte\nL’Espai Català Transfronterer està format pel Departament dels Pirineus Orientals (Catalunya del Nord) i les comarques de la demarcació de Girona (incloent-hi el conjunt de municipis de la Cerdanya).\n• Població: 1. 208 000 habitants\n• Superfície : 10. 246 km2\n• Territoris : 13 comarques històriques, 447 municipis\n• Creixement demogràfic : mitjana superior al 2% anual\n• 2 aeroports : Perpinyà i Girona\n• 2 ports de comerç: Palamós i Portvendres\n• Més de 7 milions de turistes a l’any\n• Més de 40. 000 PIMES\n• Més de 200 000 hectàrees de terres agrícoles\n• Una xarxa densa d’infraestructures logístiques i de comerç trans-europeu.\nAmbdues regions formen un espai natural compartit marcat per una història, una identitat i una cultura comunes. De banda i banda, el territori presenta moltes complementarietats econòmiques i territorials.\nSituat entre Mediterrània i Pirineu, l’Espai Català Transfronterer es caracteritza per la seva diversitat geogràfica i paisatgística constituïda per una franja litoral mediterrània, de dues planes al•luvials i de relleus pirinencs de mitjana i alta muntanya. En l’aspecte urbà, les aglomeracions de Perpinyà i de Girona, concentren gran part de la població i de les infraestructures.\nL’Espai Català Transfronterer s’aprofita d’una situació geogràfica i estratègica privilegiades. Actualment, el territori és una zona de circulació de persones i de mercaderies que s’ha convertit en un centre logístic de primera magnitud europea. Aquestes sinèrgies s’integren a una activitat econòmica articulada per una xarxa de petites i mitjanes empreses i de sectors d’activitats complementaris com la indústria, l’agricultura, els serveis i el turisme.\nGràcies a una bona climatologia, uns espais naturals preservats, un patrimoni històric, cultural i gastronòmic considerable i una oferta diversificada d’activitats durant tot l’any, l’Espai Català Transfronterer es beneficia de condicions immillorables per generar un turisme de qualitat.\nLa Generalitat de Catalunya i el Departament dels Pirineus Orientals treballen conjuntament per harmonitzar i estructurar l’Espai Català Transfronterer. Ambdues institucions han planificat una política comuna d’ordenació territorial amb l’objectiu d’aportar solucions concretes als obstacles generats per la presència de la frontera en els sectors de l’ocupació, dels serveis, dels mitjans de comunicació, del turisme, de la cultura, del medi ambient o de la joventut.


Orden Compensatoria Comunidad Valenciana\nOrden de 11 de noviembre de 1994 [m...\nby Suni Blau\nNECESIDADES ESPECÍFICAS DE APOYO ED...\nby Andrés Alagarda\nOrganización espacial y temporal de...\nby CRIS L\nSuni Blau, Teacher\nat GVA_Generalitat valenciana\nOrden del 4 de Julio de 2001 de la Consellería de Cultura y Educación, por la que se regula la atención al alumnado con necesidades de compensación educativa. Comunitat Valenciana\n

Alumnes amb incorporació tardana al sistema educatiu. .

Alumnes amb retard en l’escolarització o desconeixement dels idiomes per ser immigrant i refugiat.

Pertinença a minories ètniques o culturals o en situació de desavantatge social.

Per escolarització irregular, por itinerànça familiar o abandonament reiterats.

Per dependència d’institucions de protecció social.

Residència en zones socials, culturals o econòmicament desfavorides.

Internament en hospitals o hospitalització domiciliaria.

Inadaptació al medi escolar i al entorn educatiu.

\nTenint en compte la informació elaborada pels corresponents Serveis Socials Municipals, i. si fa el cas, els servicis socials competents de protecció de menors de la Conselleria de Benestar Social. realitzada Serveis Psicopedagògics Escolars o els Gabinets Psicopedagògics autoritzats Departaments d’Orientació, o per qui tinga atribuïdes les seues funcions EI I EP ESO\n

alumnes amb necessitats de compensació educativa

desenrotllar les actuacions Amb l’obectiu PRINCIPI D’IGUALTAT Que permeten previndre i compensar les desigualtats educatives\n

Facilitar la integració social i educativa de tot l’alumnat contrarestant els processos d’exclusió social i cultural.

Afavorir l’educació intercultural de tot l’alumnat, potenciant els múltiples i diferents valors que aporten les distintes cultures.

Potenciar la participació solidària dels membres de la comunitat educativa i de la societat en el seu conjunt per a fomentar la convivència i previndre situacions de conflicte.

Informar i assessorar les famílies i tutors legals per a facilitar l’adequada escolarització de les seues filles i dels seus fills.

Garantir l’escolarització de l’alumnat amb necessitats de

compensació educativa en condicions d’igualtat d’oportunitats.

\n

Evitar l’abandonament escolar de l’alumnat que es troba en situació de desavantatge socioeducativa.

Fomentar el desenrotllament de plans i programes de compensació educativa, especialment de programes d’adquisició de la llengua d’acollida.

Facilitar que els centres que desenrotllen plans i programes de compensació educativa compten amb els recursos humans i materials necessaris.

Facilitar a l’alumnat amb necessitats de compensació educativa quan la seua situació socioeconòmica ho requerisca, l’accés a les ajudes o beques necessàries per a materials escolars, servicis de transport i menjador escolar o altres que pogueren necessitar-se.

Desenrotllar programes de Garantia Social vinculats a l’ofertalaboral de l’entorn i dirigits a la promoció i inserció dels jóvens procedents de sectors socials desfavorits.

\n

Es fomentarà la primera escolarització en el primer curs del segon cicle de l’Educació Infantil.

Es garantirà l’escolarització d’aquest alumnat en llocs escolars gratuïts del seu propi municipi, o zona i la seva continuitat a l’ESO. programes de seguiment de l’escolarització i de prevenció i control de l’absentisme escolar, en col·laboració amb els Servicis Socials Municipals i altres entitats. Es procurarà que, en el procés d’escolarització d’una localitat o zona, distribució equilibrada , entre centres sostinguts amb fons públics , de forma que no es concentre en un determinat centre educatiu.\n

Es proposarà una actuació hospitalària o domiciliària dirigida exclusivament a l’alumnat que com a conseqüència de malalties, accidents o tractaments ambulatoris haja de romandre internat en un hospital o en el seu propi domicili, durant períodes de llarga duració, a fi que la seua situació no comporte un detriment en el procés d’aprenentatge corresponent als nivells obligatoris de l’ensenyament.

\n

En funció de les característiques del centre dotació de recursos materials i humans.

Personal de suport Dotació per a despeses extraordinàries de funcionament Beques i ajudes a l’estudi\n

Centres educatius sostinguts amb fons públics

Actuacions de compensació educativa Consell escolar reforçarà el suport escolar en estreta col·laboració amb la família. si es procedent, la detecció i definició de les necessitats de compensació educativa del seu alumnat de nou ingrés sol·licitarà reforçarà\nEquip directiu planificarà la intervenció que requerisca el seu alumnat S’incorporaran al PEC i a les Concrecions Curriculars les decisions de caràcter general. Les actuacions específiques per a cada curs acadèmic s’incorporaran a la Programació General Anual.\n

Els fins i intencions educatives que configuren les actuacions de compensació educativa.

El disseny particular del programa o programes d’educació bilingüe que aplique el centre i el pla de normalització lingüística en què s’inclourà específicament el tractament de la llengua d’acollida.

Criteris generals sobre educació intercultural en el pla d’atenció a la diversitat del centre .

Els criteris bàsics d’organització del centre.

La forma de participació i coordinació de tots els membres

de la comunitat educativa.

Els criteris de relació amb les famílies i les estratègies d’integració a la vida del centre.

Mesures que fomenten la participació de l’alumnat en el Consell Escolar i en les activitats del centre.

coordinació amb els serveis del municipi.

El RRI, en què figuraran les mesures per a fomentar la convivència i la tolerància, així com a evitar la desescolarització i l’absentisme.

\n

Adaptació del currículum del cicle, nivell o etapa corresponent per a aconseguir els objectius generals amb una metodologia pròpia i amb una organització dels continguts en àmbits de coneixement diferents als establits amb caràcter general, respectant, en tot cas, els nivells d’aprenentatge autònom de la resta de l’alumnat de cada grup-classe.

Criteris metodològics i d’organització de l’agrupament de l’alumnat , així com de l’organització dels espais i de l’horari .

Procediments i criteris per a l’avaluació de l’aprenentatge i la promoció de l’alumnat.

Orientacions per a elaborar les programacions docents

Programació d’activitats dirigides al desenrotllament d’habilitats socials, activitats d’iniciació professional així com aquelles que afavorisquen el progrés educatiu de l’alumnat.

Criteris per a l’atenció a ACNEE.

Criteris per a l’avaluació del procés d’ensenyament, la pràctica docent i les actuacions de compensació educativa.

El pla d’orientació educativa, psicopedagògica i professional i el pla d’acció tutorial. decisions sobre l’adquisició de la competència comunicativa en els idiomes oficials de la Comunitat Valenciana.

En ESO materies optatives faciliten la transició a la vida activa.

supervisió dels projectes que existiren en el centre sobre

innovació educativa i recursos didàctics.

\n

Anàlisi de la realitat social de l’entorn

de les característiques internes del propi centre i

de les necessitats singulars del seu alumnat.

Actuacions en el PAD

Organització pedagògica i administrativa del centre.

Programació docent.

Col·laboració d’institucions i entitats de l’entorn.

Flexibilitat d’horaris, grups i utilització d’espais ,

Distribució d’espais, horaris i recursos, materials i humans, per a desenrotllar les activitats pròpies del Programa.

Inclusió d’activitats en el Pla d’Acció Tutorial per a afavorir l’acollida de l’alumnat, la regularitat de la seua escolarització i la participació de les famílies.

\n

Aprenentatges programats de forma globalitzada dels

La modificació de determinades àrees .

L’ús d’una metodologia activa que facilite l’aprenentatge significatiu , utilitzant processos d’aprenentatge cooperatiu.

Activitats d’adquisició i reforç en les àrees instrumentals que permeten prosseguir l’aprenentatge de forma normalitzada.

Activitats per a adquirir la competència comunicativa en la llengua vehicular d’ensenyament del centre.

Activitats dirigides al desenrotllament d’habilitats socials i

hàbits de vida saludable .

Activitats per a afavorir la convivència, el respecte i la valoració

de l’entitat cultural de l’alumnat .

Tallers d’animació lectora, d’activitats plàstiques, musicals o esportives, així com d’iniciació professional i d’adaptació a les noves tecnologies.

\nAfavorir la regularitat de l’escolarització.

Seguiment de l’absentisme escolar,

visita a les famílies,

Coordinació amb els equips municipals de treball social

Afavorir la inserció social i educativa de l’alumnat, a través d’activitats complementàries i extraescolars, com:

Aules obertes,

programes de suport a la realització de tasques escolars,

tallers o

activitats d’iniciació professional.

Fomentar la participació en el centre i la integració social de l’alumnat i les seues famílies

escoles de pares i mares,

programes socioeducatius d’educació no formal i d’educació intercultural.

\n

Mesures apartat enterior

per als alumnes que necessiten compensació educativa, segons les circumstàncies personals i el nivell educatiu que es trobe escolaritzat\nOrden de 11 de noviembre de 1994 [modo de compatibilidad]\nNECESIDADES ESPECÍFICAS DE APOYO EDUCATIVA II\nOrganización espacial y temporal del aprendizaje\nInclusió i qualitat de vida\nReal decreto 696 Ordenación de la educación de los alumnos con NEE


L'Hospi jugarà a Cornellà un partit de màxima exigència\nEls riberencs defensen el liderat (diumenge, 17 h.)\nEl Centre d’Esports L’Hospitalet jugarà diumenge contra el Cornellà el segon partit consecutiu com a visitant. Els riberencs s’enfrontaran a un rival que compta amb una de les millors plantilles de la lliga.\nL’Hospi visitarà diumenge un dels camps més complicats de tota la Segona B, el del Cornellà. Un estadi on darrerament els riberencs no han tret bons resultats. A més, cal afegir que les mides estretes del terreny de joc i l’estat irregular de la gespa no ajuden gens al joc de l’equip. Tot i aquests condicionants, hi ha un altre factor que encara preocupa més a l’entrenador de l’Hospi, Jonathan Risueño, i no és altre que la gran qualitat individual de la plantilla del Cornellà.\nEls riberencs tindran davant un conjunt que, segurament, els cedeixi la possessió per aprofitar una pèrdua de pilota i sortir ràpid a la contra. Davant d’això Risueño demana màxima concentració.\nEl fet que l’Hospi sigui líder provisional de la lliga no té gaire importància pel mister, i més ara que acaba de començar la lliga.\nD’altra banda, el proper dilluns es celebrarà el sorteig de la Copa del Rei. A l’Hospi només li pot tocar un equip de Segona o Segona Divisió B.\nNou acord de col•laboració\nEl Centre d'Esports L'Hospitalet ha fet públic l'acord de col•laboració que té, des de principi de temporada, amb Global Perfromance, un Centre d'Alt Rendiment Esportiu. L'empresa, amb 14 anys d'experiència al sector, dona suport a l'Hospi prestant servei de fisioteràpia i preparació física. D'aquesta manera es busca millorar el rendiment de tots els jugadors, prevenir lesions i ajudar en la rehabilitació. L'acord entre el club i Global Performance és, de moment, per aquesta temporada. Els equips base també es beneficiaran d’aquest acord de col•laboració.


La CUP valorarà la proposta d’ERC | Candidatura d'Unitat Popular\nLa CUP valorarà la proposta d’ERC\nL’endemà mateix de l'inici de la crisi de govern, l’assemblea local de la CUP de Figueres va analitzar el que per a ells era una decisió precipitada i temerària de Marta Felip, que deixava la ciutat en un altíssim risc de veure paralitzada l’acció del govern.\nL’endemà mateix de l'inici de la crisi de govern, l’assemblea local de la CUP de Figueres va analitzar el que per a ells era una decisió precipitada i temerària de Marta Felip, que deixava la ciutat en un altíssim risc de veure paralitzada l’acció del govern. L’assemblea va concloure que les eventuals solucions a la situació plantejada havien de contemplar necessàriament la retirada de Marta Felip de l’alcaldia i que els possibles acords amb els altres grups municipals s’haurien de limitar a la gestió acurada i responsable dels temes pendents procurant no obrir nous projectes, donada la previsible manca de cohesió entre els diferents grups, i a l’espera que els electors donessin la confiança a un nou projecte de ciutat l’any 2019.\nAquests darrers mesos, en diferents ocasions la CUP ha manifestat que el Govern defensava un model que no tenia en compte la dura realitat de la ciutat, donant l’esquena a unes emergències socials evidents per a tothom menys per al govern municipal. Així doncs, la crisi que ha emergit a Figueres era inevitable per la formació independentista. En aquest sentit, consideren que es tracta de l’última manifestació d’un model de ciutat caducat, iniciat per Santi Vila i seguit per l’actual equip de govern, que no ha tingut en compte els efectes de la gravíssima crisi econòmica i no ha establert les mesures necessàries per fer-hi front, com sí que ho han fet altres ciutats del nostre entorn. Per aquestes raons la CUP veu difícil que es puguin establir aliances estables amb els mateixos responsables de les polítiques antisocials i que han portat Figueres al límit del col·lapse.\nMalgrat tot, la CUP de Figueres estudiarà detingudament la proposta d’ERC anunciada el dia 18 de febrer, encara que sigui, ara per ara, una simple manifestació d’intencions. El regidor Lluís Armengol argumenta que ho faran perquè la situació política ho requereix, hi assenyala que la CUP sempre s'ha mostrat disposada a parlar amb tothom. I afegeix que la CUP vol parlar de la ciutat i del seu futur, i ho vol fer amb una proposta seriosa al davant, que inclogui els assumptes més importants i urgents dels propers mesos: Pressupost, Serveis Urbans, Serveis Socials, Habitatge, Equipaments Culturals, Educació i POUM.\nFinalment, Armengol assegura que «L’assemblea local de la CUP està compromesa amb la ciutat, i els seus regidors ho hem demostrat des del primer dia del mandat. Treballarem per donar respostes positives i políticament coherents a totes les iniciatives que es plantegin al Ple municipal, sigui quina sigui la composició de seu govern».\nLa formació independentista manifesta que els possibles acords amb els altres grups municipals s’haurien de limitar a la gestió acurada i responsable dels temes pendents