21/10/2017 Agustí Barrera\nSovint, per mala fe o per desconeixement del context històric en el qual es produïren els fets, s’han fet servir les crítiques que J.Peiró fa en el seu recull d’articles, Perill a la reraguarda, per a desprestigiar el moviment anarcosindicalista i el procés revolucionari que s’havia iniciat amb la formació del Comitè de Milícies Antifeixistes ( del 21 juliol al 27 setembre) i el Decret de Col·lectivitzacions d’Indústries i Comerços (24/10/1936) del Govern de la Generalitat de Catalunya.\nEls 23 articles recollits a Perill a la reraguarda són articles escrits a remolc dels esdeveniments socials que es produeixen a una velocitat accelerada, J.Peiró en dona la seva opinió política per tal d’orientar, esmenar, el que de vegades, segons el seu criteri, es pot millorar. En diversos d’aquests articles, J.Peiró critica la violència gratuïta, sense sentit, les execucions extrajudicials sense garanties. Ell defensa la justícia revolucionària dels Tribunals Populars, la justícia de classe. Encara que la figura de la justícia porti els ulls tapats,com a senyal d’imparcialitat, sempre es decanta a favor de l’Estat, del capital financer, bancari, dels elements que tenen el control econòmic.\nPotser perquè J.Peiró havia patit presidi, havia viscut la Llei de Fugues, aplicada als seus companys de la CNT, la deportació, la violència de la Federació Patronal exercida per la policia i el Sindicat Lliure a l’època de la guerra social (1917-1923), exigia que els feixistes, els possibles delinqüents, tinguessin dret a ésser escoltats, a la defensa jurídica a la qual no tingueren accés els militants obrers de la CNT, durant la monarquia borbònica.\nCom a explicació, justificació de tot l’abans esmentat, volem fer un comentari sobre l’article, Un curs d’actuació revolucionària, publicat al diari Llibertat, Mataró, 27 d’agost del 1936. Correspon a les pàgines 37-43 de l’edició feta pel Patronat Municipal de Cultura i editorial Altafulla l’any 1987. Transcric l’inici de l’article, prou clar sobre la posició de J.Peiró sobre la violència revolucionària.\nEl curs serà petit, però eloqüent. En el precís moment que el poble revoltat, amarat d’indignació, conquesta el poder de les ciutats i viles, és arribada per a ell l’hora de la justícia popular. Un poble que durant segles i més segles ha hagut de sofrir tots els escarnis, totes les vexacions, totes les injustícies econòmiques, socials i polítiques, troba justificació a totes les seves violències. Si els burgesos aferrissadament explotadors cauen exterminats per la santa ira popular, la gent neutra, el poble espectador, troba una explicació a l’extermini. I el mateix passa si els exterminats són els cacics, els clergues entregats a les activitats polítiques de tipus reaccionari i ultramuntà, i tots els carques.\nLa revolució és la revolució, i és de sentit lògic que la revolució comporti vessament de sang. El sistema capitalista, el poder temporal de l’Església i l’imperi de tots els caciquismes, a través dels segles han estat sostinguts i alimentats amb el dolor i la sang del poble. Lògic és, doncs, que en triomfar el poble, aquest tingui un moment per a vessar la sang dels qui han mantingut, durant segles i segles, llur poder i els privilegis llurs per mitjà de la violència organitzada, produint dolors innecessaris, sembrant malvestats i la mort.\nL’article és el resultat de l’esclat d’un conflicte bèl·lic i d’una guerra de classes, que passant per la confrontació del 1917-1923, i els Fets d’Octubre del 1934, generen una situació de venjança de classe, resultat dels odis, ressentiments, injustícies patides pel moviment obrer i altres sectors populars des del 1917 fins a l’inici de la guerra del 1936.\nDeixat clar en la primera part de l’article la seva posició a favor del procés revolucionari, en la segona part defensa la justícia popular, però critica la crema d’esglésies, la crema de convents, com a una forma de violència innecessària, gratuïta, parla del “ vessament de sang inoportú i injustificat”. L’home que patí l’assassinat dels seus amics, Francesc Layret el 1920 i Salvador Seguí el 1923 a mans dels sicaris del Sindicat Lliure, braç armat de la patronal, no vol que una ignomínia d’aquestes característiques es torni a repetir, encara que sigui amb els seus enemics de classe, creu i exigeix l’aplicació de la justícia revolucionària.\nEstableix una diferència ètica entre els esbirros del governador militar de Barcelona Severiano Martínez Anido (1862-1938), i després governador civil (1920-1922), i el cap de la policia a les seves ordres Miguel Arlegui Bayones (1858-1924), i de l’altra banda els revolucionaris que imbuïts dels seus ideals de transformació social, de respecte a la vida de les persones, creuen que s’ha d’actuar amb ponderació, fent estalvi de la violència innecessària. J.Peiró en aquest article deixa els conceptes clars, com gairebé sempre fa en els seus articles i actuació política, alhora demostra la seva autoritat moral i humana exercint una crítica dura contra unes actuacions que creu que van contra l’ètica revolucionària.


La junta retira a les 24 hores la 'bona notícia' de la qualificació del seu deute - El triangle\nLa decisió d'esborrar la BBB- de l'agència Fitch reflecteix les contradiccions internes entre el vicepresident econòmic i el CEO\nEduard Romeu, vicepresident econòmic del club que acaba d'entendre's amb els executius financers del club. Canvien de criteri cada dia\nLes actuacions econòmiques de la junta de Laporta estan subjectes, com ja s’ha pogut percebre des de fa unes setmanes, a les visions diferents i pot ser que enfrontades de la vicepresidència econòmica, Eduard Romeu, el testaferro de José Elias en la junta, amb la de Ferran Reverter, CEO triat en el seu moment per Jaume Giró. Les seves diferents perspectives i contradiccions semblen ser si més no visibles. La nota de satisfacció publicada dimecres pel mateix club sobre la qualificació obtinguda (BBB-) de l’agència Fitch internacional, que considera estable la nota del deute del FC Barcelona, ha estat retirada al cap de poques hores de les notícies institucionals dels seus canals oficials.\nÉs a dir, que d’una banda algú va considerar com una notícia rellevant i positiva aquest fet, inclosos tuïts de la directiva i portaveu Elena Fort, i al poc una altra figura de pes del club va considerar arriscat i inoportú haver-li donat importància positiva a la carta rebuda per l’agència de qualificació.\nAvui ja no hi ha rastre d’aquesta ‘bona notícia’ que Elena Fort va reflectir en el seu compte de twitter amb aquestes frases: “Quatre mesos i un treball immens de l’equip. Sense soroll. Amb cura i paciència. La credibilitat d’un projecte sòlid i molt treballat. Res s’improvisa. El FC Barcelona genera confiança en agències de qualificació”. Elogis i admiració que van obrir el torn dels ‘palmeros’ de twitter com Marc Ciria.\nEl club havia explicat en el seu relat que l’agència determina amb una triple B les empreses que són satisfactòries en el moment de ser qualificades. Amb aquesta BBB negativa estable, l’agència Fitch valora positivament el projecte econòmic del Barça, que haurà de sotmetre’s a un important reajustament per a equilibrar els comptes. “La confiança mostrada per Fitch en el Barça possibilita el club mirar el futur amb optimisme, i justament en un període en què l’entitat està ajustant el pla de viabilitat econòmic de l’entitat, així com el pla estratègic”, afegint que “amb la positiva qualificació de Fitch, l’entitat blaugrana intentarà tenir menys d’un 3% d’interès en aquest crèdit, un factor que ajudarà la junta directiva a tenir un major marge de maniobra per a redreçar el rumb financer i que el Espai Barça, un dels grans objectius del club, pugui convertir-se en una realitat en els pròxims anys”.\nD’aquest conte financer mai més es va saber res més. No hi ha més rastre que el deixat per la mateixa notícia recollida en altres mitjans, inclosa la referència a la qualificació obtinguda en el seu moment de KBRA, una agència europea de qualificació equiparable, amb una BBB+ al gener de 2020 sota la presidència de Bartomeu. En aquell moment, l’informe intern avaluava que la BBB+ estava dos nivells per sobre de les expectatives i de les necessitats per a accedir als inversors a llarg termini i aprofitar els tipus d’interès actuals.\nEncara que alguns experts consideraven que amb alguns ajustos es podria pujar a nivell A també s’esperava que el ràting indicatiu de Fitch fos una mica inferior, aquest BBB- que el Barça continua tenint i que avui és objecte d’elogis, aplaudiments i felicitacions mentre que les mateixes persones que avui es pengen aquestes medalles -pura ignorància, desconeixement i falta d’informació- injuriaven la situació financera de fa un any sent exactament la mateixa. És clar que es dona un escenari de menys ingressos que les agències tenen en compte globalment a l’espera que les vacunes i la recuperació econòmica contribueixi a regularitzar els estats financers no sols del FC Barcelona.\nInformes de l’anterior administració de Bartomeu van comparar el model Espai Barça de la mà de Goldman Sachs amb el de la reforma del Bernabeu, iniciada amb recursos de club que va obtenir un ràting de A- (DBRS) i BBB+ (Fitch). Ràtings una mica millors que l’obtingut pel FCB, però amb un nivell de garanties diametralment diferent perquè en el cas del Real Madrid, el club i tot el seu patrimoni responen del deute contret per a finançar les obres.\nFa poc, en paraules del nou CEO del FC Barcelona, Ferran Reverter, “l’objectiu d’aquesta nova etapa és portar al Barça pel cap alt de tots els clubs. El Barça, com a entitat, sabem que és la que té més valor del món. Vol dir que durant molts anys s’han anat fent bé les coses i l’objectiu és transformar-lo i preparar-lo per a aquesta nova etapa. Això implica nous processos i organitzacions, entrar en nous models de negoci”, va dir no fa un mes en la seva presentació com CEO.\nNo és possible ara, a la vista que el club no ha trigat ni 24 hores a retirar de la seva estratègia de comunicació una teòrica ‘bona’ notícia, quines són les expectatives reals no sols del préstec aprovat en assemblea, els interessos de la qual van molt lligats a aquesta qualificació del deute, sinó del conjunt de la massa salarial, disparada i augmentada si, com es preveu, Leo Messi acaba entrant en l’equació. Cada dia que passa el cercle es tanca i s’estreny en totes les direccions a tres setmanes de l’inici de la Lliga.\nPrevEl buidament que no es va produir


El manresà Albert G. Galbany presenta el primer treball del trio MediterrÀniam - Regió7\nEl manresà Albert G. Galbany presenta el primer treball del trio MediterrÀniam\nGalbany durant un concert | ARXIU PARTICULAR\nEl flautista manresà Albert Giménez Galbany presenta el primer treball (El jardí dels sentits) amb el trio MediterrÀniam, una banda que busca explorar noves sonoritats i horitzons musicals, combinant «músiques i instruments d’arreu del món, en especial la música antiga», explica el mateix Galbany.\nMediterrÀniam està format per Galbany, Joan Miró (llaüt àrab i guitarra espanyola) i Mario Ersinger (percussió). «El Joan i jo van crear el grup, que abans es deia Àniam i amb el que ja havíem tret dos treballs. Ha anat plegant gent i hem reformulat la proposta», afirma el flautista bagenc.\nL’esperit del trio és el «de buscar la part més emotiva d’aquesta música. Que no calgui conèixer els instruments per poder gaudir-la», subratlla Galbany. En aquest sentit, MediterrÀniam intenta «acostar de forma natural una música que ens pot ser estranya i llunyana, volem que tingui un públic ampli».\nEl CD es pot escoltar de forma gratuïta a aniam.bandcamp.com i també es pot adquirir a través de la mateixa web. Els beneficis extrets de la venda de l’àlbum al llarg de l’estiu aniran destinats a Greenpeace. «Ens venia de gust tenir aquest gest i amb aquesta iniciativa creiem que és una bona forma de tirar-ho endavant». MediterrÀniam no farà concerts fins, com a mínim, el mes de setembre


Menorca Reserva de la Biosfera - Consell Insular de Menorca - Publiquem les últimes dades de seguiment d´aus comunes i aus aquàtiques a la Reserva de Biosfera de Menorca\nAus comunes i aus aquàtiques hivernants a Menorca\nPubliquem les últimes dades de seguiment d'aus comunes i aus aquàtiques a la Reserva de Biosfera de Menorca\nEls resultats del seguiment de tots dos grups semblen indicar que els factors antròpics i climàtics no han afectat de moment al seu bon estat de conservació\nLa Reserva de Biosfera de Menorca posseeix una rica i diversa biodiversitat d'aus amb més de 300 espècies diferents. D'entre elles, diversos grups són controlats anualment a causa de la seva importància per als ecosistemes de l'illa. Al llarg de l'any hem anat publicant les últimes dades disponibles d'alguns d'aquests grups com són les aus rapinyaires (milà reial, àguila peixatera i aufrany) i les aus marines (baldriga, corb marí, gavina corsa i gavià argentat). En aquesta ocasió exposarem els últims resultats disponibles sobre el seguiment d'aus passeriformes i d'aus aquàtiques que realitza anualment la Societat Ornitològica de Menorca per encàrrec de l'Agència Menorca Reserva de Biosfera.\nQuan parlem d'aus passeriformes ens referim a l'ordre d'aus conegudes com a aus comunes. És un dels grups més gran i diversificat de vertebrats que existeix. Abasta el 50% de les aus conegudes amb més de 5.500 espècies a tot el món. El grup, format generalment per aus de mida petita, es va denominar així pel nom en llatí del pardal, "Passer", i vol referir-se a les aus amb forma de pardal. Són aus amb gran èxit evolutiu a causa de la gran varietat d'estratègies que han desenvolupat per garantir la seva supervivència. D'entre elles destaquen el cant, la seva intel·ligència, la seva capacitat per posar-se en arbres o la complexitat dels seus nius.\nEl seguiment de les aus passeriformes a la Reserva de Biosfera de Menorca es realitza a través del projecte "Seguiment d'Ocells Comuns a Menorca (SOCME)". Es busca determinar anualment el seu nombre\ti les seves variacions poblacionals i paràmetres demogràfics com la seva supervivència, mortalitat o productivitat. Els controls es realitzen a la primavera i l'hivern a causa dels diferents costums de cada espècie estudiada: aus sedentàries, estivals, hivernants o migrants. Les dades obtingudes permeten conèixer l'estat de conservació de cada espècie.\nUna de les dades més interessants de l'estudi és el de la riquesa d'espècies presents a l'illa, el nombre d'espècies diferents que s'han observat en l'últim control. En 2018 l'índex de riquesa d'espècies d'ocells comuns a Menorca es va xifrar en un total de 135 espècies, un valor semblant al d'anys passats. Aquest valor, tot i no correspondre al nombre total d'espècies que habiten la reserva, permet conèixer que la diversitat d'espècies es manté estable a l'illa en comparar-lo amb índexs passats.\nA més del nombre d'espècies presents a l'illa, l'estudi comptabilitza els exemplars vistos o escoltats al llarg de múltiples itineraris. El valor aporta un índex d'abundància de les aus passeriformes a Menorca. Durant l'època primaveral es van comptabilitzar un total de 7.633 aus al conjunt de tots els itineraris i una abundància mitjana de 174 aus/km. Durant l'hivern, la xifra comptabilitzada va ser de 130.963 aus i una abundància mitjana de 2.908 aus / km lineal de transsecte.\nPerò, quines són les espècies d'au comuna més abundants a Menorca? El treball de seguiment de 2018 indica que entre les aus més presents a l'illa durant el període primaveral es troba el pardal, la busquereta capnegra, el rossinyol, la cadernera, el rossinyol bord i el gavià argentat. Durant l'hivern les espècies més observades van ser l'estornell vulgar, el tord comú, el pit-roig i la busquereta capnegra. Tots dos períodes mostren dades molt similars a les de l'any passat pel que fa a espècies i abundància.\nSumats als paràmetres demogràfics obtinguts a l'estudi, aquests valors i la seva poca variabilitat al llarg del temps semblen indicar que la població d'aus passeriformes a l'illa és estable, i que ni factors antròpics ni climàtics estan afectant la seva població.\nOcells aquàtics hivernants\nL'altre grup d'aus del que presentem dades són les aus aquàtiques hivernants a Menorca. Són aquelles espècies que habiten en els aiguamolls temporals de l'illa durant l'hivern, quan es formen, però que no crien al territori. Conèixer la seva situació permet, a més de portar un control sobre la biodiversitat d'espècies a la reserva, avaluar l'estat del seu hàbitat, un ecosistema que en els últims anys ha estat fortament degradat en gran part del món.\nA causa del clima Mediterrani, amb escasses pluges i altes temperatures durant el període estival, les zones humides de l'illa solen tenir importants descensos d'aigua i d'aus durant la primavera i l'estiu, però un important increment de tots dos durant els períodes hivernals. És llavors quan un gran nombre d'aus que provenen del nord del continent arriben a l'illa per passar l'hivern en territoris de climes més càlids. Per això, els seguiments d'aus en aquestes zones humides es duen a terme durant el període hivernal.\nA Menorca es controlen 11 aiguamolls. Durant el passat hivern es van censar 4.546 aus de 48 espècies diferents. Respecte a l'any anterior s'ha observat un important descens del nombre total d'aus. La riquesa específica en 2018, però, va ser alta, mostrant un increment anual constant en els últims anys.\nEntre les aus aquàtiques hivernants més abundants a l'illa es troben la fotja, amb 1.838 exemplars registrats el passat hivern, l'ànec collverd amb 498 exemplars, l'ànec cullerot amb 440 exemplars, el boix amb 409 exemplars, l'ànec griset amb 223 exemplars, el gavià argentat amb 221, el xarxet comú amb 145 exemplars o el cabussonet amb 124 exemplars. A causa de la seva raresa o irregularitat hivernal hem de destacar la presència d'un individu de cigonya negra observat en Lloriac, un exemplar de camallonga a les salines d'Addaia, vuit exemplars de corriol gros i tres territs menuts.\nUn altre grup d'aus estudiades durant el seguiment d'aus aquàtiques són aquelles presents en els 16 dormidors comunals que es controlen a Menorca. Es van censar 405 en aquestes zones, xifra bastant inferior a les detectades en els tres anys passats, amb al voltant de 700 aus. Les espècies trobades en aquests dormidors, de més a menys abundant, van ser el corb marí gros, l'esplugabous, la garsa blanca, l'agró blanc i el bernat pescaire.\nMalgrat haver-se registrat un descens generalitzat en el nombre d'exemplars censats, les xifres registrades durant el 2018 no determinen per si soles l'estat de conservació de les aus aquàtiques a l'illa. Una anàlisi històrica de les dades revela que aquest descens forma part de la variabilitat habitual d'aquest grup animal. Això, i la consideració d'altres paràmetres com el nombre d'aus reproductores o la quantitat de noves espècies nidificants a l'illa, indica que les aus aquàtiques de Menorca es troben en bon estat de conservació.\nGarcía-Febrero, O., 2018. Seguiment de les poblacions d'ocells terrestres nidificants a Menorca\nGarcia-Febrero, O., 2019. Seguiment de les poblacions d'ocells terrestres hivernants a Menorca\nMéndez, J., 2018. Programa de Seguiment d’Aus Comuns a Menorca\nMéndez, J., 2018. Cens de dormidors d’ardeids a l’hivern a Menorca\nMéndez, J., 2018. Programa de seguiment d’aus aquàtiques a l’hivern a Menorca


VALORACIÓ EPA III TRIMESTRE 2019: La indústria perd 14.200 llocs de treball en un trimestre a Catalunya | Federació de Serveis, Mobilitat i Consum\nVALORACIÓ EPA III TRIMESTRE 2019: La indústria perd 14.200 llocs de treball en un trimestre a Catalunya\nPublicat el 24 d'octubre de 2019\nL’increment de l’atur interanual d’aquest trimestre és de 18.400 persones i hi ha 20.100 dones més en situació d’atur que ara fa un any.\nAquest trimestre destaquem:\nLa taxa d’atur se situa aquest trimestre en el 10,87%, 0,3 punts percentuals menys que el trimestre anterior i 0,24 p.p. menys que ara fa un any, però encara molt lluny de la taxa del tercer trimestre de 2007, abans de l’inici de la crisi, que se situava en el 6,7%.\nHi ha 142.100 persones en situació d’atur, 9.200 menys que el trimestre anterior (-2,13%), però 18.400 més que l’any passat (+4,56%). En comparació amb el tercer trimestre de 2007, encara hi ha 164.200 persones més en situació d’atur.\nAquest trimestre s’han creat 31.200 llocs de treball respecte al trimestre anterior (+0,35%) i 500 llocs de treball en relació a l’any anterior (+1,77%), però encara tenim 133.500 persones ocupades menys que abans de l’inici de la crisi.\nA l’Estat espanyol la taxa d’atur se situa en el 13,92%, amb 3.214.400 persones en situació de desocupació, 16.000 menys que el trimestre anterior (-0,5%), i 111.600 persones menys que l’any passat (-3,36%).\nS’incrementa la població activa en 22.100 persones (+0,23%) i la taxa d’activitat es manté, situant-se en el 61,7% (+0,1p.p). Interanualment, la població activa s’incrementa en 86.900 persones (+1,03%).\nLa taxa d’ocupació s’incrementa lleugerament respecte al trimestre anterior (+0,3%) i se situa en el 55%. També creix interanualment en 0,34 punts percentuals.\nLa taxa de temporalitat s’enfila fins al 22,76%, amb un increment trimestral de l’1,1%. La taxa de parcialitat també creix trimestral (+0,22%) i interanualment (+1,44%), arribant fins al 14,74%.\nAquest trimestre la desocupació femenina és superior a la masculina: el 50,37% de persones en desocupació són dones (212.600 dones), i el 49,63% són homes (209.500). Aquest fet es deu a que l’atur s’ha reduït entre els homes (-11.900 homes, -5,37%), però la desocupació s’ha incrementat en les dones (+2.700 dones, +1,29%). Interanualment, l’atur femení s’ha incrementat (+20.100 dones, mentre que l’atur masculí s’ha reduït (-1.700 homes). En aquest sentit, la taxa d’atur femenina (11,48%) continua sent superior a la masculina (10,31%), distanciant-se aquest trimestre.\nLa taxa de parcialitat femenina torna a incrementar-se aquest trimestre i se situa en el 22,81%, el triple que la masculina (7,48%), tot i que també augmenta. I la taxa de temporalitat femenina (23,76%) també és superior a la masculina (21,77%).\nL’atur juvenil s’incrementa també aquest trimestre en 1.800 joves, tot i que interanualment es redueix en 3.000 persones. Els joves representen el 18,64% del total de l’atur. La taxa d’atur juvenil (23,71%) és més del doble de la taxa d’atur general i la de temporalitat juvenil és gairebé tres vegades la taxa de temporalitat general, i se situa en el 66,5%.\nL’atur entre les persones estrangeres es redueix aquest trimestre en 13.700 persones (-11,2%) i representen el 25,75% del total de persones en situació de desocupació. En relació a l’any anterior, la població desocupada estrangera es redueix en 4.200 (-3,7%).\nPer sectors, a la indústria s’han destruït 14.200 llocs de treball aquest trimestre i 15.200 llocs de treball en un any. Per contra, s’han creat 34.400 llocs de treball als serveis,100 a la construcció i 2.100 a l’agricultura. Interanualment, la construcció ha destruït 25.000 llocs de treball i l’agricultura presenta 5.700 llocs de treball menys. Els serveis han creat 114.500 llocs de treball en un any.\nEl 52,17% del total de persones ocupades a Catalunya treballen més de 40 hores setmanals i el 8,25% més de 45 hores setmanals.\nD’altra banda, 200 persones porten més d’un any en situació d’atur, (el 36,77% del total) i d’aquestes, el 54,70% porten més de 2 anys sense feina (84.900 persones).\nEl percentatge de població en situació de desocupació que no rep prestacions arriba al 68,11% (287.500 persones).\nPel que fa a les famílies, 79.400 llars no tenen cap persona perceptora d’ingressos, 119.800 habitatges tenen tots els seus actius en situació de desocupació i 272.600 llars tenen tots els seus treballadors assalariats amb contractes temporals.\nLes dades de l’EPA del tercer trimestre de l’any reflecteixen el comportament del nostre mercat de treball durant la temporada turística en aquests mesos, amb reducció de l’atur i creació d’ocupació en el sector serveis. Però alertem sobre l’increment de l’atur d’aquest trimestre respecte l’any anterior en 18.400 persones i la destrucció d’ocupació a la indústria: 14.200 llocs de treball menys en un trimestre i 15.200 llocs de treball menys en un any.\nEns preocupa de manera especial el creixement de l’atur femení, no només aquest trimestre, sinó també interanualment: 20.100 dones en situació d’atur més que ara fa un any, amb més temporalitat (23,76%) i més parcialitat (22,81%).\nPer una altra banda, continuem molt lluny de les dades d’abans de l’inici de la crisi. En comparació amb el tercer trimestre de l’any 2007:\nTenim 164.200 persones més en situació de desocupació.\nLa taxa d’atur general és gairebé més de 4 punts més alta.\nLa taxa d’atur juvenil és 10 punts més alta.\nTenim 133.500 llocs de treball menys.\nLa taxa d’ocupació i la taxa d’activitat són inferiors.\nTenim menys població activa i més parcialitat.\nHi ha 102.900 persones més en situació d’atur de llarga durada.\nPer tot això, per a la UGT de Catalunya és urgent:\nLa derogació de les reformes laboral i l’aplicació de mesures per a lluitar contra la precarietat i la desigualtat al nostre mercat de treball, apostant pel creixement sostenible i orientant les polítiques socials i d’ocupació cap a la reducció de les desigualtats i la pobresa, assolint llocs de treball de qualitat amb salaris dignes.\nL’adopció de mesures que penalitzin la contractació precària, reforçant els recursos destinats a la Inspecció de Treball.\nLa implementació d’un pla de xoc d’ocupació que redueixi l’atur, protegeixi les persones vulnerables, que generi ocupació de qualitat i amb drets i que incrementi els salaris de la població, amb l’objectiu d’assolir una recuperació digna per al conjunt de la societat.\nL’inici d’un canvi de model productiu basat en una política industrial, amb més inversió en investigació, innovació, formació i coneixement.\nL’impuls de les polítiques actives d’ocupació, des del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, adreçades als col·lectius més vulnerables: persones en situació d’atur de llarga durada, joves, persones beneficiàries de la Renda Garantida de Ciutadania, entre altres, i garantir la protecció social a les persones que perden la feina.\nAquesta entrada ha estat publicada a General amb els tags 2019, atur, desocupació, EPA, FeSMC, Indústria, salaris, valoració per FESMC. Bookmark the permalink.


Crida als abstencionistes per poder guanyar les eleccions d’Amposta | Adam Tomàs\nInici » Actualitat ampostina » Crida als abstencionistes per poder guanyar les eleccions d’Amposta\nPublicat per Adam Tomàs a mai 18, 2015 en Actualitat ampostina, Eleccions 2015 | 0 comentaris\nCrida als abstencionistes per poder guanyar les eleccions d’Amposta\nUs reprodueixo la notícia sobre l’acte central d’Esquerra d’Amposta, dijous passat, fent una crida perquè els abstencionistes contribueixin a portar el canvi a Amposta.\nTomàs fa una crida als abstencionistes ampostins per guanyar les eleccions\nAcompanyat de la secretària general d’ERC, Marta Rovira, del diputat republicà Lluís Salvadó, de la diputada d’ICV, Hortènsia Grau, i de l’exconsellera Marta Cid, el candidat d’Esquerra d’Amposta a l’alcaldia, Adam Tomàs, va celebrar a l’Auditori Municipal davant 400 assistents el seu acte de campanya. La candidatura formada per ERC, Esquerra d’Amposta, ICV-EUiA i la plataforma ciutadana Sumem Amposta, sota l’eslògan ‘Junts pel Canvi’, va mostrar-se convençuda que aquesta vegada guanyaran les eleccions.\nL’acte el va presentar el mestre Ramon Gallart, signant del manifest de Sumem Amposta. Gallart va donar pas a la secretària general d’ERC, Marta Rovira, que va fixar com a objectiu principal d’aquestes eleccions: ‘posar les institucions al servei dels ciutadans’. En aquest sentit, va enumerar quatre prioritats: ‘fer els pobles i les ciutats de les persones; construir oportunitats; cooperació entre municipis per ser més eficients; i regeneració democràtica’. Després d’ella va prendre la paraula Rosabel Recio. representant d’ICV i número quatre a la llista d’Esquerra d’Amposta. Recio va reivindicar el paper de les dones, la necessitat d’impulsar polítiques d’igualtat, i sobretot d’ampliar actuacions de rescat social per ajudar aquells que més pateixen la crisi.\nTot se seguit va intervenir Adam Tomàs, alcaldable d’Esquerra d’Amposta, que va recordar que ‘si alguna cosa abandera aquesta candidatura és el canvi, necessitem un canvi de govern a la nostra ciutat’. Tomàs va recordar que Amposta porta 24 anys de govern de CiU amb majoria absoluta fet que ha provocat que avui dia es ‘visqui un ambient de divisió que com a poble que no ens mereixem i que impedeix que la ciutat tiri endavant amb força’. Segons Tomàs: ‘tenim un equip de govern que ha convertit qualsevol discrepància en una batalla monumental, un govern que a més de planificar malament té un problema d’actitud i d’aptitud’.\nEl candidat d’Esquerra d’Amposta va centrar gran part del seu discurs en la ‘necessitat del canvi’ i en les propostes de govern agrupades en tres eixos: ‘ocupació, atenció a les persones i nova política’’. Tomàs va destacar que ‘si estant a l’oposició hem estat capaços de presentar propostes positives, també serem capaços de tirar endavant un bon govern’.\nEl candidat va assegurar que el seu ‘continuarà sent un projecte obert i plural. Estem convençuts que volem i podem guanyar. Per això sumem, perquè puguem guanyar’ va manifestar abans d’acabar demanant que ‘el dia 24 ningú es quedi a casa’. Tomàs va fer una crida a que cadascú dels assistents convencés a una sola persona que en les passades eleccions es va quedar a casa per a que ara votin Esquerra d’Amposta. ‘Si sou capaços de fer-ho, guanyaré’.\n- Podeu trobar la notícia original en aquest enllaç:


El festival - FOTOLIMO\nFotoLimo (landlimo, frontera en esperanto) és un festival transfronterer de fotografia i d’arts visuals que té com a fil conductor la frontera en el sentit més ampli del mot. El festival té lloc entre les localitats de Cerbère i Portbou durant la segona quinzena de Setembre.\nAmb un històric de cinc edicions consecutives, l’objectiu del festival continua essent el de fomentar la creació artística, l’educació i la recerca entorn les múltiples manifestacions de la frontera, abordada des de camps tan diversos com les migracions, el gènere, el cos, les fractures socials o el paisatge des d’una mirada creativa i transformadora.\nEn aquest context, FotoLimo es presenta amb la particularitat de ser l’únic festival transfronterer de fotografia i d’arts visuals d’àmbit europeu que se celebra simultàniament en una doble localitat al voltant de la frontera franco-catalana.\nA través de l’elaboració d’un programa interdisciplinari de qualitat gestionat per un equip humà amb una vocació social i artística, el festival integra exposicions, projeccions, conferències i tallers de la mà d’autors i autores consagrades i emergents, oferint un espai de reflexió dirigit a tot tipus de públic amb l’objectiu de generar noves eines i perspectives per pensar la frontera com un espai de vincle i no de separació.\nPer què a la frontera?\nFotoLimo es desenvolupa a Cerbère i Portbou, localitats amb una gran càrrega simbòlica per ser els pobles més propers a la frontera franco-catalana. Ambdós pobles, posseïdors d’un patrimoni cultural excepcional, han tingut històricament papers ben precisos, destacant-se per ser font de riquesa econòmica gràcies a l’estació ferroviària i al transport de mercaderies però, també, per la disminució de l’activitat socioeconòmica en l’actualitat.\nLa Retirada, episodi que explica l’exili massiu de 475.000 republicans que van travessar les muntanyes dels Pirineus en acabar la Guerra Civil l’any 1939 o la mort a Portbou de Walter Benjamin el 26 de setembre de 1940 al creuar la frontera mentre fugia del nazisme en son un clar exemple.\nAteses les característiques i el gran pes històric i cultural d’aquestes localitats, FotoLimo ha trobat en aquest indret, el marc ideal per reflexionar sobre la frontera des d’una mirada polièdrica. Més enllà de la riquesa cultural que genera el contingut del festival, volem insistir en el valor afegit que aporta la formalització d’aquesta iniciativa en un espai on el concepte de frontera esdevé un pilar indiscutible en la identitat dels seus habitants, tant en el camp geogràfic com emocional.\nD’altra banda, l’objectiu del festival és posar aquest valor sobre la taula, estimulant els vincles d’ambdós municipis a partir de la dinamització de l’economia i de l’oferta cultural de la regió tot afavorint el diàleg entre les dues parts de la frontera.


Aquesta segona quinzena de setembre es reobrirà el gimnàs de Can Titó en horari habitual d’hivern i amb un aforament simultani màxim de 8 persones. Des de la regidoria d’esports de Vilanova del Camí expliquen que només podran fer ús del servei les persones que tinguin l’abonament vigent, és a dir, que no s’admetran nous usuaris.\nPer accedir a la instal·lació i fer ús del servei, caldrà estar sa i disposat a complir amb les normatives d’accés i de funcionament de l’espai, tot assumint algunes responsabilitats.\nAbans d’anar al gimnàs caldrà passar per l’oficina d’Esports per tal actualitzar l’abonament i allargar-lo el temps que no s’ha pogut utilitzar a causa de l’aturada per la COVID19.\nAixí mateix s’haurà de signar una Declaració Responsable. En cas de tractar-se d’una persona menor d’edat, aquesta declaració l’hauran de signar els pares o els tutors legals.\nUna vegada actualitzat el carnet i signada la declaració es podrà baixar a Can Titó i fer ús del gimnàs seguint les mesures de protecció previstes i que inclouen l’ús de mascareta fins el moment de practicar esport, mantenir la distància social i tenir cura de la higiene de mans, sobretot abans de fer ús del material comú.\nEl gimnàs disposa també d’un paquet de desinfecció per a la seva utilització després de l’ús de cada màquina.\nL’aforament del gimnàs és de 8 persones simultànies. Pel que fa als vestidors, des d’Esports informen que no estaran disponibles, per tant, s’haurà de venir canviat de casa. Aquestes condicions poden variar segon les indicacions de Salut. Per a més informació podeu contactar amb Esports de l’Ajuntament de Vilanova del Camí, al telèfon 938054411 ext 1 o bé al mail esports@vilanovadelcami.cat\nEsportPortadaSocietatComarcaVilanova del Camí\nArticle anteriorPoble Actiu reclama aturar la planificació de macropolígons a la Conca\nPròxim articleOu de serp


Arrenquen les Festes de Sant Joan al barri del Poble Sec — Ajuntament de Sitges\nArrenquen les Festes de Sant Joan al barri del Poble Sec\nArrenquen les Festes de Sant Joan al barri del Poble Sec El tradicional sopar popular a la plaça Catalunya i la proclamació de la pubilla 2019 del barri del Poble Sec obren la programació de les festes de Sant Joan a Sitges. Els actes principals tindran lloc el dia 23 de juny amb la revetlla de Sant Joan que estarà amenitzada amb la formació Veneno en la Piel. https://www.sitges.cat/actualitat/noticies/arrenquen-les-festes-de-sant-joan-al-barri-del-poble-sec https://www.sitges.cat/actualitat/noticies/arrenquen-les-festes-de-sant-joan-al-barri-del-poble-sec/@@download/image/Alba Hurtado.JPG\nAlba Hurtado, Pubilla del Poble Sec 2019\nEl tradicional sopar popular a la plaça Catalunya i la proclamació de la pubilla 2019 del barri del Poble Sec obren la programació de les festes de Sant Joan a Sitges. Els actes principals tindran lloc el dia 23 de juny amb la revetlla de Sant Joan que estarà amenitzada amb la formació Veneno en la Piel.\nEls actes de les Festes de Sant Joan, al barri del Poble Sec, han començat aquest cap de setmana amb un dels moments més tradicionals com és el sopar popular a la plaça de Catalunya que enguany ha reunit 300 persones.\nDurant la vetllada s’ha proclamat la pubilla del barri, Alba Hurtado. La jove, de 18 anys, ha finalitzat els estudis de batxillerat i succeeix en el càrrec a Maria Salazar Martín.\nUn dels moments centrals de les festes del Poble Sec serà la tradicional revetlla de Sant Joan que de nou tindrà lloc a la plaça de Catalunya el diumenge 23 de juny, la nit més curta de l’any, i estarà amenitzada amb la formació musical sitgetana, Veneno en la Piel.\nEl programa tindrà com a principal novetat el canvi d’ubicació de la Cantada d’havaneres, que es celebrarà dilluns 24 de juny, per primer cop a les portes del CIM – Centre d’Interpretació de la Malvasia- amb el grup Barcarola i degustació de "rom cremat" i malvasia per tothom.\nLa programació ha estat organitzada perla nova comissió que encapçala Geni Calderón amb la col·laboració de l’Ajuntament de Sitges.\nProgramació Festes de Sant Joan del Poble Sec 2019\nPlaça Catalunya, a les 14 h\nRevetlla de Sant Joan, amenitzada per la formació Veneno en la piel\nPlaça Catalunya, a les 23 h\nHospital de Sant Joan Baptista, a les 9.30 h\nEucaristia concelebrada per Mn. Pausas i Mn. Josep- Ramon Ruiz en honor a Sant Joan Baptista\nEsglésia de Sant Joan Baptista, a les 11 h\nTot seguit ofrena a Sant Joan Baptista per part de la comissió de festes del poble Sec.\nHospital de Sant Joan, a les 12 h\nAqüeductes d'aigua, jocs tradicionals i taller de bombolles\nDavant de les portes del CIM – Centre d’Interpretació de la Malvasia, a les 22.00 h\nAmb el grup Barcarola. Degustació de rom cremat i malvasia\nGran traca de fi de festa


Falla Sevilla Dénia\nSi vols viure realment el que són les Falles, gaudir d'unes falles com s'ha fet sempre, "AL CARRER", i ni més ni menys que als carrers d’este magnífic i històric barri que és Russafa esta és la teua Falla.\nUna falla amb més de 100 anys d'Història però que segueix sent jove, que gaudeix amb les activitats que omplen el carrer Sevilla de gent amb moltes ganes de passar-ho bé.\nUna falla oberta a tot el mòn, amb el seu faller verd, les seues maratons de parxís, el seu concurs de playbacks, les seues festes al casal obertes a tots els nostres amics i que, per descomptat, no para de treballar perquè els seus fallers i falleres gaudeixen al màxim de totes les activitats que realitzem. L'experiència de viure la nostra plantà, veure com el nostre monument és posat en peu amb l'esforç dels nostres fallers.\nPer descomptat no podem oblidar el Teatre i les Presentacions on la nostra Falla segueix acumulant premis; estes vetllades inoblidables al Teatre Principal que any rere any engrandeixen la Història de la nostra comissió. Els Premis Bernarda de Teatre.\nVols eixir al carrer i notar que realment són falles? Vols veure la ciutat de València gaudint de la seua festa? Veure una revetlla a cada cantonada, una festa a cada carrer, sens dubte Russafa és el teu barri i Sevilla Dénia la teua falla. Estem a un pas de la Plaça de l'Ajuntament, prop de la Plaça de la Verge, al barri de les millors llums. Un barri on les falles s'assaboreixen en l'ambient, on no cal entrar en un casal per a viure les falles perquè els carrers de Russafa desborden de falles i festa.\nVols viure amb nosaltres esta meravellosa festa al millor barri de València? No ho dubtes i posa't en contacte amb nosaltres a info@fallasevilladenia.com Tenim ofertes especials per a famílies nombroses, possibilitat d'estalviar quotes si portes anuncis del llibret, fallers verds, venent loteria voluntàriament i totes les facilitats que puguem oferir.\nFalla Sevilla Dénia Germanies\nC/ Sevilla, 15 baix


SOBRE ORTHOCLINIC - Orthoclinic - Clínica especialitzada\n977 235 976\n977 345 231\nOrthoclinic està format per un equip d’odontòlegs i professionals units pel repte de treballar dia a dia per aconseguir el màxim benestar dels nostres pacients.\nEls nostres centres disposen de la més avançada tecnologia, i l’àmplia experiència dels nostres professionals es reflecteix en els milers de somriures de pacients satisfets.\nEls nostres valors es basen en la premissa que la salut i l’estètica bucodental és part indispensable de la qualitat de la vida dels nostres pacients, per això tots els nostres professionals treballen per millorar dia a dia.\nTots els nostres professionals es guien pel rigor, el bon fer i l’experiència en el seu àmbit. Perquè un especialista s’encarrega de cada cas.\nA Orthoclinic tenim clíniques modernes amb gabinets altament equipats, on trobaràs el confort que necessitis durant els teus tractaments.\nPerquè un somriure pot canviar-te la vida.\nFES-TE FAMILY PLAN\nUnirt-te al FAMILY PLAN amb Orthoclinic es molt fàcil. Gaudiràs d’uns avantatges únics i condicions preferencials en els tractaments.\nNeteja anual bucodental gratuïta\n1 Radiografia dental panoràmica gratuïta\nVàlid per al pacient i un segon membre familiar\nEn Orthoclínic tenim clara la importància de la salut, per això apostem per la diversificació i per abraçar totes aquelles branques que tinguin a veure amb aquesta.\nEn la nostra clínica trobéssiu un espai de cura i benestar pensat per a oferir als nostres pacients el millor tracte en tots el que refereix a la salut bucal i que el nostre centre es converteixi en el vostre centre de referència de salut odontològica\nOrthoclínic som dues clíniques especialitzades en Odontologia, situades a Tarragona, concretament en Avinguda Catalunya 22 D i a Reus, Travessera de Sant Antoni, 15.\nCom que es tracta de dues clíniques independents, comptem amb 2 telèfons de contacte, sent el de Tarragona 977 235 976 i el de Reus 977 345 231.\nEn Orthoclínic també comptem amb un apartat de correu electrònic perquè els nostres clients puguin contactar per aquesta via en cas que els calgui. Novament en tractar-se de clíniques independents comptem amb dos correus diferents com a contacte: infotarragona@orthoclinic.es i inforeus@orthoclinic.es.\nEn el mateix apartat web trobareu un formulari de contacte per a poder fer les vostres consultes a través de la pròpia plataforma web. D’aquesta manera pretenem agilitar el procés de contacte, en funció de les necessitats de cada client.\nUna vegada més Orthoclínic es posa a la disposició dels seus pacients per a qualsevol mena de requeriment.


HOME MOIEM: 2012\nPublicat per home moiem a 20:17 Cap comentari:\nEt Tort III La Paella\nManual per menjar de la Paella. Si menja de la Paella, vostè. ha de saber: La paella és com una caixa de formatgets en porcions. Els jugadors estan distribuïts al voltant de la paella de forma equidistant. A cada jugador li correspon només el formatget que té davant dels seus nassos. El cobert oficial del joc és la cullera, de metall o fusta. Si el jugador vol esprémir llima en la seua àrea, haurà de tenir autorització verbal dels seus dos veïns, als que procurarà no esquitxar. El joc comença quan el mascle dominant del ganao diu "Vinga que és gela l'arròs!", si la paella està bona, l'elogi al cuiner es farà de forma intermitent cada dos cullerades durant tot el dinar. La carn que hi ha a cada sector són propietat del jugador titular d'este espai. Si algun element integrat en la seua zona no és del gust del jugador el dipositarà delicadament al centre de la paella perquè el gaudeixca altre jugador. Les peces de carn quan es trauen de la paella no poden tornar, ni per parts, ni en els ossos. Si algú envaeix l'espai d'un altre jugador sense permís, serà amonestat, a la segona sentirà allò de "ets un Poc fill de puta" , i haurà de pagar els carajillos. S'entén que un jugador abandona, quan deixa la cullera a la vora de la paella i diu "Estic fart, ja no puc més!". En este moment la seua zona queda franca i pot ser ocupada. Queda terminantment prohibit girar la paella per accedir a un altre punt on encara queda arròs. Si la paella balla algú haurà agafar la ansa per estabilitzar. Aquell jugador que s'ocupe d'esta feina rebrà elogis de la resta, que s'ocuparan a fons per mantenir sempre plena la copa de vi del esforçat estabilitzador durant tot el dinar. Quan es toca ferro amb la cullera, a les acaballes de joc, els valencians s'enfronten al "Socarrat", és un moment gloriós on el nerviosisme s'estén. El frenesí és tal, que allò sembla a una prospecció petrolífera. Els que no participen en el festí han relaxarse i esperar les postres. La partida acaba quan els jugadors es retiren o ja no queda res en la paella, senyal indiscutible que estava bona o havia molta fam o ... EREN LAS18: 30 h. (A esta hora totes les paelles estan bones).\nPublicat per home moiem a 11:47 Cap comentari:\nEL TORT III SENSE TORT\nExisteixen diversitat d'espècies de sardines que reben diferents noms comuns. Componen el gènere Sardinops i Sardina. Les principals són la sardina d'Espanya (Sardinops sagax), la qual es captura a Austràlia ia Nova Zelanda (Sardinops neopilchardus), les de la Mediterrània (Sardina pilchardus i Sardinella aurita), la de la costa oest d'Àfrica (Sardinops ocellata) i les de la Unió Soviètica (Sardinops melanosticta, Sardinops sagax, Sardinops ocellata i Sardina pilchardus). L'espècie Sardina pilchardus és comú a l'Atlàntic i al Mediterrani. Les sardines que es pesquen a Filipines ia Indonèsia són: Sardinella perforata, Sardinella fimbriata, Sardinella sirm i Sardinella longiceps, al Japó ia Corea es captura Sardinops melancosticta. El cos de les sardines és esvelt, comprimit, amb escates delicades, el dors és de color verd-blavós i en les regions laterals i ventral són de to platejat brillant. El cap està ben destacada, amb la boca àmplia, aleta dorsal curta i alta, anal baixa, i cabal escotada. Les talles de les espècies d'importància pesquera estan compreses entre els 17 i 18 centímetres que arriben a l'edat dels 2 als 3 anys ja que és molt rar capturar de més de 20 centímetres de longitud i de 3 anys d'edat.\nPublicat per home moiem a 18:50 Cap comentari:\nEL TORT III\nEl dòmino és un joc de taula que es pot considerar com una extensió dels daus. Encara que el seu origen se suposa oriental i antiquíssim no sembla que la forma actual fos coneguda a Europa fins a mitjan segle XVIII, quan el van introduir els italians\nPublicat per home moiem a 18:31 Cap comentari:\nGrup de jubilats prenent el sol\nPublicat per home moiem a 18:02 Cap comentari:\naixò quina espècie podriem dir que és, un pardal, un rèptil, com el podem definir.\nPublicat per home moiem a 17:58 Cap comentari:


viurealspirineus 14:28 12/05/20\nEl temps de sortida pels carrers del Principat es duplicarà a partir de dimecres\npassat ha ja andorrana poblacio\nEls ministres Filloy, i Benazet i el Cap de Govern d'Andorra, Xavier Espot, durant la visita a un centre sociosanitari. SFGA / CESTEVE\nUn 9,04% de les més de 40.000 persones d'Andorra a les quals se li ha realitzat el test d'anticossos fins divendres passat ja ha superat la covid-19, segons les dades que ha fet públiques aquest dilluns l'executiu del Principat. A més, a un 5,41% d'aquestes se'ls ha recomanat contactar amb el seu metge per a què determini un diagnòstic i valori si cal practicar una prova PCR. En aquest sentit, fins ara se n'han practicat 229 de forma posterior al test, vint d'elles positives. D'altra banda, el govern andorrà ha anunciat que a partir d'aquest dimecres es podrà doblar el temps d'estada al carrer, ja sigui fent dues hores en dies alterns o canviant-ho per una hora al dia, a més de la possibilitat de fer activitats esportives a la muntanya.\nL'objectiu és que la primera volta del cribratge poblacional, pel qual queden encara uns 10.000 tests per fer dels més de 66.000 previstos, acabi aquest dimecres i que, a partir d'aquell dia comenci la segona tanda de proves. En aquest període, a més, també s'ha contactat amb més d'un miler de treballadors fronterers amb la voluntat de donar-los cita prèvia per a què es puguin dur a terme aquestes mateixes proves.\nMentre, a partir de dimecres s'amplien les possibilitats de lleure que podran gaudir els ciutadans i dilluns de la setmana que ve tornaran a l'activitat alguns sectors professionals com ara els sanitaris i les perruqueries, barberies i centres d'estètica, el que implica el retorn a la feina d'uns 2.000 empleats. Pel que fa a l'obertura de bars, restaurants i altres activitats, l'objectiu és estudiar-ho un cop acabin els tests massius a la població.\nPel que fa al nombre de casos de covid-19 detectats al Principat des de l'inici de la pandèmia, es situen en 756, dels quals 151 encara són actius. D'entre ells, hi ha 31 que són professionals de la salut i 4 que formen part de cossos especials. Mentre, a l'hospital hi ha deu persones ingressades, tres de les quals es troben a l'UCI.\nGrup Pyrénées d'Andorra no fa cap ERTO i manté tots els llocs de treball


Era un mes de Juny de 1993 quan els pares que tenien els fills inscrits a l’Escola de Futbol van ser convocats a una Assemblea General de la Unió Esportiva de Valls (UEV).\nFins aleshores l’Escola de Futbol pertanyia a la UEV i el seu President anunciava continuar al davant un any més, a no ser, que alguns dels pares es decidissin a portar la gestió ells mateixos.\nCom a resultat d’aquesta reunió sortí un grup de pares amb la missió de portar la gestió de l’escola de futbol i així la temporada 1993-1994 es funcionà vinculat a l´UEV.\nEs creà una Junta gestora i el primer president fou en Anton Vallvey.\nEl president de l’Escola Futbol Valls va explicar que «en l’Escola Futbol Valls hi ha uns 70 alumnes, que estan distribuïts entre els equips benjamí A i B, aleví, infantil i cadet».\nL’objectiu que es va plantejar era el de formar esportivament els jugadors, sense descartar la possibilitat de formar-los com a persones.\nPels voltants de Novembre 1994, l’Escola es va inscriure a la Federació Catalana de Futbol i amb el nom de Escola de Futbol Valls – Alt Camp (EFV).\nLa definició de l´EFV, era el d’una escola no selectiva en la que hi tenia cabuda tothom i també amb una vocació competitiva.\nUna escola que a més de formar als seus alumnes – jugadors – com a bons futbolistes, volia assolir una formació esportiva i humana orientada en seguir una disciplina i treball en equip.\nAlbert Viñas fou el primer coordinador de l’Escola.\nEn les temporades següents es va anar consolidant l’estructura de l’Escola amb una tendència a l’alça pel que fa al número de jugadors.\nTambé es varen iniciar els torneigs locals de futbol Ciutat de Valls on la participació de l’Escola fou destacada.\nDel 1998 fins el 2002\nLa temporada 1998-99 hi hagué un canvi important ja que l’empresa Tot Joc proposa un projecte per continuar amb el de l’Escola Valls Futbol i es va nomenar una nova Junta gestora que sota la presidència d’en Gabriel Batalla, amb Fernando Olivenza com a sots-president i amb la incorporació de Joan Anton Barrachina com a tresorer va tenir una durada d’un any. La Direcció Tècnica fou encapçalada per Sergi Queralt. La temporada 1999-2000 es decideix gestionar un altre cop l’Escola per part de la Junta i la Direcció Tècnica que continua sent dirigida per Sergi.\nEl setembre del 2002 agafa la presidència el Sr. Fernando Olivenza. Es crea una nova distribució dins l’Equip Tècnic formant-se les Coordinacions per etapes. Entra a formar part de l’Equip tècnic el Sr. Miquel López qui conjuntament amb el Sergi Queralt formen la cúpula del cos tècnic de l’Escola. Es crea també durant aquesta temporada la Secretaria de Escola a càrrec del Sr. Jordi Balagaró.\nDel 2002 fins Juny 2006\nEl juny del 2003 hi ha noves eleccions quedant la Junta formada pels Srs:\nPresident: Fernando Olivenza\nSots-President i Tresorer: Joan Anton Barrachina.\nVocals Seccions: Manel March, Manel Campano, Antoni Merino i Javier Pérez.\nLa direcció tècnica de l’escola continua sent dirigida pel Sr. Sergi Queralt creant-se una sots direcció tècnica dirigida pel Sr. Albert Martínez.\nA partir de la temporada 2003 es liderat conjuntament amb la UE Valls el projecte de nova construcció i adaptació al Vilar d’un camp de Futbol de gespa artificial.\nEs porta el projecte conjuntament amb nou equip de govern de ‘Ajuntament qui l’accepta de bon grat creant-se l’anomenat Projecte Valls-Futbol i que te com a objectiu la unificació de totes les Entitats que practiquen el Futbol a la nostra ciutat a fi d’enfortir, organitzar i garantir la bona continuïtat d’aquest esport a la nostra ciutat. Les Entitats que signen l’acord són l’Escola, la UE Valls, l‘agrupació de Veterans de Futbol de Valls i l’agrupació de Veterans de Futbol del Fornàs.\nEl Juliol del 2005 s’incorpora a Valls-Futbol l’altre equip de futbol de la ciutat, el Valls Atlètic.\nA l’octubre del 2005 s’inauguren les noves instal·lacions quedant una escola unificada a Valls amb un total de 300 alumnes i un cos tècnic i plantilla format per un organigrama de 20 persones.\nLa temporada 2005-06 ha permès que els diferents equips de l’Escola hagin pogut ja gaudir d’aquestes noves instal·lacions i els equips en cadascuna de les categories han lluitat en aconseguir les seves fites.\nEl Juny del 2006 es fa realitat aquesta plana web que ajuda a explicar i compartir el que passa en la pròpia Escola a tots els seus participants i els que s’hi poden inscriure. En aquestes mateixes dades es va celebrar l’Assemblea General i la constitució de la nova Junta Directiva quedant formada per:\nPresident: Jordi Bigorra Vives\nSecretari: Jordi Balagueró Andreu\nAdjunt secretari: Tonyin Romero Gracia\nTresorer: Manel Ordoño\nVocals: Manel Campano Rondón, Manel March Romeo, Antoni Merino Muñoz, Xavier Pérez López, Alberto Antonio, Elvira Cunillera.\nDirectors esportius: Sergi Queralt Blasi, Albert Martínez Isern.\nDel 2006 fins al Desembre 2009.\nPresentacio Equips temporada 2006-07\nLa Presentacio de tots els equips de la Temporada 2006-07 fou el dia 12 d’Octubre del 2006 amb la presencia de tots els jugadors, entrenadors, pares i mares. En l’estadi del Vilar s’hi aplegaren mes de 800 persones i va ser una festa del futbol base vallenc. El 21 equips oficials varen desfilar un a un davant de tots els assistents.\nEn representació del consistori municipal va assistir la regidora d’Esports, la Sr. Carme Mansilla qui amb el President de l’Escola, Sr. Jordi Bigorra feren els parlaments al final de l’acte. El President destacà que varis equips de l’Escola van pujar de categoria en la temporada passada (l’aleví a Divisió d’Honor i el Cadet a Preferent) i d’altres en van estar molt a la vora.\nBalanç final de Temporada 2006/07\nEls 21 equips de l’Escola fan fer una destacable temporada i sobretot es mostra de nou que el Futbol 7 de l’Escola es el millor de tota la província de Tarragona on des de Pre-benjamins fins a alevins els equips lideren les seves competicions.\nL’estiu del 2007 es moment de fer balanç de la temporada. I en la tradicional Nit de l’Esport que organitza el Patronat es fa un reconeixement al Director Esportiu de l’Escola, en Sergi Queralt, per la seva trajectòria dins de la formació de futbol base.\nL’Escola VALLS Futbol reconeguda entre els 25 primeres de Catalunya.\nLa FCF va fer publica unes valoracions sobre el nivell de les distintes Escoles de Futbol de Catalunya. La de Valls fou classificada entre els primeres 25 de Catalunya degut primer al gran nombre de practicants i sobretot pel nivell futbolístic que mante en les categories que competeix.\nLa web oficial de l’Escola Valls Futbol es posa en marxa\nMitjançant la col·laboració de molta gent es recull informació i s’estructura be el contingut de la web oficial de l’Escola que serà el lloc per mostrar els resultats i classificacions dels equips i compartit els fets mes rellevants del dia a dia de l’Escola. Es posa en marxa la temporada 2006/07.\nEl full de ruta pel 2007-2010 es desenvolupa per marcar el futur imminent de l’Escola.\nEls objectius es desgranen en tres eixos principals: Esportius, Socials i Generals de funcionalment de l’Escola. Durant aquesta temporada es va treballar per donar a conèixer les necessitats de l’Escola. La millora de les instal·lacions i de nous camps de futbol en foren l’eix vertebral.:\n– Consolidar-se en ser una Escola de Futbol puntera a la nostra ciutat i província.\n– Adaptar l’estructura de l’Escola al creixent interès social.\n– Consolidació dels equips en la Categoria Preferent.\n– Donar continuïtat dels jugadors al projecte i entitats de VALLS FUTBOL.\n– Entrenadors i preparadors. Reforçar l’Escola amb els millors entrenadors.\n– Augmentar la promoció dels nostres Jugadors cap a les categories superiors locals.\nObjectius Generals Escola\n– Trobar els recursos per augmentar el nivell i qualitat de l’Escola.\n– Sol·licitar la millora de les instal·lacions del Vilar i El Fornàs: instal·lació de gespa artificial al Camp annex i d’El Fornàs, millora dels vestidors i millora de les oficines.\n– Participar a la consecució dels objectius del Projecte Valls Futbol contribuint des de la seva redefinició fins a la seva execució.\n– Suport pares i mares per millorar el projecte engegat a l’Escola. Buscar els relleus de forma planificada per la seva continuïtat.\n– Engegar activitats en paral·lel al programa esportiu.\n– Establir una disciplina entre els jugadors i entrenadors per la conservació de les instal·lacions.\nPresentació Equips temporada 2007-08\nLa nova temporada es posa en marxa amb un torneig de categoria cadets “Citat de Valls” amb la participació del FC Barcelona, Gimnàstic de Tarragona i l’Escola el dia 16 de Setembre de 2007. La victòria final fou pel Barça.\nI la tradicional Presentació de tots els equips de la Temporada 2007-08 fou també el dia del Pilar, 12 d’Octubre del 2007. El total d’equips oficials va ser de 22 i un total de 348 jugadors i jugadores.\n21 Desembre 2007 – El Consell General de l’Esport Català publica el nou nom social del Club Escola VALLS Futbol\nPresentacio Equips temporada 2008-09\nEn una tarda plujosa del 18 Octubre 2008 es va fer de nou la presentació de tots els equips de l’Escola. El President de l’Escola, en Jordi Bigorra va fer el discurs de benvinguda a tots els nois i noies a l’Escola i sobretot demanar a l’Ajuntament la millora de les instal·lacions :\n“Com a President i en nom l’Escola Valls Futbol benvinguts a la presentació dels tots els nostres equips per aquesta Temporada 2007-08.\nVoldríem agrair la dedicació i esforç de tot l’equip tècnic d’entrenadors i sobretot de la col·laboració de totes les mares i pares. Us animem per continuar així en aquesta temporada que tots just acabem de començar.\nEns estem consolidant com una Escola de Futbol puntera a la nostra comarca i província però sabem que hem de millorar en molts aspectes tant estructurals com de funcionament. Amb tot això, estic mes que convençut que farem que la nostra Escola sigui per tots els nostres jugadors i jugadores una Escola de Qualitat. I es clar necessitem també la vostra ajuda.\nSr. Alcalde Albert Batet, en primer lloc moltes gràcies per estar aquí entre nosaltres. I també a la Sra. Judit Fabregas, Regidora de Cultura i Esports.\nSr. Alcalde, sabem que les inquietuds del poble són moltes i és clar ens agradaria que parés atenció a algunes de les nostres, les que cada dia tots els que estem aquí en aquestes instal·lacions veiem com a necessàries. Necessitem la millora de les instal·lacions del Vilar i El Fornas: instal·lació de gespa artificial al Camp annex i sobre tot millora dels vestidors. Agrairem que es tinguin en compte i puguin ser-ne realitat ben aviat.\nA tots vosaltres, familiars i amics, patrocinadors i col·laboradors de l’Escola Valls Futbol.”\nJuliol 2009 – La Junta de L’Escola es renova\nPresident: Jordi Bigorra\nVicepresident 1er – Area Econòmica: Manel Ordoño\nVicepresident 2on – Gestió Social: Jose L. Rodriguez\nVicepresident 3er – Promoció Escola: Miquel Gago\nVocal 1 – Esportiu/Delegats: Josep Mª Lluch\nVocal 2 – Premsa i Comunicació: Josep Mª Dalmau\nVocal 3 – Femení: Pere Navarro\nVocal 4 – Gestió suport escola: Rafel Fores\nSecretaria: Elvira Cunillera\nSecretari Adjunt: Ramon Trilla\nDirector Esportiu: Sergi Queralt\nCoordinador Adjunt: Albert Martinez\nRoger Figueres fitxa pel FC Barcelona\nL’estiu del 2009 va donar-nos una bona noticia ja que el jove jugador del equip Infantil Preferent de l’Escola era fitxat pel FC Barcelona. Des de ben petit en Roger havia estat amb l’Escola i desprès d’un any de seguir-lo molt prop el FC Barcelona el va demanar pel seu equip Infantil Preferent.\nL’Himne oficial de l’Escola\nL’Escola disposa de seu himne des del Juny del 2009. Va estar compost pel jove vallenc Alberto Perez i se’n va fer la presentació oficial en la darrera Festa Fi de Temporada. Amb un ritme molt dinàmic l’himne esta pensat perquè sigui un símbol amb el que tothom s’hi pugui identificar.\nGràcies a l’Escola VALLS Futbol l’acord de l’afiliació amb la UEValls va ser possible per la Temporada 2009/10\nAquest fou un acord de mínims i gracies a l’Escola es va aconseguir. El seu objectiu era treballar en:\n1. L’objectiu és fer promocionar jugadors de l’Escola perquè puguin ajudar al projecte esportiu de la UE Valls. L’escola i la UE Valls estableixen una afiliació per la temporada 2009-10 encarada a aquest fi i emmarcada dins de l’acord Valls Futbol.\n2. Es definirà un pla per la pre-temporada entre l’Amateur de l’Escola i la UE Valls.\n3. La direcció tècnica d’aquesta afiliació està liderada per part de l’Escola.\n4. Cooperació social. Se sol·liciten un número de 30 entrades per a pares i mares de jugadors de l’Escola per presenciar els partits de la UE Valls.\n5. Acords econòmics. La UE Valls abonarà una quantitat de 3000 euros per la temporada 2009-10.\nPresentacio Equips temporada 2009-10\nCom es ja tradició de cada any, el 12 d’octubre 2009 va ser la data escollida per fer la Presentació dels equips de la nova temporada. Des den bon matí ja es respirava l’ambient festiu amb diversos partits, com els dels Infantils i tot seguit els més menuts, en categoria Babies, Prebenjami i Benjami.\nDurant tot el matí es va poder esmorzar coca amb xocolata i es va poder admirar la música i animació africana per part del company Abdul i la seva colla. A partir del migdia va tenir lloc l’acte més esperat per tothom, la Gran Desfilada dels 24 equips.\nAl finalitzar, va ser el torn dels Parlaments, que van anar a càrrec del Director Tècnic de l’EVF Sergi Queralt, del Delegat Territorial de la FCF, del President de l’EVF, en Jordi Bigorra, i de l’Alcalde de Valls, el sr. Albert Batet.\nGener 2010 – gener 2011\nEl President de l’Escola demana més ajudes al màxim representant sectorial d’Esports\nDijous 18 de Març hi ha haver una trobada del Futbol provincial amb el President de l’àrea sectorial esportiva de CiU presidida pel Sr. Josep Maldonado i de la responsable de la Federació de Tarragona, la Sra. Maribel Rubio.\nEl nostre President de l’Escola junt amb unes quaranta persones de la majoria d’entitats de Tarragona han compartit les necessitats immediates que avui tenen totes elles. En Jordi Bigorra ha compartit amb el Sr Maldonado la necessitat de la millora de les instal·lacions, dels ajuts econòmics i sobre tot al Futbol Base i una menció especial ha estat el que també es necessari ajudar mes al futbol Femení.\nDes del passat mes de gener, la sectorial d’Activitat Física i Esports de Convergència Democràtica de Catalunya a Tarragona, adopta nous reptes, i per aquest motiu s’han adreçat a totes les entitats de Futbol base i Clubs de Futbol. L’equip de persones que la composa estan distribuïdes per les comarques de l’Alt Camp, Baix Camp, Baix Penedès, Conca de Barberà, Priorat i Tarragonès. La primera fita important es el poder copsar quina és l’actual relació amb la Conselleria d’Esports de la Generalitat i/o els seus representants a Tarragona, i també conèixer de primera mà quines són les necessitats i inquietuds d’aquestes entitats. Aquesta trobada al Port Nàutic de Tarragona ha estat un molt bon primer contacte.\nEl Cadet A guanya la lliga i jugarà a Preferent\nL’equip culmina amb el primer lloc a la classificació i l’ascens a Preferent una temporada inoblidable, on l’equip, que sota la batuta de Raúl Fernández i David Silva, han realitzat un magnífic treball que els ha portat a assolir els èxits que, sense dubte, són un gran premi tant pel conjunt com per l’Escola Valls Futbol.\nJosep Mª Dalmau, nou president de l’EVF\nDilluns dia 28 a les 7 de la tarda, a la sala d’actes de Casa Caritat es va celebrar l’Assamblea General, on es van tractar diversos punts, entre els quals hi havia el canvi de Junta després de quatre anys amb Jordi Bigorra al capdavant.\nJordi Bigorra va fer balanç de tal i com havia anat la temporada en diversos aspectes mostrant la bona salut de l’Escola.\nPer altra banda Sergi Queralt va fer el balanç esportiu dels 23 equips de l’Escola.\nDesprés de l’Assamblea,es va fer el relleu de president. Jordi Bigorra deixa de ser president de l’Escola despres de 4 anys i Josep Mª Dalmau es proclamat com a nou president.\nEl David Silva “Peque”, fitxa pel PSV Eindhoven\nEl vallenc David Silva de 17 anys marxa a jugar al juvenil del PSV Eindoven. Després de la seva tasca com a jugador de l’Escola Valls Futbol i una temporada al Reus Deportiu, el David provarà sort a terres holandeses.\nDesprés de gairebé tota la seva vida a l’Escola Valls Futbol, on va començar amb 5 anys, la temporada passada va passar a jugar al Reus. Josep Maria París, el seu representant, que coneixiael jugador i les seves qualitats va veure que Silva estava capacitat per fer un salt de qualitat i jugar en un equip important.\nEl PSV va donar la oportunitat perquè el David fes unes proves a Holanda. Va estar una setmana fent proves, després de Setmana Santa, i des del primer dia va cridar l’atenció del club holandès. Així, després de què el migcampista vallenc creés una molt bona sensació al PSV, mica en mica es va anar perfilant el seu fitxatge.\nD’aquesta manera, Silva jugarà a un nivell que fins ara no havia jugat, enfrontant-se amb equips de gran nivell, superiors al que havia jugat amb l’Escola de Valls Futbol i Reus Deportiu.\nL’Escola organitza un Gran Torneig per les Festes Decennals\nEls esports seran protagonistes destacats de les Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela de Valls. La Comissió d’Esports de les Decennals, amb la participació directa de les entitats esportives de la ciutat, han previst un ampli programa que inclou un total de 22 activitats durant la pràctica totalitat de les festes que se celebraran a Valls entre el 28 de gener i el 6 de febrer de 2011. El programa inclou un àmplia varietat de propostes populars pensades per a totes les franges d’edat i una gran diversitat de modalitats esportives. Per les Decennals, 13 esports s’hi donaran cita, des del rugby fins als escacs, passant pel bàsquet, el futbol, el patinatge, el ciclisme o la petanca, entre d’altres.\nL’Escola Valls Futbol organitza un Torneig Aleví, amb la presència del FC Barcelona, RCD Espanyol, CF Vilareal, UE Lleida i Girona CF.\nL’Aleví A campió de 1ª Divisió provincial i semifinalista al Campionat de Catalunya\nLa temporada 2010/11 es va acabar amb la consecució del Campionat de Lliga de 1ª Divisió per l’Aleví A, realitzant la millor temporada de la història per un equip d’aquesta categoria a l’Escola.\nL’equip va finalitzar el campionat amb 96 punts de 104 possibles, havent guanyat en 23 de les 26 jornades disputades.\nEl fet de guanyar la lliga va donar dret a l’equip a disputar el Campionat de Catalunya, on als quarts de final van derrotar a la Gramanet al Vilar. En semifinals es van haver de desplaçar a Barcelona per jugar al camp del Sant Gabriel, on ja no van poder fer res contra un rival molt superior.\nAixí doncs, l’Escola Valls Futbol va arribar a estar entre els 4 primers de Catalunya, només per darrera de Barça, Espanyol i Sant Gabriel, per primera vegada a la seva història.\nL’Escola tindrà Futbol Femení amb tres equips: 2ª Nacional, 2ª Catalana i Futbol 7\nL’Escola Valls Futbol ha fet un pas endavant en el futbol femení i ha passat a ser el màxim referent de tota la demarcació de Tarragona gràcies a l’acord que es va arribar al mes de juliol, entre el Gimnàstic de Tarragona i la nostra Escola.\nEl conveni entre els dos clubs –que es pot catalogar d’històric- va acordar que l’Escola Valls Futbol agafés la plaça de Nacional que el femení del Gimnàstic de Tarragona va refusar per temes econòmics. Amb aquest acord entre l’Escola i el Nàstic les dues entitats s’asseguraven la continuïtat de l’equip d’èlit del futbol femení, que a partir d’aquesta temporada s’està gestionant per part de la nostra entitat. D’aquesta manera, els grana i els de l’Alt Camp mantenim un equip femení d’elit a la Segona Divisió Nacional, una per sota de la màxima categoria estatal, la Primera Divisió.\nAquest acord entre les dues entitats es va signar per 4 anys.\nL’equip ara es diu Nàstic EVF (Escola Valls Futbol), però la gestió d’aquest equip s’ha traslladat a Valls, on l’equip s’entrena i disputa els seus partits. L’Escola Valls Futbol ha tingut l’avantatge de trobar-se l’equip pràcticament tot fet, i és que l’acord manté entre altres termes que el tècnic sigui Ivet Martínez, que ja va entrenar la passada temporada 2010-2011 l’equip a Superlliga, categoria que van perdre. A més, es manté el gran bloc de jugadores que van formar part del conjunt de Superlliga, en el qual hi ha jugadores de la comarca de l’Alt Camp a la plantilla com Mariona Moreno de Vilabella, Laura Navarro de Picamoixons o Marta Muriana de la Riba i segona capitana de l’equip. També es troba Marina Cañón, que ja va jugar a l’Escola Valls Futbol fa dues temporades. D’altra banda, l’equip ha fet incorporacions importants amb jugadores de nivell, com la Marta Liria “Lilo”, davantera que va militar al FC Barcelona de Superlliga les darreres tres temporades.\nAixí doncs, l’Escola té l’equip femení de més categoria de la demarcació de Tarragona. És per això que l’Escola Valls Futbol ha aprofitat aquesta oportunitat per encara apostar més pel futbol femení, cosa que ha fet els darrers anys. Així l’Escola, també té un equip de futbol-11 a 2a Catalana i un altre de Futbol 7, per tal de potenciar el futbol base.\nPresentació equips 2011/12\nEl 12 d’ocubre, com ja és tradicional, l’Escola va celebrar la Festa de Presentació de tots els equips de la nova temporada que acabem de començar.\nDurant el matí, es van portar a terme diverses activitats, com ara partits amistosos entre els equips de l’EVF (babies, prebenjamins, benjamins i fèmines)\nI també partits contra el FC Barcelona, on el nostres equips Benjami A i Aleví A, a banda de gaudir de l’experiència, van tenir una molt bona actuació.\nA continuació va tenir lloc la Desfilada de presentació, on els 450 jugadors/es dels 31 equips que aquesta temporada formen l’Escola, van ser anomenats per megafonia i ovacionats per la gran assistència de públic que va omplir la grada del Vilar.\nTot seguit va ser el moment dels parlaments, on el President de l’Escola, en Josep Mª Dalmau, es va adreçar a tots els presents. La Secretària General de l’Esport, la senyora Gemma Solé, també va tenir unes paraules.Per part de l’Ajuntament, la Regidora de Joventut Bàrbara Flores, el Regidor d’Esports Manel Odina i l’Alcalde Albert Batet, van ser presents a la Festa.\nPer part de la FCF hi van assistir el directiu Jaume Plassa i el Delegat Territorial Josep Vives.\nDurant tot el matí hi ha haver inflables i es portar a terme la venda del reportatge fotogràfic, venda de cromos àlbum Escola i venda de productes de merchandising.\nTots els jugadors/es van tenir un esmorzar de coca amb xocolata.\nL’Escola estrena nova pàgina web\nL’Escola Valls Futbol estrena nova pàgina web al principi de la nova temporada. Aquest nou portal, totalment diferent pel que fa al disseny de la pàgina anterior, destaca per la seva accesibiltat pel que fa a les dades de cada un dels 31 equips de l’Escola.\nEs tracta d’una pàgina molt més dinàmica i adaptada al temps actual, on es poden consultar totes les dades corresponents als equips i als seus respectius campionats (calendaris, horaris, resultats, classificacions, etc)\nLa web es basa en els cinc apartats més importants:\nCròniques: que ocupa la major part de la plana principal, on es poden llegir les cròniques dels partits disputats el cap de setmana.\nNoticies: on es poden conèixer les últimes novetats i fets que són de l’interés dels usuaris.\nActivitats: aqui es poden consultar totes aquelles activitats que es duen a terme a l’Escola, com ara la presentació, activitats nadalenques, sortides, dinars d’equip, etc\nComunicats: en aquest apartat es podran veure totes aquelles notificacions que l’Escola vulgui fer saber, com ara, celebracions d’Assamblees, reunions, venda de loteria de Nadal, etc.\nResultats: Taula amb els resultats dels 31 equips, els quals ja es podran conèixer des del mateix dia del partit i des d’on, mitjançant un enllaç, es podrà accedir a la crònica des del moment en que estigui disponible.\nPel que fa als continguts fixes, hi trobem, entre altres, la secció Projecte Esportiu, on s’explica, tota la informació corresponent a cada categoria.\nA la secció Equips, trobem la fotografia oficial de cada un dels 31 equips, amb els noms de tota la plantilla, sponsor, les seves cròniques, les dades de la FCF i el resultat de l’últim partit disputat.\nPer tant, des d’un mateix lloc es pot consultar tota la informació corresponent a un equip.\nA més, l’Escola disposa d’una pàgina de facebook, i un compte de Twitter, on també s’informa diàriament de tota la actualitat de l’EVF.


Trucs per fer un bon prou de Nadal | Gastronosfera\nTrucs per fer un bon prou de Nadal\nManel Bonafacia 14/12/2020\nS'acosta Nadal, època de reunions familiars i bons àpats, entre els quals per a molts ocupa un primer lloc una bon caldo o escudella; t'expliquem uns quants trucs perquè et quedi tan bo com espera tota la família.\nUn brou o escudella no és més que aigua en la qual hem fet bullir una sèrie de productes, en aquest cas, carns i verdures, perquè hi deixen el seu sabor. Per tant, el resultat dependrà tant de l'aigua que fem servir com, i sobretot, de la qualitat i quantitat dels ingredients i de seguir unes quantes pautes per treure el millor de tots aquests productes.\nA cada país tenen la seva manera de fer els brous, i a Espanya n'hi ha un munt, de caldos diferents, des del gallec a l'escudella catalana o el cocido madrileny. Però tots tenen una sèrie de característiques comunes que ens ajudaran a preparar el millor plat per aquest Nadal, que tant pot servir de primer plat de plat únic. Anem al gra.\nSobre l'aigua, poc a dir, podem fer servir aigua de l'aixeta si és bona, que vol dir amb poca calç i poc sabor a clor, però si no en tenim, més val fer servir aigua mineral per evitar gustos estranys en el nostre brou.\nPer donar profunditat i riquesa al nostre brou, han de ser abundants i variades: 1/2 col, 2 o 3 pastanagues, 1 nap, 1 xirivía, 2 porros, 1 branca d'api, 3 patates, 1 carbassó petit... També hi podem afegir 200 g de cigrons que posarem en remull el dia abans, amb aigua i una cullerada de sal o de bicarbonat.\nSi volem que el nostre brou sigui més transparent que el tradicional, més blanquinós, no hi posarem carbassó ni patates, que deixen anar midó i fan el brou més blanc.\nLa pasta més tradicional per aquestes dates són els galets de mida gran, que podem bullir sols o farcits de carn picada. Però és clar que si no ens agraden, podem fer servir galets més petits, o fideus, o la nostra pasta preferida.\nEn la cuina del dia a dia podem preparar brous més senzills, per exemple de pollastre, però per un d'especial per aquestes dates, el millor és utilitzar diverses carns, que ens donaran un sabor més intens i complex.\n- Aus: mitja gallina o una o dues carcasses de pollastre.\n- Porc: un peu (aporta molta gelatina) i un parell d'ossos de l'espinada (que seran més gustosos si han estat conservats en sal), però també hi podem posar una botifarra, un tros de cansalada del coll, un parell de costelles o careta (morro i orella). I un os de pernil, gairebé imprescindible.\n- Vedella: un parell d'ossos, un tros de culata i un braó o conill de la cuixa.\nTambé hi podem posar pit o garró de xai.\nSi tenim intenció preparar un plat més complert per servir en dues tongades, podem preparar també una pilota o farcir els galets, i per fer-ho necessitarem quatre o cinc-cents grams de carn picada (una barreja de vedella i porc).\nI si volem que tingui aquell gust especial de les escudelles tradicionals, hi hem de posar un tros de sagí, que és greix de porc que s'ha deixat fer ranci. No cal posar-n'hi gaire, perquè té un sabor fort, però dona al brou aquell toc que sovint no sabem d'on ve i que ens trasllada a la infantesa i a les escudelles de l'àvia.\nPreparar un brou ric i complex com el que volem gaudir per Nadal porta temps, i per tant, val la pena fer-ne força, encara que aquest any no puguem reunir gaire gent al voltant de la taula, per gaudir-ne diversos dies. Per tant, necessitarem una olla gran per coure les carns i les verdures o, i potser encara és millor, dues olles per coure separadament aquests dos grups d'ingredients. I per aquests ingredients farem servir 4 o 5 litres d'aigua.\nPer obtenir un brou més fi, els ossos i les carns més greixoses i salades les podem blanquejar primer, és a dir, les fiquem en una olla, les cobrim d'aigua freda i les posem al foc. Quan arrenqui el bull, deixarem al foc cinc minuts més perquè surin les impureses, les retirarem amb una escumadora i ho escorrerem, llençant el líquid.\nTornarem a posar totes les carns a l'olla, les cobrirem amb l'aigua i tornarem a posar al foc. Quan comenci a bullir, abaixarem el foc, taparem i deixarem coure un mínim d'una hora, i si pot ser, dues, traient amb una escumadora les impureses i el greix que vagi pujant a la superfície. També és l'hora de posar-hi els cigrons, si és possible dins d'una malla per poder-los recuperar sense problemes quan siguin cuits.\nPassat aquest temps, hi afegirem les verdures, excepte les patates i deixarem coure tres quarts d'hora més. Aleshores hi afegirem les patates, i la botifarra i la pilota, si n'hi posem. Deixem coure mitja hora més i ja podem apagar el foc. Traiem les verdures i les carns, les reservem, i colem el brou.\nPer preparar la pilota, salpebrarem les carns picades i les barrejarem bé amb un ou, un gra d'all, julivert picat i pinyons. Farem pilotes allargades d'uns 10 o 12 centímetres de llarg i les enfarinarem lleugerament abans de tirar-les a l'olla.\nSi preparem el brou en dues olles, en una hi posarem la carn amb la meitat o més de l'aigua i deixarem coure dues o tres hores, a foc suau, traient també de tant en tant les impureses i el greix que suren a la superfície.\nA l'altra olla hi posem les verdures, i a mesura que estiguin cuites anirem retirant les que volguem reservar per portar-les a la taula, bàsicament pastanagues, patates, col, nap i xirivía.\nEn tots dos casos, és millor fer la preparació d'un dia per l'altre, així podem deixar reposar el brou i quan es refredi a la nevera, tot el greix que no haguem eliminat amb l'escumadora pujarà a la superfície, se solidificarà i serà molt fàcil de retirar amb una cullera.\nSi hem preparat el brou el dia abans, una hora abans del dinar el traiem de la nevera, retirem el greix i les impureses de la superfície i preparem dues olles.\nSi volem farcir la pasta, és el moment: fem la mateixa barreja que per la pilota (carns picades salpebrades, all, julivert i pinyons), les posem en una mànega pastissera (o en una bossa de plàstic neta de la qual tallarem una punta) i farcim els galets abans de posar-los a coure.\nEn una més estreta i alta hi posem el brou que necessitem per servir i hi fem coure la pasta. En una olla més ampla, hi posem les carns i verdures que vulguem servir, les cobrim amb brou i la posarem a foc suau per escalfar-ho tot plegat.\nPortarem primer a la taula la sopera per omplir els plats davant dels comensals, i un cop acabat el brou, traurem dues safates amb les carns calentes i porcionades i els cigrons y les verdures regades amb un raget d'oli bo.\nEls estrellats germans Torres donen uns quants bons consells per preparar un bon brou de Nadal en aquest vídeo.\n'Cocidos', potatges, brous i escudelles: la cuina de sempre


Surten a licitació les obres per al reforç de les plantacions al Raval de la Mar\nL'Ajuntament de Vila-seca acaba de treure a licitació la contractació de les obres de reforç de les plantacions al Raval de la Mar, així com les obres de restauració dels talussos adjacents al pas inferior del carrer dels Prats (el vial paral·lel al Raval de la Mar). Aquestes obres, que es dura... Llegiu més\nObres i millores, Sala de premsa\nLa junta de govern adjudica diverses millores a instal·lacions esportives\nLa junta de govern local de l'Ajuntament de Vila-seca ha adjudicat recentment un paquet d'obres per a la millora de diversos equipaments esportius del municipi. La despesa total és de 72.658 euros i fa referència a millores a la pista de l'estadi municipal, a les piscines Vila-seca i al pavelló... Llegiu més\nEsports, Obres i millores, Sala de premsa\nEs millorarà el clavegueram i xarxa d'aigua dels carrers Bagà, Montseny, Segre i Salauris de Vila-seca\nL'Ajuntament de Vila-seca ha aprovat la memòria valorada per a les obres de renovació del clavegueram i de la xarxa d'aigua potable dels carrers de Salauris, de Bagà, del Segre i del Montseny.\nLes obres, que encara han de sortir a licitació, estan pressupostades en 111.005 euros, tindr... Llegiu més\nTito Figueras exposa a Vila-seca\nDes del passat divendres, la Sala d'exposicions de l'Ajuntament de Vila-seca acull l'exposició de pintures de l'artista tarragoní, Tito Figueras. Inaugurada pel mateix artista i per l'alcalde de Vila-seca, Josep Poblet, l'exposició es podrà visitar fins al proper 30 de desembre.\nL'expo... Llegiu més\nVila-seca expressa el seu condol pels dos policies morts en un atemptat terrorista a l'Ambaixada espanyola a l'Afganistan\nL'Ajuntament de Vila-seca s'ha sumat avui al dol per la mort de dos policies destinats a l'Ambaixada d'Espanya de Kabul, a l'Afganistan, a conseqüència d'un atemptat terrorista, fent un minut de silenci a les 12 del migdia a la porta principal de la Casa Consistorial. De fet, des d'ahir diumeng... Llegiu més\nTrobada dels veïns de Vila-seca que enguany compleixen els 60 anys\nEl passat divendres, la lleva de les vila-secanes i vila-secans que enguany compleixen 60 anys va organitzar la seva diada. Des de fa molts anys, al nostre municipi és tradició realitzar aquest tipus de trobades que serveixen per a reunir en una jornada festiva a veïns i veïnes del municipi que... Llegiu més\nRelacions Ciutadanes, Sala de premsa\nL'Oficina Local de Vila-seca ha tret la convocatòria de nous cursos de català per adults que s'iniciaran els propers dies 11 i 12 de gener de 2016. Els cursos són presencials de nivells inicial i bàsic; nivell intermedi i a distància de nivells elemental, intermedi i suficiència. A més, enguany... Llegiu més


La crisi deixa a l'atur el 90% dels expresos\nLAIA ESPÍN Barcelona. Actualitzada el 05/06/2011 00:00\n260x366 L'edifici del centre penitenciari de Figueres, que ha de ser substituït per una nova presó. / ROBIN TOWNSEND / EFE L'edifici del centre penitenciari de Figueres, que ha de ser substituït per una nova presó. / ROBIN TOWNSEND / EFE\nUn 90% dels exinterns de nacionalitat espanyola que havien trobat feina en sortir de la presó han passat a formar part de les llistes de l'atur, segons una recerca feta pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada de la Generalitat de Catalunya.\nLa recerca, realitzada a partir de l'expedient de la Seguretat Social de 3.225 excarcerats de les presons catalanes entre el 2004 i el 2007, també conclou que en un 43% dels casos d'interns que havien treballat durant el compliment de la condemna van aconseguir un contracte laboral. Ara, però, només el mantenen un 9,7% dels exreclusos.\nL'estudi arriba a la conclusió que els homes troben feina més sovint que les dones -elles, segons l'estudi, tenen més accés a feines submergides- i que és més freqüent entre els joves. Els estudis també són un element fonamental per trobar un lloc de treball com també ho és no tenir una carrera delictiva. La recerca constata que els exinterns tenen majoritàriament contractes temporals i de feines poc qualificades. Bàsicament, aconsegueixen feines en els sectors de la construcció, l'hostaleria, la neteja i els serveis personals.


Oriol Puig: de gener 2008\nDe la indignació al silenci\nEls últims mesos de cada any estan marcats per la presentació dels pressupostos de les diferents administracions públiques. Són documents de vital importància, perquè marquen les prioritats d’inversió i les xifres concretes que es destinaran a cada projecte. Per les seves magnituds, els pressupostos més importants són els de l’Estat i el de la Generalitat. En ambdós casos, s’inclouen partides d’inversió per a les comarques gironines que ronden els 420 milions d’euros, en el cas de l’Estat, i els 370 milions d’euros en el cas de la Generalitat.\nEn un moment en què el dèficit d’inversions en infraestructures de l’Estat a Catalunya és més que evident, la presentació dels pressupostos de l’Estat va ser mirada amb lupa i va generar un allau de reaccions. A Girona, les dues patronals i la Cambra de Comerç van mostrar la seva preocupació, fins i tot indignació, per la insuficient previsió d’inversió.\nEn canvi, quan es van presentar els pressupostos de la Generalitat, cap agent social –ni organitzacions empresarials ni sindicals– n’ha fet una lectura en clau gironina. Només tenim la valoració dels partits del govern –positiva– i de l’oposició –clarament negativa–. Amb una classe política viciada pel control que exerceixen els partits, cal que les organitzacions civils facin un pas endavant i es converteixin en un referent per als empresaris i treballadors als qui representen. Com a ciutadà reclamo que m’expliquin perquè les comarques gironines reben una inversió inferior al seu pes econòmic i poblacional en el conjunt de Catalunya.\nEtiquetes de comentaris: economia gironina, política


Hotel Villa Elisabetta Galatina Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nContrada Latronica, Galatina, Galatina, Itàlia, 73013 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Galatina, Hotel Villa Elisabetta és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Galatina. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Villa Elisabetta sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, pistes de tennis, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Villa Elisabetta.\nTots els tipus de viatgers (60) Parelles (32) Viatgers en solitari (13) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (3) Grups (5)


En la mort de Robert Creeley\n13 abril 2021 00:51\nAcaba de morir el poeta i escriptor nord-americà Robert Creeley (Arlington, Massachussets, 1926-Odessa, Texas, 2005). Tenia 78 anys i patia una malaltia pulmonar. Creeley, representant nord-àmericà de la postguerra, formà part de grups influents, amb Ezra Pound i Williams Carlos Williams, o també amb representants de la Beat Generation i de l'apassionant món de Black Mountain o dels Language Poets. La Universitat de Califòrnia li publicà la poesia i els seus complets. Durant la seva estada a Mallorca publicà poemes i contes, recollits en el volum Escrit a Mallorca: poemes i relats (2002), però sobretot és important la seva primera novel·la The Island (1962), traduïda al català per Dolors Udina i publicada arran de la seva darrera estada a Palma: L'illa (Di7, Binissalem, 1998). The Island, que altres vegades veig citada com For love narra la ruptura d'un primer matrimoni, que tingué com a escenari la Mallorca de 1952. Concretament, Banyalbufar, on va viure fins el març de 1954, i Palma. Durant aquesta etapa escriu la novel·la i cal afegir que, entre 1954 i 1957, varen sortir algunes publicacions de Robert Creeley i altres autors nord-americans amb peu d'impremta de la Mossèn Alcover, de Lluís Ripol. Fou també aquest impressor, que componia a mà i desconeixia l'anglès, el responsable dels set números de The Black Mountain, que s'iniciaren quan Creeley acabava de deixar Mallorca per anar a ensenyar a la universitat experimental nord-americana, l'apassionant Black Mountain, aleshores governada pel rector Charles Olson. El número set de la revista, dirigida per Creeley, segons conta Kevin Power, mostrava un material increïble per a la Mallorca de 1957: poemes de Walen, Ginsberg, extractes de Naked Lunch de William Burroughs i de Last Exit Brooklin de Selby, a més d'una crítica negativa de How, el cèlebre Udode Ginsberg. Tot això, podrà semblar mentida, però s'imprimia en una impremta de Palma i es venia per tot el món al preu de dos dòlars. Madame Dormand em recorda que, tot i la trobada que es féu, el 1998, dels escriptors veterans deBlack Mountain, en el Centre Cultural «Sa Nostra» de Palma, en sabem ben poc, tots plegats, d'aquest assumpte.\n-Normal, madame, normal. Certament, a Mallorca han sortit en català dos llibres de Robert Creeley, poeta d'importància innegable dins el món anglosaxó, novel·lista valuós de la Beat Generation, teòric deBlack Mountain college, però el que no sabrem mai és si qualcú els ha llegit.\n-Qualcú els haurà llegit, senyor. Pensi que ja en el número 38 de la revista Poesía, publicada a Madrid pel Ministerio de Cultura, el 1992, apareixia un treball exhaustiu sobre eBlack Mountain, amb atenció especial per a Creeley.\n-Me'n record, madame. El número és especialment important perquè inclou la versió bilingüe d'Un copu de dés jamais n'abolira le hasard, de Mallarmé, amb un important epíleg de Valéry.\n-I també un interessant treball sobre Arthur Cravan, l'escriptor que feia boxa. I la important composició de Creeley «Conec un home»: «Com vaig dir al meu amic, donat que sempre parlo, John, vaig dir, i aquest no era el seu nom, l'obscuritat ens envolta, què hi podem fer, o, és més, hauríem, per què no, de comprar un maleït cotxe gran. Condueix, va dir ell, per Jesucrist, i mira per on vas».\n-Era genial, amb aquest estil sincopat que assimilava de la música de jazz.


“Caminar Barcelona” visita de nou el Parc – Benvinguts al Parc Natural Collserola\n“Caminar Barcelona” visita de nou el Parc\nEn el marc del curs “Caminar Barcelona” una cinquantena d’alumnes de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) varen visitar Collserola amb l’objectiu de conèixer algunes de les intervencions que estructuren el Parc i el fan més accessible.\nUn any més, i ja en van sis, una cinquantena d’alumnes de l’ETSAB han visitat el Parc de Collserola amb l’objectiu de conèixer de prop algunes de les actuacions de restauració paisatgística i d’adequació per a la mobilitat reduïda realitzades al Parc. La visita s’emmarca en l’assignatura “Caminar Barcelona”, del Departament d’Urbanisme i ordenació del Territori de l’ETSAB, que pretén oferir una visió de la ciutat de Barcelona a través de recorreguts guiats per diferents convidats.\nL’itinerari, guiat per Josep Mascaró, cap de Servei de Projectes i Obres del Consorci, va incidir en dues actuacions. La primera, l’itinerari dissenyat per a invidents i usuaris amb mobilitat reduïda dels voltants del Centre d’Informació. Aquest recorregut forma part del projecte d’accessibilitat universal del Parc de Collserola que té com a objectiu millorar les oportunitats d’accés al medi natural a les persones amb discapacitat. La segona actuació que han visitat ha estat la de l’àmbit del Pantà de Vallvidrera. El recorregut realitzat començava a la parada de FGC del Baixador de Vallvidrera i anava fins al nucli de Vallvidrera tot passant pel pantà i el torrent i la font de l’Espinagosa.\nL’experiència docent de “Caminar Barcelona” ha resultat tant atractiva que s’ha exportat a altres universitats, com ara les de Roma, Lisboa, Medellín o Montevideo. Ha guanyat els premis Jaume Vicens Vives 2011 i el premi UPC 2011 a la qualitat a la docència universitària.\nBloc del curs: https://caminarbcn11-12t.blogspot.com.es/\nWeb del Parc: www.parcnaturalcollserola.cat\nCPNSC, 23 d’octubre de 2012


la globalització de la fe - Diari de Girona\nla globalització de la fe\nàngel caldas i bosch 07.11.2016 | 07:20\n«La identitat de la\npersona, la consciència\ni la llibertat, el jo espiritual -l'ànima-és la gran promesa de Jesucrist»\nRes és tan personal com la fe. Com l'amor. Tot arrenca del més profund de la llibertat. Dimarts passat celebràvem Tots Sants. No hi ha cap festa tan universal. Cap mostra d'interès per la globalització de la història humana amb més amplitud. La bondat sense límit de segles ni de calendari.\nL'endemà era el dia dels Difunts. De tots. També és un fet globalitzador, però ambdós no fan referència a l'aniquilació de la mort. L'Església és com un iceberg: la part submergida forma part d'allò que ella mateixa anomena la «comunió», la unitat indescriptible d'una relació que arranca de la creació, participa en la Resurrecció de Crist i té un destí sense rellotge, fora del temps. Si els indis tenen dret a venerar les vaques que interrompen el trànsit, el que ha vençut la mort té dret a fer-nos, per dir-ho així , un ADN nou i un destí com el seu, etern.\nNo és un caprici. La vida eterna és una veritat revelada. El que passa és que la crisi de fe que envaeix la cultura actual no té resposta pel futur definitiu. És un tema que, amb dificultat, s'estudia a Filosofia. Quan mor una persona, la gent sol girar-se vers la seva vida. Evidentment, és normal. L'afecte necessita manifestar-se. Però la llibertat religiosa descansa més en el que Déu ha fet per l'home que no el que l'home ha fet per Déu. «El Senyor és el meu pastor, no em manca res», diu el Salm 22. La identitat de la persona, la consciència i la llibertat, el jo espiritual, -l'ànima- és la gran promesa de Jesucrist.\nEl cel és l'instant etern de la plenitud en Déu i amb Déu. L'infern és, fonamentalment, l'absència de Déu. La vida no s'acaba en el Tanatori. «Crec en la resurrecció de la carn i la vida perdurable». A més de les castanyades de Fires.