Cabra del Camp: Toponímia de Cabra\nRecull provisional de la toponímia del terme de Cabra.\nCanvis que es van fent, amb aportacions diverses, al document de treball, original de 17 de març de 2013. En té cura: Josep Maria Rovira i Valls\nDarrera actualització: 8 de maig de 2016\nAlbereda, l'. Partida de terme, a tocar del poble, citada al 1815 (JTM)\nBarranc del Cogulló, el (torrent)\nBarranc del Vives, el (torrent)\nBarretet, el (roca a la qual hom li veu forma de barret, situada a l'anomenada cresta de la muntanya del mateix nom)\nBassa de Conill (bassa que recull l'aigua de la font de Conill)\nBassa de l’Amàlia (bassa al tros de ca l'Amàlia, a tocar del camí de Prenafeta)\nBassa de l’hort de Cal Rovira (bassa situada sota l'església de Fontscaldetes)\nBassa Seca, la. Partida de terme, a la Fonollosa, citada al 1712 (JTM)\nBasses, les. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nBasseta, la. Partida de terme a tocar del poble vora el camí de les comes.\nBenes, les. Partida de terme, a tocar del poble, citada al 1712 (JTM)\nBosc de la Senyoreta, el (indret del terme al qual s'accedia directament des del poble abans de la construcció de l'autopista AP-2)\nBassa de la Vila, la (bassa i partida de terme)\nCabana d'en Canet, la. Aquesta partida és una de les poques partides del terme que només té un sol tros de terra, propietat del Josep Guivernau de cal Pim Pam (2013). Està situat a tocar del camí de les Sales, a mà dreta en direcció a Conill. Citat al 1712.\nCabarretes, les. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nCabarrà, el o Cabarrans (terme) Potser Caberrà.\nCagarot del Moro, el (cim) Terme del Pont d’Armentera 554 m\nCal Bella (antic mas al terme del Pont d’Armentera, situa a tocar del clot del Palatí)\nCal Bolero (antic mas on hi ha l'actual granja de perdius)\nCal Campaner (antic mas a Les Planes)\nCal Carril (antic mas a la partida del Castelltallat, actualment molt reformat)\nCal Forquilles (antic mas)\nCal Guixer (antic mas entre Mas Vicenç i la Parellada del Metge)\nCal Guixó (mas i granja a la carretera de Sarral)\nCal Guixó (antic mas al terme del Pont d’Armentera, sota el coll del Sàrria)\nCal Mitger (antic mas)\nCal Palatí (mas) Terme del Pont d’Armentera, 617m\nCal Penca (xalet tocant a Cal Socies)\nCal Pere Blanc (mas)\nCal Socies (mas) Dit també Mas del Pep Teixidor\nCal Rovira (Fontscaldetes)\nCal Martí (Fontscaldetes)\nCal Bella (Fontscaldetes)\nCal Colom (Fontscaldetes)\nCal Patacó (Fontscaldetes)\nCal Traces (antic mas)\nCal Lluís Tomàs (Fontscaldetes)\nCamí de Cabarrà, el\nCamí de Conill, el\nCamí de Defora, el\nCamí de la Devesa, el\nCamí de Figuerola, el (terme i camí)\nCamí de la Guixera, el\nCamí de Jordà, el\nCamí de Montblanc, el (terme i camí)\nCamí del Pla, el\nCamí del Pedregal, el (terme i camí)\nCamí de Santes Creus, el (terme i camí)\nCamí de Sant Magí, el (terme i camí)\nCamí de Sant Pere, el (terme i camí que va fins a Sant Pere del Gaià)\nCantó del Roig, el. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nCarnalia, la. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nCarpi, el o els Carpis (partida de terme)\nCarrascla, el. Partida de terme a tocar al terme del Pla, citada al 1712 (JTM)\nCastelltallat, el o els Castells Tallats, els (partida de terme)\nClot d'en Bassa, el. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nClot de la Coma del Barrastret, el (torrent)\nClot del Rei (indret a la muntanya)\nClub Esportiu Mas del Plata (zona esportiva amb piscines situat al centre de la urbanització)\nCogulló, el. Partida de terme, citada el 1712, i cim, 879 m. al límit amb el terme de Sarral.\nColl de Cabra (pas entre muntanyes) 484 m. Antigament, per travessar les terres del Camp de Tarragona en direcció a la Conca de Barberà i d'allí cap a Lleida i Hispània, només hi havia dos llocs on un gran exèrcit o un gran transport podia fer-ho a peu pla, sense haver de pujar muntanyes o passar per estrets molt perillosos: el Coll de Balaguer, situat a tocar de Vandellòs, i el Coll de Cabra. Actualment hi passa la carretera TP-2311; l'autopista AP-2; dues línies d'alta tensió; una línia de Molt Alta Tensió; una canalització soterrada que porta aigua del riu Ebre procedent de Tarragona, cap a la Conca de Barberà; i una xarxa soterrada de cablejats de veu i de dades. Veieu-lo en aquest mateix blog: http://cabradelcamp.blogspot.com.es/2011/03/1644-el-peatge-del-coll-de-cabra.html\nColl estret, el. Partida de terme citada al 1712 (JTM) No en sabem la situació\nColl de Barberà, el. Partida de terme, al límit amb el terme de Barberà, citada al 1712 (JTM)\nColl Roig, el. Pas entre muntanyes al nord del terme, a la carretera de Sarral TP-2311.\nColl d'en Rogés, el. Partida de terme citada al 1712 (JTM)\nColl del Sàrria (pas entre muntanyes) 665 m\nComa de n’avellà o de n'Abellà (partida de terme)\nComa del Granyena (terme)\nComellar, el (partida de terme)\nComellar del Ponet (terme)\nComes, les (partida de terme)\nCostes, les (partida de terme)\nCoves, les (partida de termee)\nConills, els (partida de terme)\nConill de l’Escarré (mas i finca fins 1975)\nConill del Biló (mas i finca des de 1975)\nCorral del Biló, el (antic corral de bestiar)\nCosta del forcat, la\nCova Cativera (balma) Terme de Sarral\nCova del Ferro (antiga prospecció minera)\nCova dels Miquelets (cova)\nCova del Moro (cova) 776 m\nCova del Traces (cova) 575 m\nCova del Vidre (del Vives)\nCova del Vives (balma)\nCresta del Barretet (indret de la muntanya de Jordà)\nEra de ca l’Elvira (era de batre))\nEra de ca l’Isabeló (era de batre)\nEra de Cal Queralt o de cal Rendé (era de batre)\nEra del Negret (era)\nEra del Pim Pam (antiga era)\nEres, les (terme)\nEstret del Palatí (pas pel torrent) Terme del Pont d’Armentera 593 m\nFàbrica del Joanito Ferré (antiga fàbrica de rajoles de terrasso, avui magatzems del Biló)\nFondo de les Pinedes (partida de terme)\nFonollosa, la (partida de terme)\nFont de Cabarrà (font)\nFont de Conill (font)\nFont de Fontscaldetes (font situada a la plaça de l'església de Fontscaldetes)\nFont de l’Oca (font situada al mas dels Molinets)\nFont de la Creu (font dins el nucli urbà)\nFont de la Pica (font dins el nucli urbà) Destruïda el s. XXI\nFont de la Plaça del Vall (font dins el nucli urbà) Destruïda el anys 60 del segle XX.\nFont de la Plaça Nova (font dins el nucli urbà) Nova de principis del s. XXI\nFont de la Salut (font dins el nucli urbà)\nFont de Rupit (font a tocar del torrent de Rupit)\nFont de Sant Galdric o Galderic (font dins el nucli urbà) Nova de finals del s. XX.\nFont del Bou (font a la vessant de Cabra del terme de Figuerola)\nFont del Carril (font)\nFont del Ferro (ensulsida) al Molinàs\nFont del Gall (font dins el nucli urbà)\nFont del Manco (font) 633 m\nFont del Sant Crist (font)\nFont del Teix (font a la vessant de Cabra del terme de Figuerola)\nFont del Traces (font)\nFont del Vives (fons desapareguda o dins la cova)\nFontscaldetes (poble habitat fins el 1964)\nForn Teuler (partida de terme i antic forn de terrissa, conservat en mal estat)\nGarsa, cal (mas que dóna nom a una partida de terme)\nGranja de ca l’Amàlia (antiga granja de tossinos i pollastres, al camí de Montblanc)\nGranja de ca l’Andreu Llarg (actual granja a la carretera del Pla)\nGranja de Perdius (situada al mas Bolero. COTO Fontscaldetes, SA)\nGranja del Biló (antiga granja de gallines i tossinos)\nGranja del Garsa (antiga granja de tossinos)\nGranja del Germi (antiga granja de tossinos)\nGranja del Guixó (mas i granja dels Armengol, després de ca l'Andreu Llarg)\nGranja del Martinet. (antiga granja, dins el nucli urbà)\nGranja del Negret (granja de tossinos)\nGranja del Pim Pam (antiga granja de pollastres)\nGranja del Povillet (granja de conills)\nGranja del Ramon del Bar (granja de tossinos)\nGranja del Santó (granja de tossinos al terme de Barberà)\nGranja del Sigró. (antiga granja, dins el nucli urbà)\nGrec, el (partida de terme)\nHostalets, els (mas i partida de terme)\nJordans, els o Jordà, el (partida de terme)\nLa closa del Mandil (absorbida per la urbanització Mas del Plata)\nMagatzem del Biló (l’actual al nord del poble, antiga fàbrica del Joanito Ferré i al camp de futbol vell)\nMagatzem del Biló (l’antic al sud del poble, antic magatzem del Vermell)\nMagatzem del Vermell (integrat al magatzem del Biló, l’antic magatzem encara es conserva)\nMarrades, les (partida de terme)\nMas Rogets (partida de terme)\nMas d’en Canela (mas i partida de terme)\nMas de Conill (mas actualment propietat de cal Biló)\nMas de Rupit o Mas Rupit (antic mas gairebé desaparegut)\nMas del Carril (mas molt reformat, on hi ha unes instal·lacions per a fer-hi banquets)\nMas del Traces (antic mas convertit en allotjament rural) a 550 m.\nMas Vicenç (mas) Continua habitat per la família propietària. Hi ha un celler de vins embotellats.\nMasieta del Martí (antic mas)\nMasnou, el (mas) Terme del Pont d’Armentera, a 731 m.\nMazinguer Z (estàtua de fibra de vidre de 10 m d’alçada)\nMolí de la Vila (antic molí) Era un dels tres molins que hi havia al poble. Actualment és un habitatge. Està situat entrant al poble per l'actual carrer del Vall o Carrer Major (antic carrer de Soldevila)\nMolí d’en Targa o d’en Tàrrega (antic molí fariner del segle XII. Era un dels tres molins que hi havia al poble)\nMolinàs, el (mas)\nMolinets, els (mas i antic molí) Era un dels tres molins que hi havia al poble. Actualment és un habitatge. Està situat entrant al poble per l'actual carretera TP-2311, al mateix Coll de Cabra.\nMuntanya de Cabarra, la\nMuntet de Blat, el (cim) Terme de Sarral, de 655 m.\nObaga del Guixó, Terme del Pont d’Armentera\nParellades, les (partida de terme)\nParellada del Metge, la. Mas habitat actualment per la família Saliente\nPago, el (indret del terme) Està situat al mateix Coll de Cabra. El nom segurament prové d'un antic peatge reial que hi havia. En un gravat fet per Beaulieu al segle XVII (1644). S'hi pot observar la infraestructura d'una antiga fortificació, i control de pas. Veieu-lo en aquest mateix blog: http://cabradelcamp.blogspot.com.es/2011/03/1644-el-peatge-del-coll-de-cabra.html\nPedra Cremada Surt així en algun mapa. Es refereix a la Pedra Creuada.\nPedra Creuada (partida de terme)\nPedregals, els (partida de terme)\nPelats del Palatí, els (muntanya) Terme del Pont d’Armentera\nPeny de Cal Palatí, el (indret) Terme del Pont d’Armentera 709 m\nPeny del Miquel (indret) 737 m\nPenyes del Clot del Capó (cim) Terme del Pont d’Armentera\nPineda Fosca, la (terme i indret de muntanya)\nPista de Tennis, la (Instal·lació esportiva privada, del Ramon de ca la Miquela, on es pot practicar tennis)\nPlana d’en Serrills, la (cim) 781 m. Al Pla en diuen el Replà de Sant Ramon\nPlana del Barrastret (partida de terme)\nPlana del Duch, la (absorbida per la urbanització Mas del Plata)\nPlana del Queralt o del Rendé, la (absorbida per la urbanització Mas del Plata)\nPlana del Sila\nPlana del Tarruella (terme)\nPlana del Vives (terme)\nPlanes, les (partida de terme)\nPou de la Neu, el (Antic pou de gel, a tocar del Coll de Cabra dins la partida del mas dels Molinets)\nPrats, els (partida terme a la carretera de Sarral)\nPuig de Cabdells (cim i terme) 822 m (erroni) Documentat el segle X.\nRasa del Moliner (torrent)\nRebolleda, la (mas a la vora del poble) Actualment hi ha una granja.\nRec de Conill (rec d’aigua)\nRentadors, els (safareig a la Plaça de la Creu)\nRentadors de Fonscaldetes (safareig)\nRoca del Llamp (indret) Terme del Pont d’Armentera 509 m\nRoca Vidala (indret) Terme del Pont d’Armentera 558 m\nRomiguera, la o Romigueres (terme) Documentat el segle X.\nRoques del Migdia (indret) 666 m\nSaldonar, el (terme) És la partida de terme on lloc on hi ha el Molinàs i un tros del Saldoni.\nSales, les (terme)\nSerradora, la (actual indústria local dedicada a serrar fusta)\nSerreta, la (terme)\nTerra negra, la (antiga prospecció minera al Molinàs)\nTerres Cavades, les (terme)\nTeuleria del Boira (antiga indústria terrissera local)\nTeuleria del Marcel·lí (antiga indústria terrissera local)\nTerrer del Boira, el (mina a cel obert) ni ha dues al terme de Cabra amb el mateix nom.\nTorrent de Cabarrà (torrent)\nTorrent de Collmagí Terme del Pont d’Armentera\nTorrent del Barrastret\nTorrent de la Fonollosa (torrent)\nTorres, les (terme al camí de Montblanc)\nTossal d’en Canet (partida de terme d’un sol tros) (?) El nom potser és inexacte\nTossal del Canela (cim) 674 m\nTossal Rodó (cim) 629 m\nTuró de Conill (cim) 716 m\nUrbanització Les Planes de Cabra (antic Can Rui)\nUrbanització Mas del Plata\nValldossera (cim ) Terme de Sarral\nVia Captivària (camí)\nVoltorera, la (cim ) 820 m\nXalet, el (xalet modernista projectat per Cèsar Martinell) Dins el nucli urbà\nDocument original : partides de terme de Cabra del Camp\nComentades pel Joan Maria Rovira i Queralt i el Josep Maria Rovira i Valls, el 17 de març de 2013.\nFonts (persones que col·laboren aportant informació)\nJoan M Rovira de cal Biló; Francesc Tous Pimàs de cal Gallard; Josep M Calavera de cal Foguet;\nJTM : Jaume Teixidó Montalà. Població, societat i economia a la vila de Cabra del Camp al segle XVIII. Beca d’investigació, 1995. Pagès editors. Valls 1997\nPoblació, societat i economia a la vila de Cabra del Camp al segle XVIII\nJaume Teixidó i Montalà\nBeca d’investigació, 1995\n© Josep M Rovira i Valls\nPublicat per Josep M Rovira i Valls a 1:16


L’aplicació El Born 3D, disponible el pròxim mes de gener - El Nostre Arxiu Fotogràfic\nL’aplicació El Born 3D, disponible el pròxim mes de gener\nNotícia publicada a Núvol. El 02 de desembre de 2015.\nL’aplicació El Born 3D, vàlida per a sistemes operatius des de IOS 4 i Android 4.1, veurà la llum al llarg del més de gener de 2016. Així ho varen confirmar en la seva presentació oficial al I Simposi Internacional d’Arqueologia del Born CC els seus creadors; Guillem Barceló, Eugènia Bort, Lluís Domingo, Toni Fernández, Reinald González, Carme Miró, Anna Molina i Helena Morán, durant la ponència conjunta, “El Borm 3D. Barcelona 1700: Del jaciment al barri de la Ribera”, que varen presentar a la Sala Moragues del Born Centre Cultural el passat dissabte.\nPresentació de l’aplicació El Born 3D\nLa presentació, que va comptar amb la presència d’un públic bastant nombrós, es va iniciar amb un vídeo making-off del projecte. S’hi explica principalment d’on ve el projecte, qui i com s’ha elaborat i, sobretot, quina raó de ser té tot plegat. Els seus creadors insisteixen, ja des de la pantalla, que aquest projecte és una presentació de totes les dades recollides a les excavacions fins avui i que en cap cas s’ha volgut anar més enllà de la realitat actual. És més, anuncien que aquesta aplicació de ben segur serà la primera de moltes, ja que el jaciment té un abast tan gran que amb una sola aplicació ha sigut impossible incloure-ho tot. Per aquesta raó ja ens avancen que es plantegen fer un conjunt d’aplicacions del Born Centre Cultural.\nUn cop finalitzada la presentació audiovisual, després d’un gran aplaudiment per part del públic assistent, els seus creadors, aquest cop de carn i ossos, varen presentar una primera versió, encara no definitiva, de l’aplicació. Aquesta versió, amb un 90% del que serà, compta amb una interfície d’usuari molt intuïtiva i minimalista, en la qual al darrere hi ha copsades més de 22 gigues d’informació. Hi podreu trobar diverses pestanyes ubicades en la pantalla dels dispositius d’una manera molt ben pensada. Al cantó esquerre, una de sola; “El Projecte”, una pestanya on podreu consultar continguts, l’equip, els objectius, el projecte en si mateix i el vídeo making-off utilitzat a la ponència com a introducció. Al cantó dret, on realment el ciutadà podrà viure una nova experiència en tres dimensions, quatre més; “La línia del temps”, “L’antic mercat”, “El jaciment” i “La Ribera 1700”. A baix de tot hi ha una pestanya d’ajuda i informació, tot un detall per a la gent menys avantatjada en això de les TIC.\nCentrant-me breument en els quatre apartats de la dreta, perquè pugueu saber què us trobareu, faré cinc cèntims de cadascuna de les pestanyes. La primera, “La línia del temps”, situa el jaciment a la Barcelona de 1390 i, com si fos una mena de slide, ens permet anar avançant en el temps, tot observant els canvis que ha anat patint la ciutat, sense deixar de tenir ubicat, sempre fix, el jaciment al mapa. La segona, “L’antic mercat”, ens mostra breument la història de l’antic Mercat del Born sense anar gaire al detall perquè, tal com anunciaven, s’estan fent estudis sobre això i ho han volgut respectar. La tercera, “El jaciment”, i de ben segur la més completa, us permetrà navegar-hi arribant, fins i tot, a racons on anant de visita mai podríem arribar. A tot això, cal sumar-hi el gran nombre de botons explicatius afegits, els quals l’usuari podrà decidir si els vols situats al mapa o si pel contrari no els vol per navegar amb més fluïdesa. Per altra banda, també ens permetrà veure recreacions de les façanes dels edificis i, el més interessant, veure els testimonis materials sorgits de les excavacions ubicats en el seu lloc original. Finalment, la darrera pestanya, “La Ribera 1700”, ens permetrà veure el barri de la ribera en 3D, per tal de donar continuïtat a la trama urbana que presenta la mateixa aplicació. En aquest apartat podrem veure, per exemple, L’església de Santa Maria del Mar com mai l’havíem vist.\nEn conclusió, intentant donar la meva opinió com a arxiver, l’aplicació des del punt de vista tecnològic és impecable. Desgraciadament, a la presentació m’ha faltat sentir més vegades la paraula “arxiu” en comptes de només reiteradament la paraula “document”. Una aplicació com aquesta, basada en un jaciment tant recent com és el Born ha de comptar, per força en el seu desenvolupament i de primera mà, amb els fons documentals dels centres d’arxiu tan importants que tenim a la ciutat de Barcelona. Personalment, no em serveix que tot es basi en l’obra d’un més que respectat Albert Garcia Espuche. Crec que els seus creadors podrien haver jugat molt més, haver creat una eina realment completa i haver fet al·lusions i relacions als arxius i la documentació que s’hi ha consultat per documentar més bé aquesta aplicació. Per tant, se’ns presenta una aplicació tecnològicament brillant, una perfecta base de dades amb el gran afegit del 3D que servirà, i molt, per fer més entenedores les visites al jaciment i per gaudir d’una veritable eina tecnològica a favor de l’educació, però amb una gran falta d’un apropament més gran al món dels arxius. Pot ser va sent hora de treballar tots plegats en una mateixa direcció i no deixar-nos parts importants del nostre passat pel camí. Mai és tard si la dita és bona.\nEntrada Arqueologia, Arxius, Noves tecnologies, Publicacions externes\nAplicacions Arqueologia Arxius El Born CC Història Núvol


Blog de Mas Albornà » Programa de formació sobre trastorns mentals organitzat per Sinergrup\nMas Albornà corre la 3a Cursa Solidària\nPrograma de formació sobre trastorns mentals organitzat per Sinergrup\nEl campus de la UAB va acollir la setmana passada l’acte de cloenda del nou programa sobre trastorns mentals organitzat per SINERGRUP.\nAquesta jornada s’emmarca dins del projecte “Bojos per la Feina 2” i respon al conjunt d’accions de sensibilització encaminades a l’adequació de les estructures de les entitats membres de SINERGRUP per poder atendre al col·lectiu de persones amb trastorn mental saber (TMS).\nAquesta jornada va comptar, doncs, amb la participació d’un centenar de persones de les 9 entitats diferents que treballen en el desenvolupament i la aplicació d’aquet projecte que alhora i integren SINERGRUP.\nEls resultats obtinguts en aquesta jornada han estat molt positius. Accions com aquesta suposen un pas endavant per millorar la integració de les persones amb malaltia mental i la seva normalització.\nAquesta entrada va ser publicada el Monday, 26 de October de 2009 a les 12:29 i està classificada sota: Institucional, Mas Albornà, Sinergrup\t. Pot fer un seguiment dels comentaris d'aquesta entrada gracies al feed RSS 2.0. Pot deixar un comentari, o enviar un trackback des del seu propi lloc.


Vicent Canet, periodista de gabinets i mitjans i community manager: El bosc darrere d'un tap de suro\nEl bosc darrere d'un tap de suro\nPublicat a la revista NAT el maig de 2006\nQuan comprem una ampolla de vi amb un tap de suro estem fent molt més que un acte de consum, estem mantenint un sistema econòmic que garanteix la conservació d'un tipus d'ecosistema, les suredes. A l'explotació surera conviuen en harmonia la humanització del paisatge amb el manteniment del medi i la biodiversitat. “Si es deixa de consumir aquest producte, l'activitat econòmica que manté les suredes es paralitzaria i s'abandonarien a la seua sort les suredes i l’economia rural associads. Podríem perdre-les, si bé no totes, perquè algunes es troben en espais protegits, si la majoria”, assenyala Raquel Gómez, responsable del programa de suredes d'ADENA. Tanta és la importància d'aquesta indústria que l'ADENA i l'Institut Català del Suro, estan col·laborant per conscienciar al ciutadà sobre els efectes positius d’adquirir aquest producte.\n“El suro és un sistema de protecció que ha anat desenvolupant l'alzina surera al llarg de l’evolució per tal de superar les condicions extremes del clima mediterrani: les sequeres, les altes temperatures dels estius i, especialment, els incendis”, afirma Raquel Gómez, membre d'ADENA. És un arbre emblemàtic i propi de la Mediterrània Occidental l'escorça del qual s'ha fet servir històricament per diferents usos: des de taps per a ampolles, aïllants en la construcció, fins al calcer. Si bé els taps només representen el 15% de l'ús d'aquest material en pes, esdevé el 85% del volum econòmic i el 90% de l'ocupació generada. El país on n'hi a més superfície i el primer productor és Portugal, seguit d'Espanya, Itàlia, França, Marroc, Algèria i Tunísia. La producció mundial supera les 300.000 tones per any, que s'obtenen de 2.860.000 ha de surers que hi ha arreu del món.\nLes primeres referències de l'ús humà d’aquest producte data de l'Edat Antiga a diverses civilitzacions com ara Xina, Egipte, Babilònia o Pèrsia. Com a taps per a ampolles de vi se'n té constància des de la Grècia antiga i l'Imperi Romà, però no va ser fins el segle XVII quan el monjo francés Pierre Perignon els va impulsar com a solució per conservar i transportar el vi amb gran èxit. Tot i això, és a finals del segle XVIII quan es generalitza l’ús dels taps de suro. Aquest material contribueix a la maduració de la beguda en cedir-li compostos orgànics que fan aportacions al seu gust i l'olor. El suro és molt més idoni que els seus competidors des del punt de vista mediambiental i de la criança. “A més a més, és natural, renovable i biodegradable per contra altres que són més contaminants, fan pitjor servei a la conservació del vi i són més demandant d'energia”, diu Enrique Veiga, president de l'Associació d'Empresaris Surers de Catalunya (AECORK).\n“El suro parla català, i això és així gràcies al nostre caràcter comerciant i emprenedor”, diu Joan Botey, delegat de Relacions Exteriors del Consorci Forestal de Catalunya (CFC) i productor surer. I això és així perquè a Catalunya, bàsicament a Girona, és on s'ha desenvolupat gran part de la indústria espanyola transformadora vinculada a aquest material. Al territori català existeixen 116.000 ha de surers a les comarques de l'Alt i Baix Empordà, el Gironès, el Maresme, la Selva i el Vallès Oriental, un 10% dels boscos catalans, i de les quals només el 54% s'explota econòmicament . La producció catalana de suro, però, només cobreix entre el 10-18% de la demanda de la indústria elaboradora per la qual cosa cal importar gran part de la matèria primera. Quant a producció en l'àmbit estatal, el 49% procedeix d'Andalusia, el 29% a Extremadura i el 14% a Catalunya. D'altra banda, Al País Valencià n'hi ha unes 14.000 ha a la Serra d'Espadà, a la Calderona i un xicotet rogle relíctic al municipi de Pinet a cavall entre la Safor i la Vall d’Albaida (Pinet). També s’hi troba una presència relíctica al centre de Menorca a un dels pocs afloraments àcids de les Balears.\nL'extracció del suro\nLa pela del suro és completament artesanal i es fa amb una destral per tallar l'escorça, tot i que en els darrers anys s'han assajat aparells (a Catalunya i Itàlia) per optar a la mecanització d'una feina que demana una gran formació, especialització i experiència per ser feta bé. Malgrat les provatures i el relatiu èxit d'aquestes, la de l'empresa catalana Hispaes eixirà al mercat en breu, el seu ús encara no s'ha generalitzat. “El suro es treu quan té al voltant d'uns 30-35 mm de grossor amb destral entre el 15 de juny i el 15 d'agost, els anys sense forta sequera”, indica Botey. La seua extracció no provoca cap perjudici a l'ecosistema, el que interessa és l'escorça sense que calga provocar cap dany a l'arbre. No serà fins a 40 anys després del plantació o regeneració natural de l'arbre que es podrà aconseguir el primer suro, però aquest no té encara la qualitat suficient per fer taps (és el conegut pelegrí que s’empra pels betlems), sinó que anirà destinada a fer aglomerat i altres tipus de productes. Caldrà esperar fins els 60 o 70 anys de vida de l'arbre perquè el suro dispose de la suficient qualitat comercial per dedicar-se als taps però, fins i tot en aquest moment, prop d'un 40% es dedica a trituració i aglomerats. Un cop s'extreu l'escorça s'ha de deixar uns anys per permetre'n que l’arbre la regenere i el període oscil•la ente els 9 anys del Sud de la Península Ibèrica i els 14 de la Serra d'Espadà al País Valencià. Aquests arbres poden viure un màxim de 250 anys i se'n pot extreure suro al voltant de 10-15 vegades a la seua vida.\nAl País Valencià, segons Adolfo Miravet, s'utilitza una destral diferent de l'andalusa i la catalana que té un angle més gran per poder treure bé l’escorça de les branques, si són bastant grosses, tot i que s'extreu principalment del tronc. Per traslladar-ho des de l'arbre fins les pistes forestals s'empren rucs, a partir dels camins rurals, i després es transporta en camions a la indústria transformadora. Quan hi arriba el suro encara té la forma de l'arbre, corbada, i es deixarà reposar entre sis mesos, com a mínim, i un any apilat a sobre de formigó o fusta perquè s'airege, perda humitat i s'evapore la sàlvia que hi puga tenir. Passat aquest període es bull en una caldera d'acer inoxidable durant una hora i es torna a apilar amb la voluntat d'aplanar-lo en planxes amb les quals siga més fàcil treballar. Es repeteix el procés, entre dos i tres mesos de repòs i una altra bullida per fer-lo més modelable i perquè en tallar-lo no s'esquerde. Una vegada s'han foradat els taps (en direcció paral.lela a l’escorça) cal refinar-los, triar-los, rentar-los, acondicionar-los, fer-ne controls de contaminació, desinfectar-los, encunyar-los i embossar-los en 5000 unitats amb ozó o sulfurós que actuen com a conservant. Tot aquest procés es troba regulat per una normativa comunitària anomenada “Systecode Cèliege” que l'estandarditza i en garanteix la qualitat del producte final.\nPer saber més.\nMontoya, J. M. (1980): Los alcornocales. Ministerio de Agricultura, Madrid: 155 p.\nVieira Natividade, J. (1990). "Subericultura". 2º edición (1ª edición 1950). Ministério da Agricultura, Pescas e Alimentação. Direcção-Geral das Florestas. Lisboa. 35\nMaria Carolina Varela, tècnica Estación Nacional de Investigación Forestal, Oeiras, Portugal. El corcho y los alcornocales, publicat al núm 197 de la revista de la FAO Unisylva, exemplar dedicat als boscos mediterranis\nSimón Fos Martín, doctor en Ciències Biològiques per la Universitat de València, El suro, guardià natural dels vins: ecologia, economia, cultura i tradició, article aparegut al número 29 de la revista de la Universitat de València Mètode\nMonogràfic de la revista Silvicultura, exemplar número 45 de novembre de 2004, dedicat al Congrés Internacional del Suro de 2005\nMuseu del Suro: http://www.museudelsuro.org\nInstitut Català del Suro: http://www.icsuro.com\nAECORK (Associació d'Empresaris Surers de Catalunya): http://www.aecork.com\nWWF/ADENA, programa de les suredes: http://www.wwf.es/alcornocales/alcornocales.php\nConsorci Forestal de Catalunya: http://www.forestal.net/\nEspadan Corks: www.espadancorks.com\nConservació de les sureres\n“Si estan ben gestionades les explotacions sureres són tot un exemple d'aprofitament racional dels recursos naturals i de convivència entre l'activitat humana i el medi natural”, assenyala Raquel Gómez, membre d'ADENA. Des del seu Programa Internacional de Conservació de les Suredes d'ADENA, de la qual es responsable Raquel Gómez, es vol promoure la millora de la gestió a partir d'un sistema de certificació forestal de Bones Pràctiques el Forest Stewardship Council (FSC) perquè les explotacions contemplen en la seua gestió aspectes econòmics, socials i ambiental”.\nFesomia diversa de les suredes\nLes poques suredes verges que queden són al Magreb, però no a l'Estat espanyol. A Andalusia, Extremadura i Castella són típiques les deveses en les quals els arbres es troben bastant distanciats entre si la qual cosa permet una explotació mixta del terreny amb la presència de ramat però també de conreus. A Catalunya i País Valencià, en canvi, tenen forma boscosa. Els boscos d'alzines sureres compten amb una enorme diversitat biològica amb la presència d'espècies emblemàtiques com ara l'àguila imperial, el voltor negre, el cérvol, i a l'interior o sud de la Península el linx o el porc ibèric.\nLa peculiaritat del suro d'Espadà\nEn terres valencianes podem trobar surers a la Serra d'Espadà i a la Serra Calderona, les dues parc natrual, en la frontera entre les províncies de Valencià i Castelló. A Espadà n'hi ha 12.000 ha d'alzina surera i a Calderona 2.000 més. “Estem molt influïts pel parc natural, cosa que no es permet obrir pistes noves i ens fa haver de ser molt curosos amb el respecte amb el medi”, assenyala Adolfo Miravet enginyer forestal i membre de la família propietària d'Espadan Corks. Les valencianes són uns alzines sureres molt particulars perquè creixen en un substrat argilenc i en un territori on plou molt poc per la qual cosa el suro necessita més temps perquè el suro assolisca un tamany suficient, fins a 14 anys. “Els arbres fan molts falsos anells de creixement, un 20-30% més , cosa que genera una escorça molt densa i permet assolir un tap més dur amb més força de pressió i que resisteix més temps que fa que el nostre tinga una major qualitat”, afirma Adolfo Miravet.\nSi hi voleu anar....\nEl museu del Suro ofereix la possibilitat de fer rutes i eixides per suredes i, a més, compta amb visites guiades durant tot l'any amb reserva prèvia i en quatre llengües: català, castellà, francès i anglés. També treballen per escolars a partir de tallers d'educació ambiental, de visitar fàbriques, el museu o els tallers intergeneracionals que permeten seguir tot el cicle del suro des del bosc fins al tap. També hi podem tenir accés a la Ruta del Suro que permet descobrir el patrimoni de la industrialització de Palafrugell. Finalment, dins de l'exposició permanent del Museu, podem trobar diferents seccions com ara: la bioecologia del suro, a la seua transformació i les escultures fetes amb aquest material.\nCarrer Tarongeta, 31 17200 Palafrugell\n972 30 39 98\nPublicat per Vicent Canet, periodista a 12:47 p. m.


La revolució frustrada de Pérez Treviño\nLa nova direcció de L'Auditori ha de decidir si manté els canvis impulsats per l'exdirector\nLa dimissió d'Oriol Pérez Treviño planteja un dilema a L'Auditori. L'exdirector va engegar una revolució organitzativa en l'àmbit musical que la nova direcció ha de decidir si vol continuar.\nMARTA PORTER BARCELONA 25/02/2012 00:54\nMentre Oriol Pérez Treviño ha fet pública la seva decisió d'iniciar el procés de recuperació de la malaltia que pateix i que l'ha induït a fer un mal ús de fons públics, a L'Auditori fan mans i mànigues per salvar la proposta artística de l'exdirector, aprovada al setembre en el contracte programa.\nDurant els sis mesos que el manresà ha estat director s'ha posat en marxa una autèntica revolució organitzativa en l'àmbit musical. El projecte artístic presentat a concurs per Pérez Treviño i aprovat pel Consorci de l'Auditori i l'Orquestra, del qual formen part l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat, passa d'una estructura horitzontal, en què cada una de les programacions tenia el seu fil conductor, a una estructura vertical, l'eix de la qual és l'OBC.\nSegons Pérez Treviño, es tractava de "crear un nou arbre, en què el tronc és l'OBC i les branques són les diferents programacions". Aquest model, similar al de la Cité de la Musique francesa, va ser aplaudit per gran part del sector musical català, que el veia com una manera de donar vida a la principal orquestra del país. I és que Pérez Treviño havia anunciat també que l'OBC sortiria de L'Auditori per tocar per tot el territori, incloent-hi els barris més desafavorits de Barcelona, i esdevenir realment l'Orquestra Nacional de Catalunya.\nUna altra de les novetats del projecte de Pérez Treviño era sumar la figura d'un gestor econòmic a l'equipament, cosa que es va concretar l'1 de febrer amb el nomenament, per part del Consorci, de Josep Maria Amorós com a director de serveis. Ara, després de sis mesos de reorganitzacions, Amorós, com a director general en funcions, mira cap al futur i es troba amb un projecte a mig fer, que en cap cas queda invalidat per la destitució del seu responsable, i amb una programació per a la temporada 2012-2013 que cal avaluar. Segons fonts de L'Auditori, "cal veure la situació global i atendre'ns al pressupost, que es preveu que s'aprovi al març". El nou director general, que les institucions nomenaran abans de 45 dies, serà qui decidirà si segueix les línies iniciades i actualment en vigor en virtut del contracte programa firmat per als pròxims quatre anys o si canvia de projecte.\nLa revolució artística que Pérez Treviño va engegar fa sis mesos suposava també una revolució organitzativa que ja ha costat algun càrrec. L'actual estructura mostra ara un director general en funcions, Amorós, secundat per l'administrador, Andreu Puig, que ocupa el càrrec des de la creació de L'Auditori.\nEn l'aspecte musical, l'OBC compta amb un gerent propi, François Bou, a més del director titular de l'orquestra, Pablo González. La resta de programació clàssica i contemporània de L'Auditori depèn de Clara Sen, tot i que alguns cicles concrets tenen el seu director artístic, com Jordi Savall al cicle So Original i Josep Maria Guix al Nous Sons, mentre que el Festival de Música Antiga depèn actualment d'una comissió artística després de la caiguda a principis de temporada del seu director artístic, Jan van den Bosche. Un altre dels caiguts en època Treviño és Josep Maria Dutrèn, responsable de la programació de músiques modernes que a finals de mes deixarà el càrrec.\nPel que fa al servei educatiu, segueix sota la responsabilitat d'Assumpció Malagarriga. També continuen Ruth Martínez (coordinadora de la temporada de cobla), Joaquim Garrigosa (director artístic del Cicle Coral), Sònia Gainza (responsable d'Apropa Cultura), i Verònica Rodríguez (coordinadora del Centre Robert Gerhard, del qual Pérez Treviño va ser el responsable abans d'accedir a la direcció general de L'Auditori).\nA més de l'OBC, L'Auditori compta amb una sèrie de formacions musicals adscrites, com la Banda Municipal de Barcelona, que té com a director artístic Salvador Brotons i com a director tècnic Joan Xicola, i dues formacions residents: BCN 216, sota la direcció de David Albet, i el Quartet Casals. A banda, té dos organismes que comparteixen edifici: el Museu de la Música, codirigit per Oriol Russinyol i Berta Ribé, i l'Esmuc (Escola Superior de Música de Catalunya), dirigit per Josep Borràs.


Bona feina! (JMarfany) : Eleccions 10-N. El que els partits no han estat capaços de fer (Reflexions de Joan Guarch. ExSecretari Nacional ANC i membre d'exigents.cat)\nEleccions 10-N. El que els partits no han estat capaços de fer (Reflexions de Joan Guarch. ExSecretari Nacional ANC i membre d'exigents.cat)\nReflexions de Joan Guarch a l'entorn de les eleccions del 10-N\n(ExSecretari Nacional de l'ANC i membre d'exigents.cat)\nUn apunt. A les eleccions espanyoles del 2016 els partits independentistes a Catalunya varen treure el 32,09% dels vots i 17 diputats, a les passades del 28A ja varen arribar als 39,38%, i 22 diputats. I això que aquestes no son les nostres eleccions.\nDe tota manera entenc que pot ser difícil decidir a quin partit independentista votar, perquè tots fan un paper d’estrassa des de fa temps. Alguns més que d’altres. Tal com diu més d’un potser haurem d’anar a posar la papereta dins l’urna amb el nas tapat per no sentir la pudor.\nEl que no entenen els partits independentistes és que a les eleccions, especialment les espanyoles, no és necessari anar-hi a defensar polítiques de dretes o d’esquerres perquè, en realitat no es poden aplicar ni les unes ni les altres perquè el que es dilucida és qui ostenta el poder, és una lluita pel poder. I això és el que s’ha de tenir clar. A partir d’aquí podrem definir què hem de fer al Congrés de Madrid i com ho hem de fer.\nA Madrid la idea principal és debilitar el règim del 78 i tots els que el sustenten.\nPrimer no facilitant la investidura de President de Govern, criticant totes les actuacions repressives tan polítiques, com econòmiques, socials i especialment policials i judicials.\nSegon, criticant-t’ho arreu de l’estat espanyol, fent de portaveus i altaveus des del Congrés de Madrid, a tota la península.\nL’1-O, per nosaltres, va significar reafirmar-nos en el nostre objectiu (malgrat tot el que va passar després), però, a la UE, tan sols va ser el primer pas per adonar-se del que passava aquí. Ara, i sobretot després de les sentències, estem a l’escena mundial, al costat de lluites com les de Xile o Hong Kong per citar-ne només dues. A més a tot el món, a molts organismes internacionals i moltíssima premsa estem en primera línia d’atenció. (per cert acaba de sortir la notícia que el Regne Unit acaba de rebutjar l’activació de l’euroordre de detenció de la Consellera Ponsatí, per desproporcionada. Ho acabo de sentir a TV3).(Si és cert, bufetada increïble a l’Estat Espanyol).\nEn canvi a Ñ tot just ara, després de les sentències i especialment des del 14/10 estan començant a despertar-se i a saber i entendre alguna cosa, sinó recordem les diferents manifestacions a llocs com el País Basc, Madrid, però també Andalusia, Canàries, a part dels Països Catalans, i ho hem d’aprofitar. Des de Madrid s’ha de fer de difusors a tot Ñ, anunciant que hem decidit marxar i que denunciem la deriva dictatorial de l’EE, explicant com s’ensorra l’EE amb totes les esquerdes que se li han obert, una a una des de ja fa temps.\nPerò per lluitar contra el poder d’un estat, que a pesar d’estar en crisi té encara una força molt important, i, per debilitar-lo, cal anar-hi tots a la una. Per això és important una candidatura unitària i això només ho ha demanat l’ANC i JxC.\nERC està més preocupada per si ella guanya les eleccions a Catalunya i demostra la seva hegemonia al territori, però, per fer què? Ampliar la base? I això què vol dir i com es fa? Mentre, s’ha de diferenciar dels altres grups independentistes (i això només es pot fer criticant l’adversari) i mentre ens critiquem, a Madrid es freguen les mans. Volen facilitar, abstenint-se, la formació de govern del PS, com es va veure en la darrera elecció de President del Govern? I amb això com el debilitem a l’estat? I aquí, on és la unitat?\nERC ens diu que les eleccions son una nova oportunitat per demostrar la fortalesa del republicanisme català en el seu conjunt i per fer créixer la base social. Torno a dir, com? Presentant-nos com a rivals entre nosaltres? També ens diuen que la seva formació és la única independentista que té possibilitats de guanyar a Catalunya (potser si) i la única que pot garantir la victòria de l’independentisme. Això últim és una bajanada i pura demagògia, perquè si no es presentessin els seus vota anirien a altres forces independentistes i perquè la victòria del republicanisme, en el seu conjunt, és la suma de TOTES les forces polítiques que s’hi presenten perquè sense aquesta SUMA, l’independentisme no guanya i, per tant, tan importants son els vots de la formació més votada com els que treuen menys vots.\nPer altra banda la CUP es presenta per primer cop a unes espanyoles. Què volen fer? Criticar els companys de viatge, suposo que no, encara que han començat fent-t’ho, criticant la llei Aragonés i demanat la dimissió del Conseller Buch, que encara que s’hi pugui estar d’acord (jo mateix he publicat un article en aquest sentit), no sabem què hi pinta en les espanyoles i molt menys sense arribar a un debat de fons sobre el paper de les policies democràtiques i les repressores de l’estat i què s’ha de fer a Catalunya . El que és evident es que les seves bases, mirant-se només el seu propi llombrígol, varen decidir, per poc, presentar-se en solitari i avortant, amb aquesta decisió, una possible candidatura unitària que estava molt madura entre forces de JxC i el Front Republicà del Dante Fachín (en el que hi participava Poble Lliure, una de les formacions de la CUP), oberta a altres formacions i que hagués significat una magnífica ocasió d’exemplificar la unitat independentista.\nFinalment ens queda JxC unes sigles que varen significar una candidatura important a les eleccions del 21D però que després han estat manipulades pel PDCat presentant, en el seu sí, discrepàncies incomodes entre els sectors progressistes i els conservadors, que s’ha traduït en pactes, bàsicament del sector PDCat, amb forces unionistes defensores del 155, com el PSC, en acords municipals i a les diputacions. Malgrat això és la única força que preconitza la unitat i, a més, un clar No a Pedro Sanchez i, aquesta posició li atorga una certa credibilitat perquè ho ha demostrat en fets i no solament paraules.\nTots ells, malgrat no haver estat capaços de fer una candidatura unitària tampoc han fet dues coses bàsiques per actuar a Madrid:\n1ª. Si no hi unitat de llista al menys es pacta un programa de mínims, conjunt, per presentar-se a les eleccions o, com a mínim, després.\n2ª Tampoc s’ha sabut fer un únic Grup Parlamentari de tots els independentistes per aplicar aquest programa amb la força que pot tenir una sola veu. (P.S: La proposta de la Laura Borràs en el debat de TV3, abans de la publicació d’aquest article, ha estat rebutjada, tan per ERC com per la CUP, mostrant només un interès propi i cap desig d’unitat. Simplement penós).\nSembla que es podria arribar a reivindicar i exigir a Madrid, aquest programa de mínims:\n1.- Llibertat i drets polítics. Prou vulneracions dels drets humans i civils bàsics. Prou vulneració dels principis de la democràcia. Prou vulneració dels acords assumits en la pròpia Constitució Espanyola. Prou conxorxa polític-judicial. Separació de poders efectiva. Prou intromissions del poder judicial sobre el Parlament de Catalunya. Trencament efectiu amb totes les pràctiques i símbols feixistes del franquisme . Prou Estat dictatorial.\n2.- Amnistia i prou repressió. Prou violència policial contra la ciutadania de Catalunya. Prou violència contra els professionals dels mitjans de comunicació que pretén alterar el dret a la llibertat d’informació. Exigim comissions d’investigació sobre els abusos de la Policia Nacional i la Guardia Civil i depurar responsabilitats. Exigim la retirada de les forces de seguretat de l’Estat espanyol. Prou presó i exili. Prou detencions arbitràries.\nExigim una Llei d’Amnistia per a tots els presoners polítics jutjats pel Tribunal Suprem espanyol i la fi de totes les causes contra l’independentisme, l’alliberament immediat de tots els presos polítics i el lliure retorn de tots els exiliats.\n3.- Autodeterminació i plena Sobirania del poble de Catalunya. Reivindiquem la plena validesa del referèndum de l’1-O i la voluntat d’avançar cap a la culminació de del procés d’autodeterminació fins assumir la independència.\nPer superar la situació actual Exigim que es faci efectiu el dret d’Autodeterminació reconegut per NNUU i que es faci un referèndum d’autodeterminació organitzat pel govern de Catalunya amb l’acord del govern espanyol i supervisat per autoritats internacionals. Si és favorable a la independència , proclamació immediata de la República Catalana.\n4.- Denunciar totes les esquerdes que enfonsen el règim del 78 i que son causes que no ens afecten, només als catalans, sinó a tota la ciutadania del propi estat espanyol i, per tant, fer-ne denúncia per tots els indrets de l’EE.\n5.- Rebutjar i reprovar la monarquia (amb els seus casos de corrupció, el cas Noos i l’abdicació del Rei Joan Carles) i declarar Felip VI, persona non grata, com ja s’ha fet a molts municipis de Catalunya, aprovant mocions en aquest sentit en els Plens Municipals.\n6.- Rebutjar el 155 i no fer cap pacte amb els partits que l’apliquen.\nAquest seria el colofó de tota la campanya per les eleccions espanyoles i saber quins partits apliquen la majoria d’aquests punts ens ha d’ajudar a decidir el nostre vot.\nEtiquetes de comentaris: eleccions 10-N , Joan Guarch


enero 12, 2021 noviembre 24, 2019 por Asociación Albi\nEm dic Mercedes, sóc una dona casada de 46 anys, amb un fill de vint anys. Tres mesos després del naixement del meu fill, el meu ginecòleg em va enviar a fer unes anàlisis, en les quals van veure que tenia les transaminases altes. Aleshores em va remetre a l’especialista de medicina interna, però aquest doctor no va poder determinar què era exactament allò que em causava aquesta alteració, em va preguntar si havia passat abans una hepatitis, li vaig contestar que en el cas que jo l’hagués passat, jo no me n’havia assabentat, en aquell moment no entenia res, ja que jo em trobava bé, el metge va insistir en si ja la havia passat, ja que en el meu fetge, hi havien indicis, vaig haver de medicar-me uns mesos, però no millorava, al contrari, en les següents anàlisis les transaminases estaven més altes encara.\nAleshores em vaig preocupar i en veure que no millorava, vaig voler una segona opinió mèdica i vaig anar a veure un altre doctor que m’havien recomanat, però em va passar el mateix, no millorava, aquest doctor em deia que jo tenia una hepatitis, però quan li preguntava quin tipus d’hepatitis era, no sabia dir-me de quin tipus era, vaig començar a preocupar-me més encara, semblava que el meu cos perdia forces per moments, crec que en part, era més psicològic que real, vaig passar una època molt dolenta, m’espantava veure que els metges estaven desorientats i em receptaven medicaments que ni tan sols ells sabien si milloraria, però tot i així, tenint alguna o altra molèstia, no vaig deixar de treballar. Un dia a la feina, el meu cap em va preguntar pel meu estat de salut, i en comentar-li la meva preocupació, em va dir que ell coneixia un doctor i que parlaria amb ell perquè em pogués visitar. I que estava segur que ell trobaria un diagnòstic encertat de la malaltia que jo patia.\nEn aquell moment, em va tornar l’esperança, em vaig animar una mica, en el meu estat d’angoixa, ja que vaig haver d’esperar uns quants dies, perquè el metge em va manar fer tot tipus de proves i al final la biòpsia va revelar la meva malaltia, em van diagnosticar CBP de grau I. El doctor em va comentar que aquesta era una malaltia que la patien poques persones i que no existia cap medicament per a curar-la, però sí que n’hi havia un que servia per a dissoldre els càlculs biliars i ell creia que em podia anar bé, vaig haver de fer una mica de “conillet d’índies”. A partir d’aleshores vaig procurar més que mai de tenir cura de la meva alimentació, amb la intenció de poder millorar la salut, malgrat que sempre havia fet una vida sana.\nSortosament per a mi, el medicament va funcionar i les transaminases van anar millorant de mica en mica. Estàvem en el bon camí. Em van anar canviant les dosis par a veure si podia millorar més, però va arribar un moment en què els resultats ja no canviaven. Ara tinc les transaminases altes però estacionades amb petites oscil·lacions.\nAl principi, hi va haver moments en què vaig pensar que potser no tindria l’oportunitat de viure gaires anys, ni veure créixer al meu fill, però jo mateixa m’animava i em deia endavant, ¡tot t’anirà bé!, demanava a Déu que m’ajudés, també vaig tenir el suport i l’ajuda del meu marit i dels pares en tot moment, jo sabia que ells estaven preocupats per mi, però davant meu mai no ho van reflectir, i li van treure importància a fi que jo no em preocupés. Jo feia el mateix amb ells, perquè no volia que es preocupessin. Al meu fill, no li he parlat de la meva malaltia, fins fa poc.\nTambé vaig tenir la sort de conèixer una altra persona que patia la mateixa malaltia, acabaven de diagnosticar-la-hi. Vaig poder animar-la i ella em va ajudar força a mi també. Ens hem fet molt bones amigues.\nDes que vaig començar el tractament amb Ursochol, la meva preocupació va ser el possible efecte secundari que hi pogués haver ja que en el prospecte hi posava que no s’havia de prendre durant més de tres o quatre mesos i se suposava que jo havia de prendre’l per sempre. Ara ja fa setze anys que l’estic prenent i segons les recerques de Laboratoris Zambon sembla que és la panacea com a medicament per a la nostra malaltia. Ja no estic tan preocupada, actualment estic bé i és el que compta, tot i que arran d’aquesta malaltia vaig haver de reduir la meva jornada laboral a 4 hores i va suposar renunciar al lloc de treball que ocupava. També tinc la Síndrome de Raynaud i disminució de massa òssia, en part a causa de la menopausa precoç ja que em va venir als 40 anys, de tot això em fan controls periòdics. Però no perdo l’esperança que algun dia els investigadors trobin un medicament per a curar la CBP.


L’Ajuntament de Sueca sortejarà dotze invitacions dobles per a assistir al Concurs Internacional de Paella Valenciana | RiberaBaixa.info\nL’Ajuntament de Sueca, a través de la Regidoria responsable del Concurs i la Regidoria de Participació Ciutadana, realitzarà un sorteig de dotze entrades dobles per a poder assistir a la 59 edició del Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca, que se celebrarà el diumenge 15 de setembre.\n“La nostra intenció és que qualsevol ciutadà o ciutadana, empadronats a Sueca, el Perelló o Mareny de Barraquetes, puga assistir com a convidat a la gala de lliurament de premis que es realitzarà en una sala del municipi. Des de l’equip de govern considerem que a esta festa del nostre poble, internacionalment coneguda, hauria de tindre la possibilitat d’assistir qualsevol veí”, ha assenyalat l’alcalde de Sueca, Dimas Vázquez, qui també ha explicat que la intenció del govern és obrir la festa a tot el municipi.\nTota aquella persona interessada haurà de presentar una única papereta amb el seu nom, DNI, telèfon i adreça, al mateix temps que ensenyar el seu DNI en el moment de depositar-la en una urna que estarà instal·lada en la Tourist Info de Sueca, situada en el Mercat Central.\nEl termini per a participar serà des de dilluns 22 de juliol a divendres 6 de setembre. El sorteig es realitzarà públicament en el saló de plens el dilluns 9 de setembre.\nLa guerra aranzelària de Trump amenaça seriosament les exportacions del sector agrari valencià als EUA\nPublicació següentAlmussafes crea una Agència per al Foment de la Innovació Comercial\nPublicació anteriorAlmussafes reivindica el camp amb una jornada dedicada a l’agricultura en les seues festes


El declivi de l'Imperi ianqui (Manlio Dinucci-Il Manifesto, 24.03.15) - L'HORA\nTrieu un idioma Català Español\nAdolfo Pérez Esquivel Citacions Covid Joan Carrero Llibres Pere Sampol\n© 2021 L'HORA.\nEl declivi de l’Imperi ianqui (Manlio Dinucci-Il Manifesto, 24.03.15)\nLentament, una importantíssima redistribució del poder està en marxa en aquest moment. D’una banda, els Estats Units, el G-7 i l’OTAN. A l’altre bàndol, els països de l’Organització de Cooperació de Xangai i els BRICS. La partida es desenvolupa simultàniament en el pla financer, amb el qüestionament de la supremacia del dòlar, i en el pla militar, amb el desplegament de l’OTAN al voltant de Rússia i el de la US Navy al voltant de la Xina.\nWashington ha recorregut a tots els mitjans per impedir que els seus aliats entrin al Banc Asiàtic d’Inversions per a la Infraestructura (AIIB, sigles en anglès), creat per la Xina. Però no ho ha aconseguit. Gran Bretanya, Alemanya, França i Itàlia, membres tots del G7, s’han incorporat a la nova institució financera, i altres, com Austràlia, tenen intencions de fer-ho.\nEl que preocupa Washington és tot el conjunt del projecte del qual forma part l’AIIB, projecte que gira al voltant de l’Organització de Cooperació de Xangai (OCS).\nNascuda el 2001 amb l’acord estratègic xino-rus destinat a contrarestar la penetració nord-americana a l’Àsia Central, l’OCS s’ha estès als sectors econòmic, energètic i cultural, entre d’altres. Als 6 membres inicials -la Xina, Rússia, Kazakhstan, Kirguizistan, Tadjikistan i Uzbekistan- s’hi van unir, de moment com a observadors, l’Índia, l’Iran, el Pakistan, Mongòlia i l’Afganistan, i també, com a interlocutors de diàleg, Bielorússia, Sri Lanka i Turquia.\nL’OCS, els membres de la qual constitueixen un terç de la població mundial, i que representarà la meitat dels habitants del món quan els membres observadors es converteixin en membres plens, disposa de recursos i de capacitats de treball que poden convertir-la en l’àrea d’integració econòmica més gran del món.\nAlhora, l’OCS està vinculada als BRICS (Brasil, Rússia, l’Índia, Xina i Sud-àfrica), països que han decidit crear el seu propi Banc per al Desenvolupament i el seu propi Fons de Reserva.\nAmb el temps, aquests organismes financers i el Banc Asiàtic poden suplantar en gran part el Banc Mundial i l’FMI (Fons Monetari Internacional), que durant 70 anys han permès als Estats Units i a les principals potències occidentals dominar l’economia mundial a través de préstecs abusius i de diverses eines financeres. Els nous organismes poden concretar alhora la desdolarització dels intercanvis comercials, la qual cosa privaria els Estats Units de la seva actual capacitat de descarregar el seu propi deute a les espatlles dels altres països, la qual cosa fa simplement imprimint la moneda que actualment s’utilitza com a divisa internacional dominant, tot i que la convertibilitat del dòlar en or, establerta el 1944 amb els acords de Bretton Woods, va ser anul·lada [unilateralment pels Estats Units] el 1971.\nAltres monedes, com el renminbi xinès (també conegut com iuan), són actualment més fiables com a divisa internacional. Per cert, Londres està convertint-se en un lloc per al desenvolupament d’eines financeres en renminbi. En no poder contrarestar amb eines financeres aquest procés, que accelera el declivi dels Estats Units -considerat fins ara com la major potència econòmica mundial-, Washington posa la seva espasa a la balança.\nEn aquesta estratègia s’inscriu el putsch de la plaça Maidan ja que, en crear una nova confrontació amb Rússia, va proporcionar als Estats Units un pretext per reforçar l’OTAN, principal instrument de la seva influència a Europa. També s’inscriu en aquesta estratègia el creixent trasllat, amb objectius antixinesos, de forces militars nord-americanes cap a la regió Àsia-Pacífic.\nEn aquest sentit, resulta emblemàtica l’estratègia «pel poder marítim del segle XXI», que acaba de publicar la US Navy. Aquesta estratègia subratlla que la importància econòmica de la regió Àsia-Pacífic, on s’està produint «l’expansió naval de la Xina», «obliga a confiar cada cop més en les forces navals per protegir els interessos nord-americans», fins al punt que «el 2020 estaran concentrades a la regió prop del 60% de les forces navals i aèries de la US Navy».\nMentre que el seu interès econòmic les porta a integrar-se al Banc Asiàtic creat per la Xina, les potències europees col·laboren amb l’estratègia nord-americana per impedir -a través de la força militar- que la Xina, al costat de Rússia, arribi a subvertir l’actual «ordre econòmic» mundial. El grup franco-germano-espanyol Airbus fins i tot crearà una xarxa militar de satèl·lits sobre la regió Àsia-Pacífic.\nI França, que ha desplaçat a la Gran Bretanya com a aliat més proper dels Estats Units, envia al Golf el navili almirall de la seva marina de guerra, el portaavions Charles De Gaulle, posant-lo sota les ordres de l’alt comandament nord-americà.\nA Guerres d'agressió


El temps sembla decidit a fer la guitza a Les Santes. La previsió del servei meteorològic de Catalunya és d'una alta probabilitat de tempestes per avui dia 28 a Mataró. Davant d'aquest fet i sempre amb la premissa d'esperar que no plogui, l'Ajuntament ha buscat un "pla b" en forma d'escenaris alternatius per mantenir alguns actes en cas de pluja. L'Anada a la Residència, el Ball de Dracs, els Requisits de Festa Major i el No n'hi ha prou! se suspendran si a l'hora d'inici està plovent o si no s'ha pogut muntar la megafonia que requereix els dos darrers.\nEl pati interior de l'escola Santa Anna, el Foment, el Clap i el local de Capgrossos de Mataró són alguns dels escenaris alternatius previstos. Aquest és el Pla B que l'Ajuntament activarà en cas de pluja.\nAnada a la Residència: Se suspendria a les 11h si plogués. En cas que no hi hagués anada, podria fer-se a les 13h una cercavila amb el mateix recorregut si hagués parat de ploure.\nBallada de sardanes: Passaria de la Residència al pati interior de l'escola Santa Anna, entrant pel Camí Ral.\nPostal de Gegants: En cas de pluja es farà al pati interior de l'escola Santa Anna on els Gegants s'hi desplaçarien en camió.\nConcert de sardanes: Passaria de la Residència al Foment Mataroní.\nBall de Dracs: Se suspendrà si a la seva hora d'inici plou.\nConcert de Patum: Se celebraria a la Sala Clap a les 21h, si plou.\nAnem de Canyes i Djs Santeros: Se celebraria al local dels Capgrossos si plou.\nRequisits de Festa Major: Se suspendria si la pluja fa acte de presència a l'hora d'inici o no ha permès el seu muntatge.\nNo n'hi ha prou!: Se suspendrà si la pluja fa acte de presència a l'hora d'inici o no ha permès el seu muntatge.


Bonviure: 21 - 22 gener. INICIACIÓ a les RAQUETES de NEU i BANYS TERMALS al CAPCIR i a la CERDANYA.\n21 - 22 gener. INICIACIÓ a les RAQUETES de NEU i BANYS TERMALS al CAPCIR i a la CERDANYA.\nTitol: 21 - 22 gener. INICIACIÓ a les RAQUETES de NEU i BANYS TERMALS al CAPCIR i a la CERDANYA.\nInterès: Natura, Paisatge, Gastronomia, Salut\nPícnic dels migdies, que podreu dur de casa o comprar al mateix allotjament o a les botigues del poble. Les begudes que no estiguin incloses al menú. El forfait-aparcament de l´estació d´esquí de fons de diumenge (uns 3.5€ ). Els banys termals a Llô (uns 13€). Tot allò no esmentat en l’apartat “Inclou”.\nInformació facilitada per Bonviure Revisat el 14/11/2016


Taller: lideratge transformador, l'actitud com a punt de partida i com generar-la - Cambrils | Actualitat\nTALLER [APGCC] 15 Octubre 2014 Tweet\nA càrrec de Jorge Cuervo\nAquest taller pràctic proposa clarificar idees que utilitzem de manera intuïtiva i que ens porten a creences errònies i dificultats pràctiques per entendre què és el lideratge i quina relació té amb l'actitud.\nLa sessió pretén oferir una iniciació a aspectes del lideratge posant de relleu la seva importància en entorns complexes i també com l'adquisició de més competències en aquest àmbit ens pot ajudar en l'assoliment dels nostres objectius.\nEls temes seran tractats amb participació activa dels assistents mijançant exercicis pràctics, debats i anàlisi de situacions que els permeti desenvolupar les seves habilitats, així com transferir l'aprenentatge al seu entorn professional.\nEntendre com afecta el canvi a la nostra base biològica (l'estrès i "estat empanat") i quina repercussió té sobre la iniciativa i la creativitat.\nQuè és realment el lideratge? Tothom pot liderar?\nLa relació entre lideratge i l'actitud. La importància de la proactivitat i la relació que existeix en la "zona de confort".\nJORGE CUERVO, és Coach Certificat CPGCC en Co-Active Coaching, membre d'ICF certificat amb acreditació PCC i titulat en Coaching de Sistemes Relacionals ORSC. Llicenciat en Farmàcia (UB), MBA (ESADE) i diplomat en Planificació Estratègica. Durant 20 anys ha estat directiu a diverses companyies multinacionals. Consultor i formador des de 2001 i Executive Coach i conferenciant des del 2007. Especialista en desenvolupament d'equips, autogestió, lideratge i gestió del canvi. Col.labora amb universitats, Cambres de Comerç i Barcelona Activa. Autor del llibre Mejor liderar que mandar.\nInscripcions: cal omplir el formulari en línia al web de l'APGCC. El termini d'inscripció finalitza el dilluns 13 d'octubre. L'APGCC es reserva el dret d'anul.lar el curs si no hi ha un mínim de persones inscrites al curs.\nL'Associació de Professionals de la Gestió Cultural de Catalunya en col.laboració amb l'Ajuntament de Cambrils i la Diputació de Tarragona\nLloc: Centre Cultural de Cambrils, C/ Sant Plàcid, 18-20, Cambrils\nPreu socis: 10 € (socis que es troben en situació d'atur. Per obtenir el descompte cal acreditar-ho.)\nDescomptes: estudiants de gestió cultural. Membres d'organitzacions, institucions o empreses del sector cultural; per accedir al descompte és necessari que un mínim de dues persones de la mateixa empresa s'inscriguin al curs. 20 €


Tamisadors vibradors a diversos nivells per tamisar pols i materials a granel\nCatàleg / Classificació dels equips TOP-10 / Arxiu per categoria "Tamisadors vibradors multinivells per a filtres de pols i materials a granel"\nEl tamís vibratori XSM-100-3 és un avançat model bàsic basat en les modernes tecnologies de producció i la tecnologia de soldadura italiana. La màquina té moltes característiques positives, com ara estabilitat fiable, facilitat d’operació i reparació, baix consum de sorolls, altes prestacions i precisió, graella de pantalla vibrant i suau hermètica. La màquina no només puja el material, sinó que també funciona en mode automàtic. Aquestes màquines s'utilitzen en les indústries alimentàries, farmacèutiques, químiques, metal·lúrgiques, de la construcció, del vidre i del paper. Les pantalles vibradores de la sèrie XSM estan fabricades en acer inoxidable d'alta qualitat i es poden instal·lar fins a quatre capes de pantalles vibradores. El motor elèctric intern pot vibrar de forma monòtona i generar vibracions de gran resistència. A més, el marc de les reixes és flexible i fàcil d’estirar completament, a més de substituir ràpidament, cosa que augmenta notablement l’eficiència. Actualment estem aplicant el programa europeu ...\npublicat per 05/06/2019 Equipament farmacèutic a Tamisos vibradors multinivells per tamisar pols i materials a granel 5 opinions de clients\nLa pantalla vibradora XSM-80-1 és un avançat model bàsic basat en tecnologies de producció modernes i tecnologia de soldadura italiana. La màquina té moltes característiques positives, com ara estabilitat fiable, facilitat d’operació i reparació, baix consum de sorolls, altes prestacions i precisió, graella de pantalla vibrant i suau hermètica. La màquina no només puja el material, sinó que també funciona en mode automàtic. Aquestes màquines s'utilitzen en les indústries alimentàries, farmacèutiques, químiques, metal·lúrgiques, de la construcció, del vidre i del paper. Les pantalles vibradores de la sèrie XSM estan fabricades en acer inoxidable d'alta qualitat i es poden instal·lar fins a quatre capes de pantalles vibradores. El motor elèctric intern pot vibrar de forma monòtona i generar vibracions de gran resistència. A més, el marc de les reixes és flexible i fàcil d’estirar completament, a més de substituir ràpidament, cosa que augmenta notablement l’eficiència. Actualment estem aplicant el programa europeu ...\npublicat per 05/06/2019 Equipament farmacèutic a Tamisos vibradors multinivells per tamisar pols i materials a granel 4 comentaris de clients\nEl tamís vibratori XSM-40-1 és un avançat model bàsic basat en les modernes tecnologies de producció i la tecnologia de soldadura italiana. La màquina té moltes característiques positives, com ara estabilitat fiable, facilitat d’operació i reparació, baix consum de sorolls, altes prestacions i precisió, graella de pantalla vibrant i suau hermètica. La màquina no només puja el material, sinó que també funciona en mode automàtic. Aquestes màquines s'utilitzen en les indústries alimentàries, farmacèutiques, químiques, metal·lúrgiques, de la construcció, del vidre i del paper. Les pantalles vibradores de la sèrie XSM estan fabricades en acer inoxidable d'alta qualitat i poden acollir fins a quatre capes de pantalles vibradores. El motor elèctric intern pot vibrar de forma monòtona i generar vibracions de gran resistència. A més, el marc de les reixes és flexible i fàcil d’estirar completament, a més de substituir ràpidament, cosa que augmenta notablement l’eficiència. Actualment estem aplicant el programa europeu ...\nEl tamís vibrador XSM-40-2 és un avançat model bàsic basat en tecnologies de producció modernes i tecnologia de soldadura italiana. La màquina té moltes característiques positives, com ara estabilitat fiable, facilitat d’operació i reparació, baix consum de sorolls, altes prestacions i precisió, graella de pantalla vibrant i suau hermètica. La màquina no només puja el material, sinó que també funciona en mode automàtic. Aquestes màquines s'utilitzen en les indústries alimentàries, farmacèutiques, químiques, metal·lúrgiques, de la construcció, del vidre i del paper. Les pantalles vibradores de la sèrie XSM estan fabricades en acer inoxidable d'alta qualitat i poden acollir fins a quatre capes de pantalles vibradores. El motor elèctric intern pot vibrar de forma monòtona i generar vibracions de gran resistència. A més, el marc de les reixes és flexible i fàcil d’estirar completament, a més de substituir ràpidament, cosa que augmenta notablement l’eficiència. Actualment estem aplicant el programa europeu ...\nLa pantalla vibradora XSM-40-3 és un avançat model bàsic basat en les modernes tecnologies de producció i la tecnologia de soldadura italiana. La màquina té moltes característiques positives, com ara estabilitat fiable, facilitat d’operació i reparació, baix consum de sorolls, altes prestacions i precisió, graella de pantalla vibrant i suau hermètica. La màquina no només puja el material, sinó que també funciona en mode automàtic. Aquestes màquines s'utilitzen en les indústries alimentàries, farmacèutiques, químiques, metal·lúrgiques, de la construcció, del vidre i del paper. Les pantalles vibradores de la sèrie XSM estan fabricades en acer inoxidable d'alta qualitat i poden acollir fins a quatre capes de pantalles vibradores. El motor elèctric intern pot vibrar de forma monòtona i generar vibracions de gran resistència. A més, el marc de les reixes és flexible i fàcil d’estirar completament, a més de substituir ràpidament, cosa que augmenta notablement l’eficiència. Actualment estem aplicant el programa europeu ...\npublicat per 05/06/2019 Equipament farmacèutic a Tamisos vibradors multinivells per tamisar pols i materials a granel 3 opinions de clients\nEquip automàtic d'ompliment de càpsules ZHM-100\nPremsa rotativa d'alta tauleta GGB-3


La música envaeix el Sant Joan Vallenc\nLucrecia protagonitzarà la revetlla més femenina de Sant Joan i Els Catarres oferiran el concert gran la nit del dia de Sant Joan\nLa revetlla de Sant Joan serà 100 % femenina amb els colors i ritmes caribenys de Lucrecia y su Orquesta CEDIDA\nDijous, 23 Juny 2022 00:28\nLa revetlla de Sant Joan serà 100 % femenina amb els colors i ritmes caribenys de Lucrecia y su Orquesta, artista que va acompanyat l’alcaldessa i la regidora de Cultura en la roda de premsa de presentació del programa. Lucrecia es va mostrar molt emocionada d'iniciar a Valls la seva gira 'Lucrecia es música' i de participar en "aquesta meravellosa programació", de la qual ha lloat la varietat d'actes "per a famílies i infants, per la gent gran, per al públic jove,...". L'artista cubanocatalana ha dit que l'espectacle portarà l'humor i l'empatia necessària, després del temps de pandèmia.\nDesprés que ja s’anunciés que la imatge gràfica ha estat traçada per mans femenines, en concret per la vallenca Marina Barberà, ara s’ha visibilitzat un cartell musical i pirotècnic amb una preeminent presència de la dona. La regidora de Cultura, Laia Castells, ha explicat que tota la programació musical professional de la plaça de l'Oli està integrada per grups amb lideratge femení. Les sis actuacions d’aquest espai són el concert de versions de Les Que Falta Band (dilluns 20); la cançó de la mallorquina Maria Jaume, que estava previst pel dia 21 però que es va haver de suspendre a causa de la pluja; el soul impregnat de sonoritats africanes de les The Sey Sisters (dia 22); el nou disc de la vallenca Susannes (dia 23); el missatge LGTBIQ+ de la Maio (dia 24), i el rap de Santa Salut (dissabte 25).


El vídeo d'una dona que busca el pare del seu fill, publicitat de Dinamarca\n"Ens vam conèixer fa prop d'un any i mig, quan estaves de vacances a Dinamarca. No recordo com et dius ni sé d'on ets, només recordo que vam estar parlant de Dinamarca". És el missatge d'una mare soltera, una dona danesa que va quedar embarassada després de mantenir relacions sexuals amb un turista que havia conegut en un bar. La dona busca el pare del fill, per fer-li saber que el seu fill d'uns mesos existeix, i per això penja un vídeo en què li demana que contacti amb ella.\n16/09/2009 - 18.41 Actualitzat 17/09/2009 - 11.58\nImatge del controvertit anunci\nÉs la història d'una noia jove que anava cap a casa i pel camí va conèixer un home amb el qual va mantenir relacions, però que l'endemà, quan ella es va despertar, ja no hi era. Una història amb la qual algunes poden identificar-se, però que en aquest cas no és real. Es tracta, en realitat, d'una maniobra publicitària per promocionar el país escandinau. Però al vídeo li han sortit milers de detractors. Molts acusen l'agència d'usar el sexe desprotegit per promocionar el país, i un dels principals diaris danesos, "Ekstra Bladet", ha qualificat el vídeo de "grotesc" i ha dit que és una pèrdua de diners per als contribuents.\nEls responsables, en canvi, consideren que és un vídeo dolç que explica la història d'una dona lliure que actua conscientment i accepta les conseqüències dels seus actes. I com a mostra de la tendresa, la noia, al final del vídeo, diu al seu examant: "Des de la nit que vam passar junts no he estat amb ningú més, només perquè ho sàpigues".\nPerò la recerca del pare desaparegut no ha tingut èxit, perquè els responsables del vídeo han acabat despenjant-lo després de l'onada de crítiques. Això sí, abans de desaparèixer, ha tingut més de 800.000 visites, i ara en circulen diverses versions pel YouTube, incloent un ampli ventall de paròdies de l'anunci.


La Cotorra de la Vall: L'ESTAT DE LA QÜESTIO: És viable la Generalitat en el futur? Malgrat les retallades, el govern valencià del PP gasta un 30% més del que ingressa.\nL'ESTAT DE LA QÜESTIO: És viable la Generalitat en el futur? Malgrat les retallades, el govern valencià del PP gasta un 30% més del que ingressa.\nLa Generalitat Valenciana, segons les dades que llegim en la premsa, va tancar el 2013 amb unes pèrdues de 3.600 milions, una situació que pot desembocar en la seua fallida.\nEls valencians hem vist i viscut aquests últims anys de govern del PP retallades a funcionaris, disminucions dràstiques en les plantilles de serveis tan bàsics com educació i sanitat, ajustos en els serveis públics, falta de pagament a ajudes a dependència o a habitatge, retallades en beques escolars, i pujades d'impostos des del govern central.\nRes ha servit per a equilibrar uns comptes que ofereixen com a balanç del 2013 un augment en la despesa del 32% més del que va ingressar: es van gastar 14.895 i es van ingressar 11.247 milions d'euros. I açò és com en les famílies: si es gasta més del que s'ingressa en jornals....\nLa Generalitat fa exactament el contrari del que govern municipal de Jordi Joan ha practicat aquests tres anys: contenir la despesa, no gastar uns diners que no es té. Tot amb l'objectiu de traure a flotació un Ajuntament que el PP deixava en la completa ruïna. I així s'han pagat el deute a proveïdors i ara se'ls paga sobre els dos mesos, s'ha rebaixat el deute amb els bancs i fins i tot s'ha baixen impost: la rebaixa de l'IBI ha sigut sobre un 14% respecte a la previsió del 2014. Alguna cosa impensable amb un govern del PP.\nLa Generalitat, amb govern del PP, segueix un camí semblant al del govern anterior del PP de Tavernes: Es pugen impostos, es desatenen serveis bàsic i s'incrementa el deute com el denominat “a llarg termini” que ja arriba a 42.000 milions, impossible de retornar per a un govern que ha viscut per sobre de les seues possibilitats durant més d'una dècada.\nI damunt, i per a vergonya i humiliació dels valencians, tenim un govern central, el de Rajoy, del mateix partit que el govern de la Generalitat, totalment contrari a millorar les finances valencianes, quan aquesta més que demostrat que estem entre les autonomies pitjor finançats i som l'única que paguem més a l'Estat del que rebem, a pesar que la nostra renda està per sota de l'estatal.\nLa Generalitat ha de recórrer a les ajudes i subvencions que li puga enviar Madrid, que no ens dóna res i el govern del PP ha de recórrer a el deute en forma de préstecs de Madrid, el denominat “rescat”. I mentre els dirigents del PP valencià segueixen rient-los les gràcies, submisos i calladets davant Rajoy i de Montero, que s'ha reunit diverses vegades amb els empresaris catalans, cosa que ens sembla molt bé, però segueix sense donar data a les peticions que des de fa mesos li envien els valencians.\nLes eleccions autonòmiques estan previstes per a maig del 2015 i si hem de fer cas a totes les enquestes, el cicle del PP ha acabat. És un partit sense idees, sense embranzida, esgotat, que no està ni se li espera a l'hora d’afrontar els problemes dels valencians. Les enquestes donen al PP uns resultats pèssims, encara que sempre els queda el recurs del parany electoral en forma de modificar la llei, com volen fer amb els alcaldes.\nUna cosa està ben clara: siga qui siga el president valencià a partir del mes de maig haurà d’ afrontar i solucionar una problemàtica greu, molt greu en la nostra terra, perquè la Generalitat deixe de ser inviable, i amb les dades d’ara ho és.


De Boca a Orella 15/05/20 1a Hora\nDe Boca a Orella - L'ús correcte de guants i mascaretes\nL'ús correcte de guants i mascaretes\nHi ha molt dubtes sobre l’ús de mascaretes i guants. En parlem amb el Dr. Javier Arranz, metge de família i portaveu del grup d’infeccioses de la Societat Espanyola de Metges de Família. Avui és el Dia Internacional de la Família, per aquest motiu l’Associació Famílies LGTBI reivindica la falta de visibilitat d’aquest col·lectiu i famílies en les institucions. En parlem amb la Katy Pallàs, la seva presidenta.\nveure més sobre "De Boca a Orella - L'ús correcte de guants i mascaretes" veure menys sobre "De Boca a Orella - L'ús correcte de guants i mascaretes"


correspondència so grafema\nBy Silvia Salmoral Martínez 0 comentari\nLa teoria de Gardner sobre les intel·ligències múltiples aporta el fet d’entendre la intel·ligència com una capacitat, per tant, esdevindrà dinàmica i modificable, així com en base a tres conceptes:\nCapacitat de resolució de problemes reals.\nCapacitat de crear productes efectius.\nPotencial per trobar o crear nous problemes.\nAixí doncs, Gardner ens parlar de diferents tipus d’intel·ligències i cadascun de nosaltres pot destacar en una o en una altra. Aquestes són:\nIntel·ligència lògico – matemàtica.\nIntel·ligència espacial - visual\nIntel·ligència cinètica – corporal\nPer tant, si tenim en compte que cada persona té capacitats diverses cal que els centres educatius esdevinguin més diversos quant a metodologies per tal d’afavorir l’aprenentatge de tot l’alumnat. És necessari potenciar les capacitats que se’ls donen bé en comptes de centrar-nos en aquelles on tenen dificultats.\nAixí doncs, hem de ser flexibles si volem arribar a tots, mantenint-nos en una única manera de fer, oblidem molts infants i joves que es despenjaran del sistema i estaran abocats al fracàs escolar.\nEn definitiva, tots els agents implicats en l’educació dels infants hem de vetllar per tenir infants capaços i competents en comptes d’acumuladors de continguts.


El bloc de la Laia Gomis: El poder i la influencia del món 2.0\nmon 2.0?jo crec que ja estem arribant al 3.0, o almenys ens queda molt poc per entrar-hi.\nParlant del facebook, es una eina social exel.lent, en un primer moment costa de pillar-li el ritme, però després enaganxa. Es pot utilitzar per plaer o per feina, et conecta a tothom, coneixes gent nova, pots revindicar coses, formar grups de gent per debatir, dialogar o simplement per passar-ho bé....\nen definitiava, per a mi, ha sigut un gran descobriment!Soc de vendell, i al facebook vaig crear el grup gent de vendrell, i ara amb això s´està organitzant un sopar per retrobar-nos tots, per unir-nos i passar´ho bé, ja que tots tenim algo en comú i es, que tots som del mateix lloc, que ens hem criat amb els mateixos ambients.Personalment em fa molta il.lusió aquest retrobament, i em sembla que no soc la única.\nQui sap, a lo millor desde el facebook podrem organitzar coses per al poble,per la gent jove....\nPepa, perdona per trigar en contestar-te tot i que anem cap al món 3.0 les hores del dia continuen sent les mateixes i no estaria de més trobar alguna fórmula perquè donessin més de si.\nBromes a banda, comentar-te que comparteixo la teva reflexió, crec que el facebook és un gran invent comences amb un parell o tres d'amics i mica en mica les casualitats et porten anar agregant més i més amics fins passar de llarg del centenar.\nCrec que sempre que es faci un ús racional d'aquests instruments són tremendament positius. Com molt bé comentes han permes crear un grup de persones del vendrell i aprofitar l'avinentesa per organitzar un sopar.\nGràcies pel comentari i novament disculpes per trigar en contestar-te.\nAt 11:19 p. m., el Mèlich said...\nHola Laia, crec que ja hem coincidit en alguns dels comentaris d'aquest món del Bloc.\nEt dono les gràcies per fer referència al meu escrit, en el teu comentari.\nCrec que entre tots, podem assolir, al menys, una intercomunicació més autèntica o, si més no, que faci ressonar l'esperit del veïnat, com un eco entre els camps erms de les nostres comarques.\nHa arribat el dia, potser, del canvi de mitjó en les llibertats d'expressió.\nTé les seves mancances i perills, naturalment, però les avantatges compensen els esforços i els esculls.


Alpenstrasse 24, 83395 Freilassing, Alemanya\nAssegura't un bon preu al Hotel Oedhof - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 9,1.\nEl Hotel Oedhof rep clients de Booking.com des del 16 de febr. de 2010\nQuan vols allotjar-te al Hotel Oedhof?\nLa reserva més recent en aquest hotel és del 26 de juny a les 6:09 des d'Alemanya.\nNo badis: han reservat el Hotel Oedhof 1 vegada al nostre web. Que no se t'escapi!\n6 raons per triar el Hotel Oedhof\nInstal·lacions del Hotel Oedhof\nTots els menors de 4 anys paguen 5 EUR per persona i nit si dormen en bressols.\nUn nen de 4 a 9 anys paga 14 EUR per nit si dorm en un llit supletori.\nUn nen de 10 a 14 anys paga 21 EUR per nit si dorm en un llit supletori.\nMira els 4 millors hotels de Freilassing, segons 487 opinions d'hotels autèntiques a Booking.com.\nEls clients que han consultat el Hotel Oedhof també han consultat: Hotel Gasthof Kamml\nThis family-run hotel has been a guarantee for enjoyable holidays in the Salzburg tradition for generations with its comfortable contemporary furnishings and tasteful ambience. 1 persona s'ho està mirant ara mateix\nAquest hotel es troba a Ainring, a 10 minuts de les autopistes A1 i A8 i a 20 minuts de Salzburg. Ofereix internet gratuïta i ús gratuït de la piscina i el gimnàs. 1 persona s'ho està mirant ara mateix\nThis hotel offers comfortable rooms with mountain views, free internet and free parking. The Hotel Krone is located in the centre of Freilassing, just a few minutes' drive from Salzburg. 1 persona s'ho està mirant ara mateix


Manresa FS » ALEIX DALMAU, 250 PARTITS\nEl porter Aleix Dalmau va ser reconegut aquest dissabte, just abans del partit davant el Salou, pels seus 250 partits competint amb el Manresa en lliga. De fet, aquesta xifra la va assolir el partit anterior a Cerdanyola, però, lògicament, el jugador mereixia rebre el reconeixement a la seva pista.\nEl president del club Pere Joan Pusó li va fer entrega d’un llibre recordatori en forma de dossier commemoratiu, molt ben confeccionat per la secció de màrqueting del propi club.\nAleix Dalmau, un home de la casa, va debutar a la primera plantilla del club l’any 2002 quan era juvenil, amb l’hispà-brasiler Victor Acosta a la banqueta. Precisament en aquella 2002-03 el conjunt manresà va aconseguir l’històric ascens a Divisió de Plata. Dalmau es va mantenir al club manresà fins l’any 2009. Abans de retornar al club la temporada 2016-17, va passar per les files de Centelles, Cover Premià i Athletic Vilatorrada.\nA destacar els tres seus anys a Divisió de Plata amb tècnics com el propi Acosta, Sito Rivera o bé Juan Antonio Miguel “ Juanito” . També la consecució del campionat d’Espanya amb la selecció catalana sub-18 l’any 2004 a Salamanca.\nEn definitiva, 251 partits en lliga l’avalen precisament quan es troba vivint un dels moments més dolços de la temporada.


Notícies de la realitat*: Els partits comunistes guanyen les eleccions al Nepal\nEls partits comunistes guanyen les eleccions al Nepal\nrealitat* / Notícies de la realitat* / Els partits comunistes guanyen les eleccions al Nepal\nSegons els resultats publicats per la Comissió Electoral, el Partit Comunista de Nepal-Unificat Marxista-Leninista (CPN-UML) ha guanyat 51 escons, mentre que el seu soci aliancista CPN Maoist-Center ha obtingut 21 escons.\nL'aliança de l'esquerra de Nepal va erigir-se el passat diumenge amb una àmplia majoria en les eleccions parlamentàries, guanyant 72 dels 89 escons. Aquesta aliança està conformada per diversos partits que concorren en candidatures independents però que ja havien declarat la a seva voluntat de governar conjuntament. El CPN-UML liderat per l'ex-primer ministre K.P. Oli i el CPN-Maoista liderats per l'ex-primer ministre Prachanda havien forjat una aliança electoral per a les eleccions provincials i parlamentàries.\nEl govern del Congrés de Nepal, el partit més important en les últimes eleccions, va obtenir només 10 escons. El Fòrum Socialista Federal Nepal dirigit per Upendra Yadav ha guanyat 2 escons, mentre que el Partit de Rastriya Janata liderat per Mahanta Thakur ha obtingut 3 escons. El partit Naya Shakti liderat per l'ex-primer ministre Baburam Bhattarai i també un candidat independent han obtingut un escó respectivament.\nLa votació en dues eleccions parlamentàries i provincials es va celebrar el 26 de novembre i el 7 de desembre.\nFont: The Indu\nFotografia: ANI News\nEtiquetes de comentaris: Comunisme, Món, Nepal\nLa revolució bolivariana obté un gran suport popul...\nNuet a BTV: "No volem que cap dels dos blocs tingu...\nLa declaració de Trump sobre Jerusalem uneix els p...\n8 dècades de ciència i medicina cubana a favor de ...\nRebuig internacional al reconeixement de Jerusalem...\nL'especulació amb Bitcoin dispara el consum elèctr...\nSíria ja està completament alliberada dels mercena...\nCuba denúncia a l'ONU els efectes negatius del blo...\nUn estudi indica que la sensibilitat davant la inj...\nMaduro anuncia al creació del "Petro", una criptom...


La taula "Prat", seleccionada en uns premis\nInici » Actualitat » Notícies » La taula "Prat", seleccionada en uns premis\nLa taula, dissenyada per l'arquitecta municipal Mercè Llopis i produïda en sèrie per l'empresa Escofet 1896 SA, es va concebre inicialment per satisfer la petició d'un grup de veïns del barri de la Granja del Prat.\ndimarts, 7 juny, 2005 - 10:45\nEls Premis Delta ADI-FAD de Disseny Industrial són un prestigiós guardó biennal que busca el reconeixement públic dels professionals del sector des de 1961. Enguany s'han seleccionat una quarantena de productes, d'entre més de 200 presentats per empreses i dissenyadors.\nEl jurat de la 31a edició dels premis ha distingit amb la certificació de Selecció la taula "Prat". Aquesta taula va ser dissenyada per Mercè Llopis arran de la petició d'un grup de veïns del barri pratenc de la Granja, que van demanar a l'Ajuntament la instal·lació de mobiliari urbà fet a mida que els permetés jugar als escacs i fer altres activitats de sobretaula a l'aire lliure.\nAccessible a persones amb discapacitat\nEl fet que entre els veïns n'hi hagués un amb cadira de rodes, va fer que el disseny de la taula tingués en compte l'accessibilitat de les persones amb mobilitat reduïda. Així, una persona en cadira de rodes s'hi pot "asseure" perfectament i compartir taula amb la resta de gent. Al Prat hi ha instal·lades mitja dotzena d'aquestes taules (al barri de la Granja i a l'inici del camí del Sorral).\nL'Ajuntament del Prat va encarregar la construcció d'unes quantes taules a l'empresa especialista Escofet 1896 SA, els responsables de la qual van decidir adquirir-ne l'exclusivitat i fabricar-la en sèrie, de manera que ara hi ha taules "Prat" a diferents ciutats i països europeus.\nLa taula, fabricada en formigó armat polit de diferents colors, és un conjunt de taula i tamborets versàtils, integrables en qualsevol espai públic, dissenyats per poder fer a l'exterior activitats lligades habitualment a espais interiors, com llegir o menjar. Tant la taula com els tamborets es poden organitzar com a elements modulars, amb possibilitats d'agrupament il·limitades.


Notícies - El PP insta l'alcaldessa a treure l'estelada de la plaça de l'Ajuntament\nEl PP insta l'alcaldessa a treure l'estelada de la plaça de l'Ajuntament\nEls partits analitzen la declaració de sobirania que es vota al Parlament (23/gen/13)\nL'estelada oneja a la plaça de la Vila\nel 23/gen/13 Redacció Política PDF\nEl PP demana a l'alcaldessa, Mercè Conesa, que retiri l'estelada de la plaça de la Vila. Els populars asseguren que la hissada de la bandera independentista infringeix la legislació vigent, tot i que no oneja a les dependències municipals, sinó que ho fa al centre de la plaça. L'alcaldessa entén la postura dels populars però ha assegurat que el consistori respecta la legalitat i que també ha 'd'escoltar la veu del poble'.\nEl PP ha emès un text per expressar una 'enèrgica protesta' pel fet que onegi l'estelada a la plaça de la Vila amb motiu de l'aprovació de la declaració de sobirania i la reunió de la cúpula de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI).\nTot i que l'estelada no oneja a les dependències municipals, on hi ha les banderes catalana, espanyola, europea i municipal, el portaveu del PP, Jordi Carreras, creu que la hissada de la senyera independentista infringeix la legislació vigent en aquesta matèria i és un acte d'abús de l'autoritat municipal.\nLa plaça és de l'Ajuntament i això és un bé públic i la bandera l'ha posada l'Ajuntament o CiU, en tot cas. S'estan fent servir béns públic i no valen novel·les ingènues.\nMercè Conesa ha sortit al pas de les crítiques dels populars i ha argumentat que el consistori està complint amb la legalitat. A més, l'alcaldessa ha afirmat que 'molts ciutadans no estan d'acord' amb la bandera espanyola que oneja al consistori i que amb la hissada de l'estelada es dóna veu al sentiment de part dels santcugatencs.\nDe la mateixa manera que oneja la bandera espanyola amb el desacord de molts ciutadans, també hem d'escoltar a aquells que volen l'estelada.\nEl PP afegeix que la hissada de l'estelada suposa posar la institució al servei de les idees d'una part de la ciutadania amb finalitats partidistes i ideològiques.\nHo veuen com una novetat que en una ciutat com la nostra hi hagi una estelada, quan a la majoria de pobles de Catalunya fa anys que hi són. Es nota qui coneix el seu país i qui no, qui surt de Barcelona a conéixer el país, i qui es queda assegut a l'atril per xerrar i xerrar, i no adonar-se de què caram passa al país... ||*||\nAnais Gil. Enviat el 23/gen/13\nSr Carreras; no dieu els peperos que parlar de temes identitaris no Ã©s prioritari? doncs preocupis del que segons vostÃ¨s\nNarcÃs Clavell. Enviat el 24/gen/13\nSr Carreras; no dieu els peperos que parlar de temes identitaris no son prioritari? doncs preocupis del que segons vostÃ¨s interssan als catalans. Per cert ser catalÃ no Ã©s el gentilici de Catalunya Ã©s quelcom molt mÃ©s profund que mai entendran


La Paeria presenta recurs de revisió d’ofici davant la CHE de les obres de modernització del canal de Pinyana — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Mobilitat Vialitat Trànsit i Horta/Notícies/La Paeria presenta recurs de revisió d’ofici davant la CHE de les obres de modernització del canal de Pinyana\nLa Paeria presenta recurs de revisió d’ofici davant la CHE de les obres de modernització del canal de Pinyana\nLa Comissió de l’Horta serà presidida per primera vegada per una dona, Mireia Valls.\nData publicació: Dimecres 19, febrer del 2020\nEl passat 14 de juny la Junta de Sequiatge va adjudicar el projecte constructiu actualitzat de la modernització del reg de la demarcació de Lleida de la Junta de Sequiatge del Canal de Pinyana TM de Lleida Sector A (Lot 2). L’Ajuntament té en la zona afectada per la modernització del regadiu un total de 50,59 hectàrees. Com a propietari, li correspon una aportació proporcional al nombre d’hectàrees que posseeix. Aquesta aportació s’articularà mitjançant un conveni entre la Junta de Sequiatge i la Paeria que actualment s’està tramitant. En el marc d’aquesta tramitació, la Paeria va sol·licitar un informe jurídic al Col·lectiu Ronda per determinar la legalitat del procediment d’adjudicació davant els dubtes sobre si cal complir la legislació de contractació pública en una obra d’aquesta envergadura que acabarà tenint un ús públic i social.\nLa Regidora de Contractació i lluita contra la corrupció, Elena Ferre, presentarà a la Comissió de transparència tota la informació al respecte. Fruit dels informes i anàlisis jurídics que s’han efectuat i que es preveu que concloguin en els propers dies. També restem a l’espera que la CHE resolgui, com a òrgan competent, el recurs presentat.\nL’obra va ser licitada per la Junta de Sequiatge durant el mandat anterior de la Paeria i adjudicada el dia abans de la presa de possessió del nou govern municipal. L’obra va ser adjudicada a l’oferta del tram més car.\nPel que fa a la nova presidència de la Comissió de l’Horta, Mireia Valls i Alba, rellevarà David Melé en aquest càrrec i serà la primera dona a fer-ho. Valls és veïna i presidenta de l’Associació de Veïns de la partida de Butsènit i col·labora amb diverses entitats i associacions vinculades a l’horta de Lleida.\nAltres punts de la Comissió de l’Horta\nA la Comissió també s’ha donat compte del Ple extraordinari de l’Horta que es va celebrar el passat 12 de febrer, s’ha parlat dels treballs relatius a la campanya de temporers i l’ampliació del període d’aportacions de l’Ordenança de l’Horta fins al 28 de febrer.\nFinalment també s’ha aprovat per unanimitat la proposta del grup municipal del PP de suport al sector carni a Lleida per a un consum responsable i per una aposta decidida per afavorir el consum de productes de proximitat.\nCategories: Canal de Pinyana, CHE, Horta, 2020, Ordenança de l¡Horta, Junta de Sequiatge, Comissió de l'Horta