EN EL MEU LLOC: En un país uniformador\nEn un país uniformador\nAixò era una vegada en un país uniformat, en una de les seues zones perifèriques, un xiquet que va vindre al món i que ben aviat -com tots- va començar a aprendre paraules amb les que anomenava allò més pròxim i que li servien per iniciar-se amb les primeres frases. Així, deia: pare, mare, ulls, nas, mans, peus, taula, menjar... amb tota normalitat. El xiquet es va fer una mica més gran i va haver d'entrar a l'escola, lloc necessari per al seu futur com a persona, però l'escola estava dirigida per les autoritats del país uniformador i, per tant, era uniformadora, i tenia per missió impedir que cap diferència alterara la uniformitat pàtria.\nAmb cara d'estranyesa, el xiquet va veure com, de sobte, tot allò que coneixia tenia altres noms. Calia aprendre'ls per poder referir-se a totes les coses que ja havia aprés abans. Ara hauria d'usar mots diferents per dir les mateixes coses: padre, madre, ojos, nariz, pies, mesa, comida... amb la qual cosa va pensar que allò que havia estat aprenent era com un argot per anar per casa, com la roba informal que hi usava, però que quan arribava diumenge s'havia de vestir més formalment. A l'escola així li ho feien saber i també li insistien en el fet de tenir la gran sort d'haver nascut a aquest país on temps enrere no s'amagava mai el sol de tan gran com era, i que constituia la reserva espiritual del món occidental, i que tot plegat, era una unitat de destí en eixe món mundial. Per això havia d'usar eixe altre llenguatge que agermanava a no sé quants milions de persones arreu del món i que era també la llengua que uniformava tothom\nEl xiquet va aprendre aquestes coses per inèrcia, sense parar-se a pensar-hi, doncs encara era massa menut. Ho acceptava i prou. El mateix li passava quan entrava a l'església, uniformadora també de consciències i creences i que anava agarradeta de la mà amb les polítiques d'eixe país, reserva espiritual d'occident i del món, que per això havien guanyat a les forces del mal uns quants anys abans. D'aquesta manera aprenia coses i misteris de la religió, entre altres, com que Déu eren tres persones en una sola: un home amb melenes blanques i bastant major, un altre de més jove, amb cabells llargs, però rossos, amb una creu a la mà, i un colom amb les ales desplegades, que igual haguera pogut ser un ànec, per què no?. Açò de la Trinitat els agradava als uniformadors per allò de la triada d'Una, Grande y Libre. També, en algunes ocasions, el "Padre Eterno", que així era anomenat l'home major, estava representat per un ull gegant que pareixia anava observant i anotant totes les accions dolentes dels humans. Aprenia, també, moltes més coses, totes misteris sense cap explicació, i quan resaven, sempre ho feien en la llengua que deien era important, perquè semblava ser l'únic llenguatge amb el que s'hi podia entendre amb Déu i amb sa mare, que en la llengua uniformada es deia "Virgen", sense saber ni gens ni mica què significava eixa paraula.\nPerò, tornem a l'argot que parlava el xiquet. El fet d'abandonar la seua llengua i adoptar la uniformada si que era important i tenia futur. Ell mateix podia observar com els grans que sabien llegir i escriure sempre ho feien usant l'altra, la del país uniformador, mai la pròpia. Per tant, tots ells parlaven una llengua que no sabien escriure i escrivien en una llengua que no sabien parlar. Per això mateix, va arribar a pensar que la seua, la que havia aprés a casa, al carrer, de boca de pares, familiars i amics, la mateixa que havien usat els pares dels pares, i els pares dels pares dels pares, i així successivament fins a remuntar-se als origens d'aquest territori diferent que formava part del país que volien uniformat, no tenia llibres ni res que poguera ser llegit, és a dir, que era una llengua per anar al camp, dir paraules malsonants, i poca cosa més. Tot açò, clar, no ho pensava, perquè ja hem dit que era massa menut; tan sols ho assumia de forma natural.\nEl temps passava i passava en eixa espècie de nirvana mental respecte a la llengua dels seus, fins que transcorreguts alguns anys va descobrir, per pura casualitat, un llibre que era escrit en la seua llengua. Era una gramàtica que, com totes les gramàtiques, dictava les normes per usar la llengua correctament. Devia de ser un llibre escapat a la foguera a la que tan aficionats eren els uniformadors d'idees i creences, i que s'havien passat anys i panys cremant llibres i persones. Ara, no ho feien així; tanmateix usaven altres mètodes més sibil.lins, però que també resultaven\nAixò li va produir un gran impacte emotiu respecte a la identitat del seu poble, posant en qüestió la tan repetida uniformitat i pensant si era quelcom diferent i calia, doncs, reclamar el que els pertocava. Aquesta troballa va estar com obrir els ulls a un sentiment pel que lluitar, com una reivindicació d'allò que els era propi, com un saber-se diferent a la uniformitat pretesa. Calia tenir ben present que allò transmès pel seus pares i pels pares dels seus pares i pels pares dels pares dels seus pares, fins remuntar-se als orígens, devia ser conservat, millorat i usat amb dignitat i valentia davant la pressió que s´hi feia des del poder central per fer-ho desaparèixer.\nAra, passats molts anys, i sent les coses d'un altra manera, i tot i estar la seua llengua a l'escola i als organismes oficials, s'adona amb tristesa que molta gent ha anat caient en les xarxes uniformmades i han anat abandonant l'herència cultural transmesa de pares a fills representada per la llengua del poble. Veu, també, com força gent té a menys usar-la i se n'avergonyeix i se'n passa a l'altra, que -pensen- és com anar amb jaqueta i corbata per la vida, o com tindre pedigree, com els gossets. Observa com el territori d'ús va minvant i reduint-se, i com, de manera inexorable, va contaminat-se el lèxic fins a ser quasi irrecognoscible. I el més trist de tot, com les autoritats locals la menyspreen, l'arraconen i la fan servir de forma dolenta en temps i en forma.\nAixò no obstant, encara hi pot veure que existeix gent que pensa com ell, que l'estimen, que la usen i que la defensen per damunt de tot i de tots els que la maltracten i la persegueixen, des de dins i des de fora, que això és en realitat llur intenció perquè el país reste uniformat. Sembla que nous aires uniformadors bufen des de Ponent i amenacen tornar a un passat de consignes, trist i descolorit que creiem -ingenus de nosaltres- ja superat.\nQualsevol paregut amb la realitat, no és pura coincidència, és real.\nPublicat per Carles Tomàs a 9:26\nUn pont de dos pilars


Fettuccine amb xampinyons | La pasta per als catalans\nUn blog reivindicatiu Fettuccine amb xampinyons\nFettuccine amb xampinyons\nAntonella 17 setembre, 2012 Fettuccine, Gemelli, Gnocchetti sardi, Mezze maniche, Salses, Vegetals, Vegetarianes 8 Comments\nPrimer de tot gràcies, gràcies i gràcies a tots per els vostres vots per els Premis Blocs Catalunya 2012. El bloc és finalista!! Encara gràcies.\nI ara anem per feina. Oficialment avui per mi s’acaba l’estiu, a veure si tornen els ritmes normals i si puc anar penjant receptes amb més freqüència que en tinc moltíssimes al cap.\nEl dijous passat a la parada de fruita del mercat tenien aquests xampinyons molt macos. Al mini-hort encara queden herbes i cirerols i, així que he muntat aquest platet.\nHeu de saber que ha Itàlia hi ha una pasta que es diu alla boscaiola. Boscaiola ve de bosco, bosc, i simplement vol dir que la salsa porta bolets. Ni ha que porten olives negres, que porten nata, xampinyons o ceps, amb tomàquets o sense, amb passata o amb tomàquets frescos. Totes son boscaiola. I aquesta podria ser una versió.\n160 gr. de fettuccine que son unes tallerines més amples i sense ou (o pasta curta i petita, com macarrons o tubetti)\nTrinxeu la ceba i talleu els cirerols i els xampinyons a trossets.\nPoseu la ceba a sofregir en una olla ampla amb l’oli i el bitxo.\nQuan s’hagi tornat transparent, afegiu-hi els tomàquets.\nCoeu-los per 5 minuts sense tapa i afegiu-hi els xampinyons.\nTapeu i deixeu coure per 5 minuts més, que els bolets treguin la seva aigua. Destapeu, afegiu-hi l’alfàbrega i el julivert trencats amb les mans, ajusteu de sal i deixeu coure fins quan l’aigua dels bolets hagi evaporat. Que no evapori del tot. 3-4 minuts, no més. Apagueu el foc i tapeu.\nCoeu la pasta. Un parell de minuts abans que estigui feta torneu a engegar el foc a la paella.\nEscorreu-la i aboqueu-la a la paella. Remeneu per un minut i emplateu.\n17 setembre, 2012 at 18:21\nmmmm, un platet cibernétic??????\nFelicitats per el Gastroblog!\n18 setembre, 2012 at 6:24\nEnhorabona per quedar finalista!! a mi la pasta amb xampinyons m’encanta i aquesa que ens presentes és una bona opció!!\n13 octubre, 2012 at 18:04\nmolt interesant , ho vaig descubrir el diumenge al espai internet de tv3 . ho he recomanat als meus amics.\n13 octubre, 2012 at 19:14\n31 agost, 2013 at 16:35\nHola, jo soc una catalana vivint a Argentina. No sé si hi has estat mai però, sobretot, a Buenos Aires es creuen que són els millors en fer pasta del món (i pizza i gelat i carn, bé els porteños es pensen que son els millors en tot jajaja).\nEn quant a pasta fan, generalment, 3 salses: tomàquet, salsa blanca i al pesto…amb lo versàtil que és la pasta!\nJo a casa nostra he inculcat la “pasta al resto” és a dir, amb el que sigui que ja tenim jejeje.\nAvui que hi ha a casa un amic, he entrat directament al teu blog per buscar una recepta diferent però no el tiri enrera així que faré aquesta! pq no et pots arribar a imaginar la cara que posen quan veuen pasta+peix…en fi…ja et contaré jeje\n31 agost, 2013 at 21:58\nHola Ares, ja coneixia el teu bloc 🙂\nNo hi he estat mai a Argentina, però em sona això que dius dels argentins 🙂 ja em diràs que en pensen d’aquest plat… Molts records!\n20 juliol, 2014 at 8:58\nun cop probada la resepta sols queda felicitar-vos\n21 juliol, 2014 at 15:42\nalbergínies anxoves beixamel bolets bonítol botifarra bròquil calamar cansalada viada amb pebre carbassa carbassons carn carxofes ceba ceps cloïsses coliflor crema de llet espàrrecs flors de carbassó gambes gorgonzola llimona mató mozzarella musclos olives ous parmesà pastanaga patata pebrots pernil pinyons pèsols ricotta safrà salmó fumat salsitxa sciuésciué sobrassada sípia tonyina tàperes xampinyons


Vot nul, blanc i abstenci�. Saps com a afecta aix� a les eleccions de nostre municipi? Millor vota per una opci� segura, vota NMC! - Nou Moviment Ciutad� per Cambrils\nVot nul, blanc i abstenci�. Saps com a afecta aix� a les eleccions de nostre municipi? Millor vota per una opci� segura, vota NMC! Afegida el 15/05/2015\nLes eleccions municipals de Cambrils estan properes, el moment en el que els ciutadans exerciran el seu dret a vot en el col·legi electoral es troba molt a la prop, però que passa si no estàs d'acord amb la ideologia de cap dels partits que es presenten? Per a això tens tres opcions, Votar en blanc, votar nul o simplement no anar a votar, però, coneixes les conseqüències d'aquests actes?\nPer començar, cal conèixer la fórmula d’Hont que marca les pauta en la ja desfasada llei electoral a Espanya, la qual no fa falta remarcar que incentiva clarament el bipartidisme, aquesta llei que agafa el nom del seu autor, Victor d’Hondt és un sistema matemàtic que reparteix els càrrecs d'acord als resultat d'una elecció, ordenant de major a menor els vots obtinguts pels partits que hagin aconseguit més del 3% dels vots, després se segueix una fórmula matemàtica que divideix entre 1 el nombre d'escons de cada circumscripció territorial per assignar els escons de forma proporcional als vots.\nPer posar un exemple, han votat 1.000 cambrilencs a diferents candidatures, 200 d'ells en blanc i 50 han votat nul, doncs tenint en compte la llei d’Hont només els vots a candidatures, un partit necessitaria 30 vots (3%) per aconseguir un escó, mentre que en tenir en compte els vots en blanc, el 3% de 1200 són 36 vots per aconseguir l'escó.\nAra explicarem una mica el que ens interessa del tema, el vot Nul, Blanc o l'abstenció.\nEl vot nul o vot “disbauxat” és la majoria de les vegades voluntari, i es produeix quan dins del sobre hi ha algun objecte o símbol de més, per exemple, quan el sobre conté una papereta de dues candidatures diferents o simplement hi ha una altra cosa que no hauria d'estar aquí.\nAquests vots es consideren com a “vot emès no vàlid” i no comptabilitzen en el repartiment d'escons, per la qual cosa ni perjudiquen ni beneficien a ningú.\nEl vot en blanc, es dóna quan un ciutadà no ha introduït cap papereta en el sobre però si ha exercit el seu dret a vot, aquest tipus de vot es considera vàlid i per tant es suma als vots obtinguts per les diferents candidatures a l'hora de fer el repartiment d'escons, per la qual cosa incloure vots en blanc fa que una candidatura minoritària necessiti més vots per aconseguir un escó.\nPer això aquest tipus de vot desfavoreix als partits petits i els perjudica, si per alguna raó no estàs d'acord amb el sistema o amb les candidatures electorals però vols exercir el teu dret a vot, la millor opció passa pel vot Nul.\nI l'abstenció?, això és simplement no anar a votar, i per lògica no exercir el teu dret a vot, amb el que ni summes ni afectes als resultats, ja que no participes de forma activa en el procés democràtic de la teva localitat.\nPerò si realment vols ser part del canvi, un canvi valent, amb possibilitats reals i amb fonaments basats en el creixement de la ciutat i els seus ciutadans, el 24 de maig, vota Oliver Klein, vota NMC, amb il·lusió, tot per Cambrils.


Determinats a guanyar\nDesprés d'aconseguir la primera victòria contra el Banyoles fent gala d'un molt bon joc, el proper objectiu ineludible és endur-se el primers tres punts a domicili. El rival sembla, a priori, propici per aconseguir-ho, però en una lliga tan igualada aventurar-se a fer pronòstics pot resultar del tot contraproduent.\nEl Castellar és el cuer del grup. Amb quatre partits disputats, els de Juan Antonio Roldán encara no han aconseguit sumar. Precisament per això és de preveure que els vallesans sortiran a per totes davant la seva afició, a qui voldran obsequiar amb una victòria, després d'ensopegar diumenge passat contra la Montañesa (0-1). Com a revulsiu, comptaran amb el retorn del seu home gol, Jairo, que ja ha complert els dos partits de sanció.\nPer la seva banda, el Vic recupera Robert Busquets i podrà comptar també amb el concurs de Sergi Suárez, Joel Rama i Arnau Soria, absents el dia del Banyoles. Els místers aposten per la continuïtat del joc desplegat a Llagostera i al Municipal per fer-se amb els tres punts i continuar en línia ascendent.


Propostes turístiques, Ruta senderisme, Actiu-Natura\nL'agència Ports Experience, ubicada a la reserva de la biosfera de les Terres de l'Ebre, ofereix una experiència completa de connexió amb la natura coneguda com a "banys de bosc". El servei vol reforçar el sistema immunitari del visitant amb el silenci natural i les partícules volàtils de les diferents espècies de flora, que tenen, alhora, efectes fisiològics, psicològics i emocionals.\nUna experiència idònia per escapar-se de l'estrès de la ciutat, recomanada per combatre el cansament i l'estrès, la fatiga mental, la depressió, l'ansietat, la irritabilitat, les migranyes i l'insomni.\nEls banys de bosc es fan servir per connectar i reflexionar, però alhora pretenen conscienciar sobre la necessitat de protegir els boscos madurs i els seus ecosistemes. Compromesos amb l'ecoturisme i el turisme responsable, Ports Experience aposta pel valor del territori, la seva gent, la seva cultura i el respecte pel medi ambient.\nLa proposta pot ser de mig dia o d'un cap de setmana complet, aquesta última opció amb allotjament i mitja pensió incloses.\nEntitat organitzadora: Ports Experience\nHoraris: Consulteu dates de sortida al web.\nEs troba adherit a: Ecoturisme\nAdreça:Carrer Rosselló, 26\nMóbil:699 371 931\nAdreça: Carrer Rosselló, 26


Almassora en Blanc i Negre » Aigua de beure\nAlmassora té aigua correnta, el que coneixem com la xarxa de les aigües potables, des de l’any 1929 . Però, abans, l’única aigua correnta era l’aigua de les séquies i… la de ploguda. La primera s’aprofità per a beure i altres quefers, puix estava a l’abast del poble molts més temps ; encara que sotmesa al règim irregular del Millars que deixava tothom sense aigua quan més falta els en feia. També, després de les grans o xicotetes riuades, l’aigua baixava roja, i per això, no apta per al consum humà.\nPer altra part, les cisternes i pous foren construccions molt apreciades perquè incrementaren la disponibilitat i qualitat de l’aigua des de l’antigor.\nLa séquia Major i la dels Molins, sobretot la primera, abastien les gerres de les cases de tot el poble, d’on bevien persones i animals casolans.\nLa séquia Major tenia cinc omplidors o espais descoberts , que després de baixar per unes escaletes de pedra, de tres o quatre graons, s’omplien cànters i poals. Omplidors, n’hi havien al carrer sant LLuis; al de l’Aigua, on hi posaren una llumeta per veure’s de nit; a casa la Calderona, cantonera Ravalet de la llenya; un altre a la sucreria del Raval, d’Amunt - la Balma, ample, formava una mena de coveta amb la seua reixa i tot; l’últim omplidor es trobava al costat de casa Agramunt a la Picaora, cantoner carrer Major.\nDe vegades l’aigua de la séquia Major no baixava en les condicions que calia perque l’embrutaven els de més amunt, és per això que hom anava a omplir cànters, travessant horts, a la séquia dels Molins.\nUna Fileta eixia de la séquia Major, enfront dels llavadors, que hi havia al costat de 1′actual Escorxador Municipal, a l’Estret, i on uns metres més avall, abeurava el bestiar. Tot seguit , vorejant la Casota d’Alegret i la ferreria de Mas, dues construccions que ocupen ara la placa i 1′escola, corria Darremur avall fins el carrer Sant Joan. Ací es ficava la última parà. La Fileta estava vorejada , al marge de cap a la Vila, per pedres planes i roges, sobre les quals, dones agenollades rentaven la roba; i pel marge sur, arbres ombrosos.\nPassant el carrer dels Dolors, la Fileta es convertia en una mena d’escorrent. Les dones matinejaven per a triar el millor tros de paret del Darremur i lligar les seues cordes a les argolles, i així poder estendre la bugada als llocs predilectes. Un dels indrets més estimats per els xiquets, fou el tros de murà des del carrer sant Cristòfol fins el carrer sant Roc. Es jugava damunt una mena de cadiretes, clotets o foguerets de pedra.\nUna altra fileta neixia en la coveta del Raval, que anava soterrada pel carrer d’Amunt i servia per omplir les cisternes de les cases a l’hivern, el temps millor per omplir-les, quan l’aigua raja mes neta. Les cases mes benestants tenien aigua de cisterna, correnta, amb aixetes i tot, pero eren les menys. Al carrer la Balma també n’hi havien, de cisternes, L’aiguader traginava aigua de la sequia a les cases que sol.licitaven el seu treball. Una aca i un carro sense baranes amb divuit o vint-i-un forats per a uns altres tants cànters eren prou per a fer el servei, que, una vegada l’aigua transvassada a les gerres de la casa, es pagaven quatre perras o un quinzet.\nEls Calaínos, el sinyo Tonet, els dos germans Rogeros, i el pare i tres fills dels Cebetes, son noms de famílies d’aiguaders.\nEls pous constituien l’altre mitjà per a recollir aigua. La seua construcció era cara i poques families podien permetre’s el luxe de tenir-ne un. Calia picar la roca dura amb bons pics més de 35 metres per a traure aigua la gana.\nDe pou públic només estava el del Raval, enfront, justet, de la segona casa, contant de la farmacia Calduch cap a Castelló. Era rodó , de pedra i amb una tapa que en alçar-la s’enganxava a l’arc de ferro que sostenia la corriola. Tapa que moltes vegades es deixaven oberta. Les mides del pou serien com d’un metre i mig d’alçada per un altre de diàmetre, amb dues piques orientadas nord-sud, encara que la de baix quedava inutilitzada quan s’obria la tapadora.\nLa corda de poar acabava per cada punta amb un metre de cadena i un poal. Els poals plens s’abocaven a la pica, eixint l’aigua per un bequelló cap els cànters.\nEnfront d’aquest pou s’inaugurà la primera parada d’autobusos de la línia Castelló-Almassora-Borriana en Desembre de 1927.\nEl Pou del Raval fou abandonat, i roblit amb les runes de les cases sobre les quals .s’alçà el Sindicat de Sant Josep, abans de ficar les aigües potables.\nAl pou de la Tomaquera cantoner Sant LLuis-L’Alcora, (on visqueren els germans Pitillos: la cantant, el guitarrista i el pilotari) es treia l’aigua amb un torn.El pou de la Martirio també al mateix carrer S.LLuis.Més amunt, al cantó Verge de Gracia -Caritat, es trobava el pou del panyet de Manina, la pica encara hi es pot veure.N’hi havia un altre a una casa de les Eres de Caifàs.\nEl de la taverna de la Coleta al carrer del Roser que tenia porta falsa al de les Ànimes. El de la Masa a l’encreuat Trinitat-S,Ramón.El de la Surra o Boixa, el de Nelo Árenos, el de Palmito, al carrer sant Marc. El pou de Caragolet al carrer la Balma. El de Pesudo al carrer Major-c. Tremedal, amb un servei molt restringit. Un altre pou al Bassal. Un més, a la plaça Major. Un altre pou al c. del Carme als horts del Darremur. El del sinyo Manauel de Nássio, anomenat també el de les Poeres, al carrer Sant Francesc, on et donaven l’aigua acabadeta de poar. Era el que tenia fama de fer la millor aigua del poble. El pou de la Cabella, on ara está el Banc de València.Tres o quatre magatzems de taronges localitzats a l’Estacioneta de la Panderola també tenien el seu pou. En general totes les tavernes, moltes ja nomenades, en tenien, de pous. L’aigua dels pous es gastava, exclusivament, per a beure i era molt apreciada a l’estiu per la seua frescor. N’hi havia que comprar-la. El pouer et donava cinc llandetes a canvi d’una perra que li pagaves per a poder omplir cinc cánters quan vullgueres. Altres propietaris et cobraven a mesos per en dur-te l’aigua acordada.\nAl costat dels pous nomenats , i d’altres que ignorem , proliferaven , com abocadors dels safareigs familiars els pous cegos. Les bactèries d’aquests contaminaven amb molta freqüència les capes freàtiques, creant molts més problemes sanitaris que les aigües de la séquia Major. Fruit d’aquesta contaminació, ens explicava el metge Castell, foren les febres tifoidees que junt el tracoma tingueren caràcter endèmic en Almassora fins que portaren l’aigua, que deiem, potable. El tifus es deixava sentir a la primavera, pero sobretot a l’estiu. Els pobles veíns ens coneixien per “janets i lleganyosos”. Les lleganyes les produia el tracoma que proliferava ací, donada la carencia de neteja corporal. Per a combatre’l es creà un dispensari antitracomatós regentat per Garí, metge-oculista.\nAquesta informació que procedeix de conversacions mantingudes amb gent que visqueren l’época fou recollida l’any 1985. L’article fou publicat pel butlletí cultural la Vila-roja d’Almassora l’any 1989. El dibuix és de Joan Edo.


Mikel Urmeneta Otsoa Errarteko - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMikel Urmeneta Otsoa Errarteko\nMikel Urmeneta Otsoa Errarteko (Pamplona, 25 de desembre de 1963) és un dibuixant i empresari basc. És conegut haver estat fundador i director creatiu de la Fàbrica de Dibuixos Kukuxumusu. És fill d'en Miguel Javier Urmeneta Ajarnaute, que va ser alcalde de Pamplona durant el franquisme. El 1989, després d'un viatge a Austràlia, va crear la marca de samarretes Kukuxumusu juntament amb els seus amics Gonzalo Domínguez de Bidaurreta i Koldo Aiestaran.\n25 desembre 1963 (55 anys)\nDibuixant i empresari\nA Kukuxumusu ha desenvolupat bona part del seu treball com a dibuixant i creatiu, tot i que també ha realitzat dissenys pel seu compte. El 1990 un cartell seu va ser escollit per a anunciar les festes de Sanfermines. A més, aquell mateix any, va guanyar el concurs de cartells pels Festivals de Navarra i el Festival de Joves Artistes de l'Ajuntament de Pamplona en la categoria de fotografia, una altra de les seves grans aficions. Des de llavors, i mentre que Kukuxumusu s'anava expandint, Mikel Urmeneta es feia un nom en el món del disseny i la il·lustració. Un altre cop es va tornar a seleccionar nous cartells seus per a diversos esdeveniments com el per la festa de Baztandarren Biltzarra, el 1991, i el cartell per l'Oficina de Turisme del Govern Basc, el 1995.\nSol o amb la col·laboració del seu equip de Kukuxumusu, Urmeneta ha participat en projectes de tota classe. Va ser l'autor de la imatge corporativa del Mundial de Pilota de l'any 2002, una altra vegada del cartell oficial de les festes de San Fermín, el 2004, o de la Quinzena Musical Sant Sebastià, el 2006. També ha participat en diverses exposicions col·lectives, bé amb fotografies digital (“Captura.org”, 2004) o amb algun dels seus dibuixos ("Miradas al Universo de Pío Baroja", 2006).\nRecentment ha creat dibuixos per encàrrec per associacions, empreses o col·lectius com Kodak, Greenpeace Espanya, Amnistia Internacional, Medicus Mundi, Heraclio Fournier o PETA. També ha dissenyat portades d'alguns llibre com "Tant de bo octubre", de Juan Cruz, o els premiats llibres de receptes de la cuinera riojano-navarresa Angelita Alfaro, i ha compartit el projecte "Hell and Heaven" amb el seu amic Andreu Buenafuente.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mikel_Urmeneta_Otsoa_Errarteko&oldid=21400537»\nDarrera modificació: 29 juny 2019 a les 17:48


El Consell de les Persones Grans del Bages va tenir un paper molt actiu en la diagnosi i un cop presentada va manifestar la voluntat de concretar l’estudi en un Pla d’Actuació per tal de poder concretar els resultats en propostes d’acció.\nEl Consell Comarcal del Bages fa un pas més en el seu compromís vers les polítiques d’apoderament i benestar de les persones grans de la comarca. L’ens ha presentat el Pla d’Actuació de les Persones Grans del Bages 2018-2019, un document que contempla 32 accions encaminades a adoptar models d’envelliment actiu i d’atenció centrada en la persona, treballant amb transversalitat i promovent la llibertat, el respecte, la inclusió i l’autonomia de les persones grans de la comarca.\nEl President del Consell Comarcal, Agustí Comas, ha explicat durant la presentació del Pla que «el compromís polític adquirit pel Consell Comarcal del Bages de fomentar i desenvolupar les polítiques d’envelliment actiu de la comarca queda palès en aquest document. La implementació d’aquestes accions faran millorar la qualitat de vida dels nostres veïns i veïnes basant-nos en els models d’atenció centrat en les persones, en l’envelliment actiu i tenint en compte la diversitat de les persones grans del nostre territori». El Pla d’Actuació de les Persones Grans del Bages 2019-2021 ha comptat amb el suport de la Diputació de Barcelona i de l’assessorament tècnic de l’Associació SIENA, i en l’acte de presentació hi han assistit més de 40 persones entre representants polítics, d’associacions i professionals dels àmbits comunitari i sanitari.\n3 eixos de treball\nEl document divideix les accions proposades en tres eixos estratègics. El primer s’anomena “El Bages, una comarca que promou el bon tracte a les persones grans”, i contempla accions encaminades a fer visible la diversitat del grup d’edat, a millorar l’accessibilitat i la seva qualitat de vida mitjançant la tecnologia. El segon eix és “Donem veu a les persones grans”, i recull propostes dedicades a l’apoderament i la constitució d’espais de participació. Per últim, el darrer eix s’anomena “Un model d’atenció centrada en la persona”, i contempla accions centrades en facilitar recursos de serveis socials, millorar les residències i centres de dia i combatre la soledat.\nDe les 32 accions previstes, en destaquen les següents: la constitució de la Taula d’Envelliment Actiu, formada per professionals interdisciplinaris de la comarca així com per persones grans, per tal d’establir un òrgan de seguiment i avaluació de les polítiques públiques en aquest àmbit; l’augment del ventall d’activitats en el marc de la Campanya Tracta’m Bé, molt ben valorada pel conjunt del grup d’edat i ben acollida pel conjunt de la ciutadania del Bages; el programa de detecció de situacions de soledat, un recurs específic per detectar i acompanyar a persones grans que viuen soles, ja sigui en nuclis urbans o en cases disseminades; i una acció de sensibilització a la ciutadania per evidenciar la heterogeneïtat de les persones grans el en marc del Pla Comarcal per garantir els drets de les persones LGTBI, i altres diversitats com la d’origen o funcional.\nL’any 2016 el Consell Comarcal del Bages va presentar la Diagnosi de la Gent Gran del Bages que mostrava una fotografia de la situació de les persones majors de 65 anys a la comarca.\nTot el procés d’elaboració del Pla ha estat dinamitzat professionalment per l’Associació SIENA. Sònia Díaz, tècnica de l’entitat, ha explicat durant la presentació del document «hi ha hagut molta implicació dels veïns i veïnes durant tot el procés, fet que ha permès marcar una missió del Pla que exalta els valors de la participació, el consens i la transversalitat».\nFinalment, a l’acte de presentació també hi ha assistit Iolanda Moragues, cap del Servei de Suport de Programes Socials de la Diputació de Barcelona, que ha volgut felicitar a tots els agents implicats en l’elaboració d’aquest document i ha afirmat que «tenir una població cada cop més gran és una sort, ja que tenen molt més a dir i a aportar. Incloure’ls i aprofitar tota la seva experiència és una riquesa que guanya el Bages».\nArxivat a: CONSELL COMARCAL DEL BAGES GENT GRAN MANRESA


Evia Lure Verd comprar i ofertes a Waveinn\nDescripció Evia Lure\n- Comp: 24 20 Doble magnètica\nDescobreix tots els productes de la categoria Bosses, caixes i fundes que podràs trobar a waveinn, com per exemple Evia Lure. Compra avui mateix Evia Lure i estalvia diners en tots els productes de la secció de Caixes. A més a més, amb la qualitat que et garanteix una marca com Evia l’èxit en la compra està assegurat. Saps que a part de Evia Lure a la botiga de nàutica i pesca també hi trobaràs altres articles per practicar aquest esport? Gràcies a waveinn ara podràs trobar en una sola botiga una gran varietat de productes de Bosses, caixes i fundes ideals per practicar tots els esports.\nCaracterístiques Evia Lure


Amistats perilloses: empreses transnacionals, poder polític i mitjans de comunicació – Espai Fàbrica\nby .altres · 9 de desembre de 2006\nToni Verger (ODG), Jesús Carrión (ODG)\nEn aquest article els autors desgranen els mecanismes pels quals les empreses transnacionals (ETN) passen a esdevenir un agent polític i econòmic de primer ordre.\nLes empreses transnacionals (ETN) són responsables del 85 per cent de la Inversió Estrangera Directa (IED) i del 66% del comerç mundial. Aquestes xifres ens indiquen que les ETN són l’actor econòmic més rellevant del sistema global actual. A més, aquest poder econòmic es tradueix en influència política, la qual és utilitzada per les ETN per transformar i modelar el context en funció dels seus interessos.\nL’objectiu principal de tota ETN és l’obtenció i maximització de beneficis. De fet, les grans empreses busquen contínuament noves formes de reduir costos i d’incrementar els seus ingressos, nous llocs dels quals extreure recursos naturals i matèries primeres, així com entorns amb marcs reguladors laxes que els permetin contractar mà d’obra barata i no haver d’afrontar determinades restriccions ambientals. En ocasions, per assolir aquestes fites no dubten en incidir, des de la posició de poder que detenten, en el canvi de legislacions i, àdhuc, de governs.\nUna transnacional no neix, es fa\nUna empresa es considera transnacional quan la seva participació en el capital d’almenys una empresa d’un país estranger és igual o superior al 10%. Llavors, la companyia participada per la transnacional esdevé una filial. La forma més simple que té una empresa per convertir-se en transnacional és mitjançant operacions d’Inversió Estrangera Directa (IED).\nLes ETN, amb el pas del temps, han anat transformant la seva activitat i la seva forma de relacionar-se amb el món. Durant els segles XVII i XVIII les transnacionals eren companyies comercials que importaven grans quantitats de metalls preciosos de les colònies. Al segle XIX Europa es va concentrar en desenvolupar la seva pròpia indústria manufacturera i les ETN existents a les colònies importaven matèries primeres per les metròpolis. A la primera meitat del segle XIX les transnacionals van passar a organitzar les activitats productives a l’estranger, en empreses filials, que eren una còpia de l’empresa matriu. En el context actual, quan el capitalisme es troba encara més globalitzat, les ETN trenquen amb el model de filials clòniques i estableixen xarxes de producció, comercialització i finançament a nivell internacional. La transnacionalització empresarial es fa palesa també en el fet que la propietat pot ser compartida per persones i altres empreses de diferents nacionalitats. A més, l’acumulació de capital i poder polític en mans de les ETN s’accentua més que en qualsevol altra època.\nLes majors ETNs no acostumen a ser empreses de recent creació, sinó tot el contrari. Generalment són empreses que han necessitat molts anys d’activitat per acumular el capital suficient que els permeti internacionalitzar-se. És més, malgrat això entri en contradicció amb les regles del lliure comerç i liberalització tan en voga entre els sectors empresarials, han aconseguit concentrar poder i diners gràcies al proteccionisme inicial dels seus Estats d’origen. Aquest fet contribueix a que les majors ETN del planeta pertanyin a països desenvolupats. De fet, la casa matriu de 99 de les 100 primeres ETN dels món estan localitzades en països del Nord.\nLa carrera de les fusions i les subcontractacions o la radicalització de l’estalvi\nLa transnacionalització empresarial és un imperatiu derivat de la competència existent en un mercat capitalista mundialitzat. Els mecanismes empresarials més eficients per actuar i estendres a escala global són la fusió i la subcontractació. Ambdós són mecanismes d’integració empresarial, tot i que són substancialment diferents. La fusió implica que els actius, els passius i les operacions de dues empreses es combinen per establir una nova entitat el control de la qual resideix en un equip integrat per ambdues. En canvi, quan el control queda en mans de només una d’elles, estaríem parlant d’una adquisició. Les fusions i adquisicions permeten assolir economies d’escala, guanyar en competitivitat i conquerir nous mercats. La integració empresarial, sigui mitjançant absorció o fusió, pot seguir tres esquemes ben diferenciats:\n· Integració horitzontal: es produeix quan dues empreses del mateix sector es fusionen. Casos com els del Banc Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) o Repsol-YPF en són un bon exemple.\n· Integració vertical: en aquest cas, s’associen empreses que es dediquen a diferents etapes d’un mateix procés productiu, de tal manera que l’empresa resultant té un major domini sobre la totalitat del procés.\n· Integració diversificada: consisteix en l’associació entre empreses que treballen en camps que no tenen relació directa. Aquestes fusions permeten disminuir riscos i augmentar la solidesa financera. Com a resultat d’això neixen els anomenats “conglomerats”, que no són una forma avançada d’empresa (ja que no s’especialitzen en cap camp concret), però si la formula més especulativa i que pot tenir una major rendibilitat a curt termini.\nAl contrari del què podria semblar, les empreses que es fusionen, encara que s’expandeixin i creixin econòmicament, no tenen perquè fer-se més grans. De fet, les fusions permeten a les empreses reestructurar-se, evitar duplicar funcions, subcontractar activitats que no són estratègiques i, per tant, fer-se més lleugeres en concepte de mà d’obra, infrastructures o personal directiu. En general, les grans empreses tendeixen i aspiren a fer més lleugera la seva estructura. Per aquest motiu, es desfan de la gestió directa d’activitats que no consideren estratègiques i subcontracten a altres empreses, normalment a preus molt reduïts. La subcontractació és una altra font de beneficis ja que s’acostuma a realitzar amb empreses de països del Sud (on els salaris són més baixos). A més, es tracta d’un tipus d’operació amb la qual s’evita la inversió directa i l’assumpció de determinades responsabilitats.\nAmb l’objectiu de garantir el seu domini econòmic, les ETN han esdevingut actors cada cop més influents en el disseny de les regles de joc del sistema global. Per aquest motiu, influeixen en els governs dels Estats i en organismes internacionals per tal que juguin a favor dels seus interessos. En la majoria dels casos, intenten reduir o modificar els marcs legislatius que limiten la seva activitat, sigui productiva o comercial, sense considerar el greuge que això pugui comportar en matèria de drets socials i medi ambientals o de qualitat democràtica.\nPerò concretament, quins són els àmbits d’influència política de les ETNs?\nEn primer lloc, incideixen en els processos electorals dels països en els que tenen inversions. La manera més habitual de fer-ho consisteix a injectar grans sumes de diners en les campanyes electorals dels partits polítics més afins. Una altra manera d’influir en aquest terreny és difonent amenaces entre l’electorat com per exemple que retiraran la seva inversió del país i, consegüentment “x” treballadors/es es quedaran sense feina en cas que arribi al poder el candidat que menys els interessa. Tanmateix, algunes empreses han arribat a utilitzar estratègies més contundents per assolir aquesta fita. Entre els casos més coneguts hi trobem el cop d’estat que va enderrocar al govern constitucional de Salvador Allende a Xile (1973). El cop va ser promocionat i finançat per la CIA i per la International Telephone and Telegraph (ITT), empresa nord-americana afectada per la nacionalització del sector de telecomunicacions que havia impulsat Allende.\nUn cop els governs estan constituïts, les ETNs hi incideixen mitjançant mecanismes de lobby o pressió política. Els lobbies són grups d’experts que treballen activament per a transformar les polítiques nacionals i internacionals en funció dels interessos de les ETN a les quals representen. Se situen físicament prop dels centres de poder com poden ser Washington DC, Ginebra, Madrid o Brussel·les. Només a Brussel·les hi ha una mitjana de 5 lobbistes per parlamentari europeu.\nNo obstant, el mecanisme que reflecteix més clarament la compenetració govern-empreses és el de les “portes giratòries”. Es tracta d’un procés pel qual algunes persones influents, durant la seva vida laboral, passen de treballar a l’esfera pública a la privada i viceversa. D’aquesta forma les empreses s’aprofiten dels coneixements, els contactes i la rellevància adquirida per persones que han ocupat un càrrec públic, o col·loquen a persones de total confiança en organismes públics claus.\nEl suborn és un altre important i habitual mecanisme d’influència que consisteix a prometre o oferir una remuneració a un agent públic (funcionari, alt càrrec d’un govern o dirigent d’una empresa pública) de manera que hagi de violar els deures que té amb la col·lectivitat pública. La corrupció és especialment problemàtica quan afecta a la població més empobrida dels països del Sud. Això és així perquè quan un inversor corruptor suborna al decisor polític, afegeix el “cost” del suborn al preu del contracte. En cas que el suborn tingui per objectiu, per exemple, la licitació per proveir un servei, serà la mateixa població la que acabarà finançant el suborn mitjançant les tarifes del servei.\nFinalment, una altra dimensió d’impacte igualment crítica per al desenvolupament de la democràcia es troba en la incidència de les grans corporacions en els mitjans de comunicació. Avui dia, els mitjans de comunicació de masses no acostumen a informar sobre les externalitats i els abusos que es deriven de l’activitat de les ETN. Això es deu, en gran mesura, a que els mitjans de comunicació estan estretament vinculats amb les grans empreses. En primer lloc, els mitjans de comunicació, sobretot els privats, es financen en gran part amb la publicitat de les ETNs. En segon lloc, una vinculació encara més orgànica consisteix en que les transnacionals i els seus accionistes acostumen a tenir participacions dels mitjans de comunicació privats. Així, si Telefònica és propietària d’Antena 3, és poc probable que en els informatius d’aquesta cadena s’informi (o, almenys, de manera imparcial) sobre una vaga dels treballadors de Telefònica. Com a conseqüència de tot això es vulnera un dret humà fonamental com és l’accés a la informació, i es dificulta la generació d’una opinió pública crítica – condició necessària d’una democràcia madura i deliberativa.\nActualment, les ETNs, a banda de ser el principals agents econòmics, són actors polítics de primer ordre arran de la seva capacitat d’incidència en l’agenda política i en les regles de joc globals. No obstant això, no estan sotmeses a cap tipus de control democràtic mínimament efectiu. Tampoc es compta amb un marc jurídic adequat per a controlar la seva activitat econòmica o per penalitzar la seva conducta en cas que aquesta s’associï, per exemple, a la depredació de recursos naturals o a la violació de Drets Humans i laborals fonamentals. Davant d’aquesta realitat, és important avaluar críticament el paper jugat per les ETNs en el Sistema Global, analitzar les dimensions d’impacte de la seva activitat i crear marcs legislatius nacionals i supranacionals que permetin controlar i coaccionar la seva conducta. A més, per qüestions de qualitat democràtica, és imprescindible separar uns poders que, de facto, tenen “amistats perilloses”: les grans ETNs, la classe política governant i els conglomerats mediàtics.\nVERGER, Toni (2004): El subtil poder de les transnacionals. Colecció Contra-arguments de Icaria Editorial, Barcelona.\nJesús Carrión Rabasco i Toni Verger Planells són membres del Observatori del Deute en la Globalització (ODG). Aquest article està basat en el llibre “El subtil poder de les Transnacionals” (Barcelona, Icaria) i en diferents informes sobre ETNs elaborats per l’ODG. L’article s’ha publicat anteriorment, en llengua castellana, a la revista Pueblos , nº 22, pp. 7-9 i a la revista Sin Permiso .\nNext story L’huracà bolivarià va arrasar\nPrevious story “El responsable dels camps de concentració croats va estar a València durant 25 anys”


Espais - Castell Jalpí. Arenys de Munt\nLa virtut de la polivalència i la màgia de cada sala\nEls últims hereus de la dinastia Jalpí, varen fer realitat la seva extravagància amb la construcció de majestuoses estances que recordaven temps passats. Avui totes aquelles sales donen una polivalència i capacitat gens fàcil de trobar a altres llocs.\nGrups reduïts o grans banquets tenen el seu espai. Aquesta gran versatilitat fa que el castell tingui sempre a disposició una resposta positiva en cas d’inclemències meteorològiques.


El clarinet de Brahms a Torroella | Maria Figa\nEl clarinet de Brahms a Torroella\nMaria Figa. Torroella de Montgrí.\nLa clarinetista Laura Ruiz a Torroella de Montgrí | Foto de Toni León\nUna vegada més, el Festival de Músiques de Torroella de Montgrí, ens porta a l’escenari de la magnífica església de Sant Genís, excel·lents artistes com són Laura Ruiz al clarinet, Christoph Berner al piano i el Mandelring Quartet. Aquest festival, ja en la seva 32a edició, continua essent una punt de referència de la nostra terra i del país. Músics com Joaquín Achúcarro, Josep Maria Colom, Anne Sofie Von Otter, Maria Bayo, d’entre altres, han participat, a través del festival, en aquest triangle “compositor-intèrpret-públic”, tan necessari per la supervivència de l’art en general.\nLaura Ruiz, amb el seu clarinet, va proposar un menú “alla Brahms”. De primer plat -però no per això el menys important- dues suculents obres considerades peces mestres del repertori per clarinet: les dues sonates en fa menor i en Mi b Major, op.120, per a clarinet i piano; i com un segon plat, el Quintet per a clarinet i quartet de corda en si menor, op. 115. Potser va ser necessari la temptativa de Brahms d’abandonar la composició perque l’any 1890 nasqués el Quintet per a clarinet i cordes (juntament amb el trio per a clarinet, celo i piano) i poc després, redescobrís, en la interpretació de Richard von Mühlfeld, el clarinet i la seva bellesa de sons i de colors, com a instrument solista. Va ser així com van aparèixer aquestes dues sonates, que esdevingueren per desgràcia les últimes obres de cambra que va compondre l’artista abans de la seva mort.\nEn la seva interpretació, Laura va aconseguir plasmar perfectament tota aquesta riquesa de colors i de sons en les que Brahms segurament pensava en el moment de compondre aquelles peces. Tot i que l’acústica de l’església no els ajudava massa, el duo piano-clarinet van aconseguir unir-se perfectament en un balanç equilibrat i clar. La part de piano és coneguda també per la seva dificultat tècnica, que Cristoph Berner va superar quasi aparentant el contrari. Cada un d’ells sabia quin era el seu lloc i quin paper tenien en la interpretació d’aquelles dues sonates, fent justícia a aquestes grans obres de cambra.\nAmb el quartet Manderling, la jove clarinetista no va dubtar de canviar el paper de solista (a més, canviar de clarinet per fer servir el clarinet en La) per passar a ser un més del quintet –no per això menys important que els altres instruments.\nEl públic va respondre amb satisfacció a aquesta jove i talentosa ampostina amb grans aplaudiments. Al final van interpretar un tros de moviment del mateix Quintet com a bis: els postres del Menú “Alla Brahms”.


El Gernika s'imposa amb autoritat al CAU València i s'aferra a la Divisió d'Honor (7 a 35) |\n6 juny 2016 RugbyCat 0 Comment CAU Valencia, DH, DHB, General, Gernika\nCAU VALÈNCIA 7 – 35 BIZKAIA GERNIKA RT\nUna setmana després de perdre el primer tren a la Divisió d’Honor a la pròrroga, el CAU València tenia una “revàlida” contra el penúltim classificat de la DH, el Gernika, en l’anada de la promoció d’ascens. Els biscaïns, més descansats i acostumats a un ritme i una exigència supeirors, no van especular al Camp del Riu Túria, firmant una primera part impecable per clavar-li als valencians una estocada que sembla definitiva.\nEls bascos van deixar pal·lès ben aviat que volien anar per feina. Dues marques en 10 minuts, de Sebastián Bertero i Mauro Amor, deixaven mig K.O. als locals, que malgrat l’excitament prèvi de la grada i d’un duel tan important veien com el Gernika s’escapava 0 a 14.\nTot i que el CAU provava de superar els bascos, els visitants resolien sense complicacions les internades valencianes amb una bona defensa i trenaven ràpids atacs que agafaven descol·locats els valencians. Dos assajos de Martin Souville abans del descans encarrilaven el matx, i l’eliminatòria, per al Gernika.\nAmb el 0 a 28 es reprenia el joc, i els de València van intentar canviar la dinàmica del matx. Obligant als de la Villa Foral a esforçar-se més en defensa, el CAU incomodava, ara sí, la defensa basca, fins al punt que a la segona part va forçar tres targetes grogues. La reacció dels de negre i vermell, però, va quedar-se en un sol try d’Ignacio Herrero que el Gernika va respondre amb un de Mauro Amor a les acaballes del partit.\nEl 7 a 35 final posa molt coll avall la victòria per als biscaïns, que la setmana que ve buscaran rematar la feina a Urbieta. Pel que fa al CAU, lamenta més que mai la dolorosa derrota a la pròrroga a Sevilla, doncs aparentment s’ha quedat sense aire després de mes i mig de playoffs precisament contra el rival més complicat.\nEls Leones acaben en una decebedora setena plaça a Moscou abans de disputar el Preolímpic →


Proposen un viatge a Cuba amb Jordi Bilbeny, l'ajuntament de Perpinyà presenta el programa de visites i passejades guiades, un incenci a Illa i vídeo de la campanya d'Òmnium, judici a la democràcia.\n* Proposen un nou viatge a Cuba amb En Jordi Bilbeny del 26 de març al 9 d’abril. L’Institut Nova Història, Amunt Viatges i La Selva Tours han organitzat un segon viatge a Cuba amb En Jordi Bilbeny per recordar in situ la descoberta que en féu En Cristòfor Colom i també la primera conquesta de l’illa pels catalans. Serà el segon viatge que es fa a la illa caribenya.\nPer més informació podeu visitar aquest enllaç, des d’on a més de les informacions i preu del viatge podeu reservar la vostra plaça. El pròxim 15 de febrer es farà una reunió, a Barcelona, amb tots els detalls.\n* L’ajuntament de Perpinyà, va fer públic ahir el programa de passejades i visites guiades 2019. L’oficina de turísme de Perpinyà, juntament amb els servei municipal d’animacions del patrimoni, van presentar ahir dilluns el programa de les visites i passejades guiades, així com els tallers del 2019.\nEn aquesta programació podeu trobar activitats per tots els gustos, però també s’ha de destacar que, a partir d’ara es faran en cap de setmana, alternant les visites clàssiques els dissabtes, i les temàtiques els diumenges (desapareixen doncs les passejades del diumenge). Podeu consultar tota la programació en PDF (francès), recordant que moltes d’aquestes activitats, necessiten una reservació per participar i també que no són gratuïtes.\n* Un incendi a Illa, destrueix dos apartaments d’un immoble del centre vila, i quatre persones han de ser hospitalitzades.\nLa passada nit de diumenge a dilluns es va declarar un incendi, en un immoble de l’avinguda Pasteur d’Illa.\nQuatre persones van haver de ser transportades a l’hospital de Perpinyà, per haver inhalat fum, i en urgència relativa. Els bombers van haver de lluitar de valent amb la forta tramuntana que bufava i fins al dilluns a mig matí no van poder dar per apagat l’incendi, que deixa dos apartaments destrossats per les flames. A més van haver de rescatar a tres persones , mentre que la que habitava en l’apartament on va començar el foc, va sortir pels seus propis mitjans. S’ha obert una enquesta per determinar l’origen de l’incendi, les quatre persones hauran de ser reallotjades.\n* Nou vídeo d’ Òmnium, aquesta vegada de la campanya 12 de febrer: ‘Comença el Judici a la Democràcia‘. Penjat fa quatre dies. Avui comença la campanya de denuncia. tal com diuen: ‘Denunciarem aquesta aberració jurídica amb una campanya que farà arribar la nostra veu arreu d’Europa‘. Podeu visitar aquí la web d’aquesta campanya.\n12 de febrer: comença el Judici a la Democràcia


The Puretas Climb: LES GORGES DEL TODRA\nPiada by albert56 a las 22:34\njoan asin 15/11/13 7:31\nBon reportatge Pep, vas fer totes les clàssiques, je,je.\nJaumegrimp 15/11/13 18:04\neloy 15/11/13 21:20\nMooolt guapo Morenet , quina enveja i quins records , quan yo vaig anar ,péro només vaig fer esportiva i el Pilier du Couchalt va quedar pendent, la veritat es que es preciós.\nMoltes felcitats a veure si montem unaltra sortida .....AL MORO.\nAnónimo 8/4/14 17:01\nMoltes salutacions de Xavier Martínez, antic company de la STAE. Amb en Jaume Galban vam fer la Punsola Reniu del Cavall. I amb en Joan Asín la Momia. Bells records.


la cotorra de SIMAT: Prou d´infàmies, salvem RTVV! Comunicat de Demòcrates Valencians (DV)\nProu d´infàmies, salvem RTVV! Comunicat de Demòcrates Valencians (DV)\nEn este dia d´infàmia per a tots els valencians, Demòcrates Valencians vol mostrar primerament la nostra solidaritat amb els treballadors de RTVV. Teniu tot el nostre recolzament.\nL´anunciat tancament de RTVV consuma un fracàs complet de la nostra societat. I hem de fer crítica, atés que s´ha permés a un acossador com Vicente Sanz fer i desfer com a cap de personal i incrementar la plantilla fins a límits insospitables en qualsevol mitjà de comunicació a l´ús. Però no només fa pudor la política de personal, també la manipulació rutinària i la banalitat que s´han consagrat com a moneda de canvi habitual en la programació. Els gestors del PP heretaren en el terreny audiovisual 18 milions d’euros (2.600 milions de pessetes) de deute i l’han convertit en 1.300 milions d’euros (215.000 milions de pessetes). Un desficaci econòmic, a costa dels diners de tots els valencians, que hauria de suposar que respongueren amb el seu patrimoni.\nEl que s´unflen el pit parlant de senyes d´identitat s´han carregat un ens que ja formava part del patrimoni valencià i que vertebrava realment els nostres pobles, de nord a sud del nostre territori. Gràcies a Canal 9, no cap dubte, els valencians sabem millor com som, tot i que el respecte a la nostra llengua en la seua programació ha distat de ser el que es regulava en la seua llei de creació.\nDes de Demòcrates Valencians no podem deixar tampoc de recordar el temps i l’esforç perduts des d´una oposició al PP que s’ha dedicat a arreplegar firmes i plantejar projectes de llei i manifestacions per a poder vore una televisió d’una altra comunitat autònoma. El nuc gordià estava ací, en terres valencianes, era Canal 9, amb treballadores i treballadors valencians que ara es trobaran en l´atur. Sens dubte, una oposició responsable hauria suposat una major pressió per a este govern de dèspotes que amenaça amb desfigurar per a sempre el poble valencià.\nPer a acabar d´adobar este sainet, hem assistit a la vergonya de l´anulació d´un ERO, subcontractat a preu d´or, i fruit de l´empastre del PP en la gestió de l´ens, atesa la superpoblació en la empresa directament relacionada amb les xarxes clientelars d´enxufats que parasiten la Generalitat Valenciana. Així respon el PP a la confiança dels valencians que, amb les seues millors intencions, el concediren el seu vot.\nResoldre este desgavell d´incompetència, corrupció i infàmia resultarà prou complicat, però Demòcrates Valencians es decanta per la constitució d´una Comissió d’investigació, formada per persones independents i que informe de les responsablitats de les persones que han participat en este espoli del Patrimoni Valencià. Res a vore, aprofitem per a dir-ho, amb eixe Consell Assessor que reflexa tots els vicis del clientelisme polític i les quotes de partit que rebutgem rotundament.\nPer últim, vos animen a què vos sumeu a les convocatòries en defensa d´una RTVV plural, digna i en valencià.\nPublicado por La Cotorra de Simat en 7:30\nXe,xe. Quin interés del socialisme simater amb els Demócrates Valencians!!!!\n7 de novembre de 2013 a les 11:01\ndonem les gràcies a La Cotorra de Simat per donarmos veu en els comunicats que els enviem.\n7 de novembre de 2013 a les 15:35


Exposició "HISTòRIA DEL JOGUET CIENTÍFIC ESPANYOL". Inauguració 15/juny/2018 13:30\nAquesta exposició els convida a un suggeridor viatge per part de la història espanyola a través dels seus jocs i joguets, mostrant l'íntima connexió entre aquests i la ciència.\nLes peces seleccionades, totes elles originals i de fabricació espanyola, procedeixen de la col·lecció Quiroga–Monte que, amb les seues més de 1500 exemplars en l'actualitat, se situa entre les més significatives i completes del país.\nTotes les peces mostrades pretenen evocar la infantesa, acostant al visitant adult als records de la seua infància de la mà dels joguets i jocs científics que vam tenir, compartim o desitgem. I alhora permeten al visitant infantil descobrir el món lúdic-científic dels seus majors, doncs ahir, com avui, aprendre a jugar és aprendre a viure.\nA partir d'aquest dia 15 de juny, dia de la inauguració, i fins al 15 d'octubre poden visitar-nos i gaudir d'aquesta exposició. I, per descomptat, també de la resta d'exposicions i elements del nostre Planetari.


Ak-47 és una varietat molt productiva i fàcil de cultivar que s'ha fet molt popular. L'Ak-47 de Serious Seeds ha guanyat gran quantitat de premis, entre ells la reconeguda Cannabis Cup d'Amsterdam.\nAquesta planta, d'alçada mitjana, té un període de floració curt formant uns cabdells durs i compactes molt resinosos que són l'orgull de qualsevol cultivador. Atenció a les olors que desprèn Ak-47.\nEl nom d'aquesta varietat no s'ha de relacionar amb la violència, sinó per la contundència de l'efecte produït.\nTipus: Interior i exterior\nGenètica: Principal sativa\nFloració: 60 a 70\nCollita: OCT 01-15\nPropietats de Ak-47\nLlavors Feminitzades Sativa Indica Cannabis cup Fàcil per Iniciació Efecte estimulant Genètica Old School\nOpinions de Ak-47 i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Ak-47 o preguntar sobre aquest producte?\nSorbet Stash - DNA Genetics


La renovació de les estacions d’aforament de la xarxa hidrogràfica permetrà un salt de qualitat en la millora del coneixement\n3 febrer 2021Conselleria de Medi Ambient i Territori\nLa renovació de les estacions d’aforament de la xarxa hidrogràfica permetrà un salt de qualitat en la millora del coneixement NNota Informativa\nEl projecte, finançat en part per l’ITS, té un pressupost d’1,2 milions d’euros\nEl conseller de Medi Ambient i Territori, Miquel Mir, i la directora general de Recursos Hídrics, Joana Garau, han presentat, aquest dimecres, la remodelació de la xarxa hidrogràfica de les Illes Balears. El projecte compta amb un pressupost de 1.260.702,90 € dels quals un 60% (762.483,70 €) estan finançats amb fons de l’Impost de Turisme Sostenible (ITS).\nEl projecte de millora, automatització i implantació de noves estacions d’aforament preveu la millora de les 21 estacions existents (situades totes elles a Mallorca) i la construcció de vint noves estacions (dotze a Mallorca, sis a Menorca i dues a Eivissa). A més, s’instal·laran sondes automàtiques i s’implantarà un sistema de recopilació telemàtica de dades. Es preveu també el subministrament del programari adequat i la formació dels tècnics.\nMir ha destacat que el projecte permetrà renovar i modernitzar una xarxa que du obsoleta gairebé una dècada. «En definitiva, ens permetrà millorar la fiabilitat de les dades que aporten aquestes estacions d’aforament i permetre millorar el coneixement dels cabals infiltrats als aqüífers». «Així, complim les prescripcions del Pla Hidrològic de les Illes Balears», ha afegit.\nEl projecte ha estat presentat a l’estació d’aforament del Torrent de sa Riera, al terme municipal de Palma. Les actuacions que s’hi han realitzat han consistit en condicionar els accessos i la llera així com en reparar la solera existent. S’ha protegit el llit del torrent amb una escullera engravada amb formigó i s’ha reparat l’estació sobre la qual s’ha instal·lat un panell solar. Finalment, s’ha netejat el pou i s’hi ha instal·lat una sonda submergible de nivell i una escala limnimètrica de fundició d’alumini de dos metres d’alçada.


Bike@peu: de març 2012\nL’Estany es el centre d’una de les rutes clàssiques de la colla. Tot es clàssic, el Kilometratge , la duresa, el dinar-esmorzar, el turisme… tot menys la ruta en si. Portem quatre edicions d’aquesta clàssica i tot i tractar-se d’un recorregut circular, mai hem repetit circuit. Tots han tingut variants importants en quant a la zona per la qual hem pedalat per arribar-hi i desprès tornar.Els anàlisis poden ser molt subjectius i “variopintos” i també depenen molt de les diferents interpretacions dels programes que les analitzin,\nperò si ens basem en la informació que ens facilita la web de cicloide s’ha de reconèixer que la d’enguany, tot i que a priori semblava una mica mes fàcil que la de l’any passat finalment les diferencies no han estat gens notables com si ho poden semblar si les comparem amb la del 2010. Cadascú que tregui les seves pròpies conclusions accedint als enllaços.A banda d’això la sortida va estar caracteritzada per diferents adversitats e incidències. La mes notable va estar la del Bridge. Ja va sortir de Manresa amb les condicions físiques mancades, degut a alguna mena de indisposició, i finalment va a haver de plegar doncs ni tan sols va poder prendre cap tipus de menjar.\nEl Pages lesionat, que havia pujat a esmorzar, va fer molt amablement de taxista i va repatriar-lo fins a casa. Desprès van començar les pèrdues “ d’aire” (No sigueu mal pensats). Primer el Guile, desprès el Litus,desprès el Xic no sabem quantes vegades ( al final ja varem perdre el compte) i entre mig el Paco que com que sempre anava davant podia esperar a la colla inflant el seu neumàtic,desenes de vegades. Amb tot això se’ns va fer fosc, les trucades al mòbil es succeïen… ja us imagineu de qui i per que. Mòbils que deixaven de funcionar….no sabem si aposta….però finalment tots sans i estalvis.\nA l’arribada ens trobem la sorpresa de que El Xic i el Litus tenen els cotxes tancats a l’aparcament de les pistes, i no els poden treure. Així que al Pagès que no es volia perdre la birra li toca tornar fer de taxista fins Castellgalí i el Pont de Vilomara. Finalment el Litus pot contactar amb el propietari i aconseguim poder treure els cotxes, cosa que obliga al Xic a tornar a Manresa quan ja estava a la dutxa…. En fi que sembla que aquesta plaga vírica que ens afecta te infinitat de mutacions i no hi ha medicament ni vacuna que la eradiqui d’una punyetera vegada.\nEsperem que el pròxim cap de setmana les coses rullin millor…


Ordino estrena l'oficina de turisme a la Casa de la Muntanya - Altaveu el diari digital d'Andorra\nOrdino estrena l'oficina de turisme a la Casa de la Muntanya\nS'apostarà per la difusió d’informació digital amb l’adaptació de catàlegs i fulletons de la parròquia, i es potenciarà l’ús dels dispositius mòbils\n03/06/2020 (12:52 CET)\nInterior de la nova oficina de turisme d'Ordino. Comú d'Ordino\nL’Oficina de Turisme d'Ordino reobre portes aquest dimecres i estrena instal·lacions amb la nova ubicació a la Casa de la Muntanya, en ple carrer Major, a l’antiga Casa Ferino. El trasllat estava previst pel 16 de març però va quedar posposat amb la crisi sanitària i el tancament de tots els equipaments comunals.\nDesprés de gairebé tres mesos torna a estar oberta al públic i apostarà per la difusió d’informació digital amb l’adaptació de catàlegs i fulletons de la parròquia. Es potenciarà l’ús dels dispositius mòbils per obtenir la informació mitjançant l’app ‘Ordino és viu’ i la web www.ordino.ad, motiu pel qual s’ha dedicat un servidor exclusiu.\nL’estalvi de paper és una de les directrius que seguiran totes les oficines en general. Un dels primers itineraris que s’adaptarà a la nova situació serà ‘Les Claus de la Cortinada’ que substituirà els dibuixos per fotografies per fer partícip el visitant. Pel que fa als equipaments turístics que gestiona directament el comú, com són la Mina de Llorts i la Mola i la Serradora de Cal Pal s’obriran com de costum els mesos de juliol i agost. El protocol que s’aplicarà passarà per concertar la reserva prèvia i fer les visites per unitats familiars de manera que no es pugui coincidir amb altres turistes.\nPel que fa als horaris de la nova oficina, durant el mes de juny serà de dilluns a diumenge de 9 a 17h, i a partir de l’1 de juliol serà de 8:30 h a 18 h. Turisme compartirà la Casa de la Muntanya amb el departament de Medi Ambient i Actua que s’incorporaran a curt termini. La Casa de la Muntanya és un dels projectes ambiciosos de l’últim mandat que vol esdevenir un referent nacional en l’ambit tecnològic aplicats al medi ambient, el turisme i l’esport.


L’escola – Escola Oficial d'Idiomes Vallès Oriental\nL’Escola Oficial d’Idiomes de XXXX es va inaugurar el setembre de 2003 per iniciativa del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. És un centre públic, no universitari, d’ensenyament d’idiomes modern que imparteix els ensenyaments especialitzats regulats per la Llei orgànica d’educació (LOE).\nLes escoles oficials d’idiomes també gestionen les certificacions acadèmiques corresponents a aquests ensenyaments especialitzats. Aquestes certificacions són reconegudes arreu de l’Estat espanyol, són les úniques oficials, estan validades pel Consell d’Europa per mitjà del Marc Europeu de Referència i es poden obtenir tant en convocatòria oficial, com en convocatòria lliure.\nMés informació sobre les escoles oficials d’idiomes de Catalunya.


Holiday home Sitke *XXIV * Sarvar Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Sitke, Sarvar, Hongria, 9671 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sarvar, no busqui més enllà de Holiday home Sitke *XXIV *. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sarvar. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara nevera, forn microones, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com pesca. Holiday home Sitke *XXIV * és una elecció inteligents per a viatgers a Sarvar, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


MOCIÓ PRESENTADA PESL GRUPS MUNICIPALS PARTIT SOCIALISTA, SOM GRAMENET, CIUTADANS, GENT D’ESQUERRES-ICV-EUiA I PARTIT POPULAR PER DONAR SUPORT ALS ACORDS DE PAU A COLÒMBIA\nEl passat 25 d’agost des de l’Havana el govern de Colòmbia i la guerrilla de les Forces Armades Revolucionàries de Colòmbia ( FARC ) van anunciar que havien arribat a un acord definitiu de pau per posar fi a més de 50 anys de conflicte intern. Aquest compromís, subscrit després de les negociacions que han tingut lloc des de 2012 entre el Govern de Colòmbia i les FARC, posen fi a una situació de violència que ha causat un nombre de víctimes dolorosament elevat. En aquest sentit, cal destacar l’anunci de Nacions Unides per a la validació dels termes pactats, posant en relleu la incorporació als acords la necessària visió de gènere, seguint la Resolució 1325 de l’ONU sobre el rol fonamental de les dones com a constructores de pau, així com la inclusió de l’agenda ètnica, a proposta de les comunitats indígenes i afrodescendent.\nCatalunya i les seves institucions han de continuar donant suport a Colòmbia davant dels reptes que comporta la culminació d’aquest procés de pau i en el nou període de post-conflicte.\nPrimer: Donar suport als acords signats pel Govern de la República de Colòmbia i els representants de les Forces Armades Revolucionàries de Colòmbia (FARC), esperant que aquests siguin l’inici d’una pau estable, justa i duradora a Colòmbia.\nSegon: Reconèixer el paper de la societat civil colombiana i de les institucions que han acompanyat aquest procés.\nTercer: Afegir-nos a les crides perquè els acords signats portin a la total finalització del conflicte armat i continuïn les gestions per arribar a un acord de pau amb l’ELN- Exèrcit d’Alliberament Nacional.\nQuart: Donar suport a les iniciatives i accions que es duguin a terme al municipi a través de les organitzacions i moviments socials i col·lectius de persones d’origen immigrant colombià per tal que la població pugui conèixer els continguts dels acords de pau i pugui fer seguiment i auditoria al compliment dels mateixos.\nCinquè: Demanar que el món local colombià tingui un paper rellevant a l’hora d’implementar els acords de pau, donat que és en l’àmbit local on aquests acords caldrà que es facin efectius.\nSisè: Fer arribar el compromís del consistori i del conjunt del municipi al Govern de Colòmbia i al seu consolat a Barcelona per continuar contribuint conjuntament a l’aprofundiment i a la consolidació dels camins de la pau, la veritat, la justícia i la reparació a les víctimes i garanties de no repetició.\nSetè: Fer arribar aquest acord al Fons Català de Cooperació al Desenvolupament, a la Federació de Municipis de Catalunya, a l’Associació Catalana de Municipis, a la Generalitat de Catalunya, al Govern de l’Estat espanyol i al Govern de Colòmbia.\nAnterior Entrada anterior: Ordre del Dia Ple Municipal 26/09/16\nSegüent Entrada següent: Precs i preguntes 26/09/16


Albert Castellanos: La geometria del país no pot ser variable\nAquests últims dies hem assistit a un seguit de declaracions públiques de dirigents de CDC que reivindiquen de forma força explícita la via de la independència i de la creació d'un Estat propi com a alternativa. Una alternativa independentista, tant en la carta enviada per Oriol Pujol als militants com en les declaracions de Josep Rull, que encara es planteja com a alternativa d'últim recurs però que, tenint en compte la insostenbilitat de l'actual situació política i econòmica, no deixa de ser un matís formal. Un gir independentista que ja es va començar apuntar a l'últim Congrés de Convergència Democràtica de Catalunya.\nÉs lògic que molts dels qui fa temps (o no en fa tant) ens considerem desacomplexadament independentistes ens ho mirem amb escepticisme. La història política recent i la possible proximitat d'uns comicis al Parlament de Catalunya ens pot fer dubtar, fins i tot, de fins a quin punt estem presenciant un moviment tàctic o estratègic. O si l'interès electoral prima o no prima per sobre els interessos de país. Tot i ser consideracions lògiques i legítimes que ens aconsellen prudència a l'hora de valorar aquests posicionaments, deixeu-me fer-me una pregunta més senzilla: és bo o no és bo pel país i per tots els qui en formem part que el partit amb major suport electoral faci passos cap a un independentisme cada vegada més desacomplexat? Jo crec que, sense cap mena de dubte, és molt positiu. Per sort, l'independentisme ja no és un espai polític monopolitzable.\nAquests posicionaments han avançat en paral·lel al que alguns mitjans de comunicació consideren un possible acostament de CiU i ERC. Semblaria que la formació que dóna suport al Govern li interessaria comptar amb un suport estable com el nostre per encara la última part de la legislatura. És innegable que, si s'arribés a concretar, hauria de suposar un canvi de rumb a la legislatura tal i com l'ha plantejat el Govern. No és el lloc ni el moment de concretar quins canvis caldria que es produissin, però penso que hi ha un canvi d'escenari que és indispensable. No entraré a l'estèril discussió de si el Govern ha comptat amb uns suports parlamentaris que responien a una geometria variable o no. Tampoc crec que valgui la pena - per massa obvi - fer una anàlisi cost-benefici pel país dels pactes recents de CiU amb el PP. Pactes gràcies als quals el PP ha obtingut l'alcaldia de grans ciutats metropolitanes o que han facilitat la vice-presidència de la CCMA a notabilíssims dirigents populars. El que crec que si que val la pena deixar clar és que aquests pactes són incompatibles amb una agenda autodeterminista. La geometria que necessita el país no és variable. Com es pot pactar amb els mateixos que ens estan menyspreant cada dia? Ningú ho entendria, ni em sembla que tampoc ho faria la gent d'ERC. Comencem per aquí doncs?\nPublicat per Albert Castellanos Maduell a 8:05


Ofertes de feina de l'àrea Publicitat i relacions públiques\nComunicació, màrqueting i publicitat\nTurisme - Hostaleria - Restauració\nDisseny, multimèdia i arts gràfiques\nPublicitat i relacions públiques (6)\nHoteleria - Turisme (4)\nPosicionament i xarxes socials (1)\nHem trobat 6 ofertes de treball a l'area de Publicitat i relacions públiques\nBusques feina en Publicitat i relacions públiques? Troba totes les ofertes de la teva àrea professional.\nHOSTESSA FIRA ALP\nCOORDINADOR/A DE DISSENY GRÀFIC I MÀRQUETING DIGITAL\nGrup d'empreses dedicades al món del packaging alimentari.\nEntra a formar part d’un grup familiar d’àmbit nacional i internacional, de caràcter innovador, amb productes adoptats pels principals grups de distribució i alimentació. Seràs responsable de coordinar les activitats de l’àrea digital (xarxes socials, newsletters, web), i de dissenyar els materials de comunicació (catàlegs, webs, packagings, i contingut per xarxes), i del disseny i ecodisseny ...\nVisca les vacances sota el sol de la Costa Brava al Càmping . Aquí es donen cita la vegetació exòtica, l'enorme parc aquàtic, el clima mediterrà i els allotjaments a tot luxe oferint unes vacances de càmping inoblidables. Ho hem previst tot per fer de les seves vacances un esdeveniment perfecte, des de la seva arribada a la Costa Brava fins a la seva partida. A més, el càmping també posa a la seva disposició un espai amb sauna i jacuzzi, concebut únicament pensant en el seu benestar. ¡Opti per passar les seves vacances a un dels millors càmpings de luxe!\nOferim al nostre client un servei i unes instal•lacions d'alta qualitat. Això aporta als nostres empleats un estat molt positiu als seu lloc de treball. La previsió inicial per cobrir l'oferta de treball que oferim actualment, Recepcionista, es temporal, però hi ha la possibilitat que sigui anual, o sigui fixa. En cas de estar actualment en formació, també es pot incorporar ara els ...\nCommunity manager, marketing i gestió de reserves\nEmpresa d'oci i gastronomia que ofereix serveis a les zones de l'Empordà, Girona i Barcelona\nEmpresa d'oci i gastronomia busca professional amb entusiasme per formar part del nostre equip\nbusquem una persona dinàmica, treballadora i molt social que vulgui liderar el departament d'organització de casaments\nEl/la guia d’enoturisme és la imatge de la marca dins la bodega i les seves funcions principals seran: - Recepció del visitant i atenció presenc...


RESUM ESPORTIU LOCAL DEL CAP DE SETMANA | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nEl Sants, ja situat en cinquena posició de la classificació després de la seva victòria a Magòria per 4 a 0 amb el Cambrils, no és l’únic equip que ha guanyat en aquesta jornada. Els nois del Poble Sec s’acosten a la permanència després d’haver marcat quatre gols al Pobla de Mafument (1 a 4). També va guanyar el Gimnàstica Iberiana per golejada al camp de l’Udaf (2 a 6) amb el que continua la seva bona línia. Tres empats en la jornada, el punt d’or que va aconseguir el Mercat Nou a camp del Penya Morera després d’empatar a un. El Bordeta es va aborrir en el 0 a 0 contra l’Adrianense en un partit on el vent va ser el protagonista. I l’Sporting Buenaventura tot i merèixer guanyar en tot moment no va tenir sort i va empatar contra el Soberanos Montcada a 1. La resta, hem de lamentar derrotes. El Polvoritense entra en una situació complicada al perdre amb el Santa Eulàlia per 1 a 0.\nL’Ibèria punxa després de moltes victòries seguides per 1 a 2 contra els Escolapis de Sarrià. L’Atlanta es va desinflat davant del Bon Pastor i va encaixar un 3 a 1, i el Dinàmic Batlló ja pensa en la propera temporada després de patir una derrota sonada per 8 a 1 a casa del Catalonia. En els veterans, l’Atlètic la Palma ha passat a ser el primer de la classificació amb un partit menys després d’imposar-se als Veterans del Prat per 2 a 1. En futbol sala, el Sansur territorial ha incrementat els ànims després de guanyar al Riera per 4 a 5. El Mediterrani de futbol sala, tot i perdre contra el Pineda de Mar (8 a 7) segueixen igual.\nPassem al waterpolo, el Medi per aquesta temporada res més ja que va perdre per 5 a 7 contra l’Atlètic Barceloneta. Però el femení va imposarse clarament al Rubí per 15 a 5 i segueixen quartes. També va guanyar el CN Montjuïc per 7 a 5 contra el Manresa i queden encara dues jornades per decidir la lliga. En bàsquet, el JAC Sants es va imposar per 98 a 70 contra el Dosa i els apropa a la salvació. El Proa Sant Medir va guanyar el derbi del barri contra el BAM per 84 a 61.\nEn rugby el Gotics A va perdre contra el JEC 32 a 26 i amonia tot i mantenir-se segons. Els altres equips com els Juvenils van guanyar per 33 a 26 al Poble Nou, i el B es va endur la victòria per 49 a 7 contra el Tarragona i ja són tercers.


Grans veïnats, menys ressò - Diari de Girona\nGrans veïnats, menys ressò\nEl temps i la difusió, esculls dels pressupostos de barris\njordi nierga 29.07.2013 | 08:07\nPunt de votació dels pressupostos participats del passat dimecres 17 de juliol. aniol resclosa\nEls pressupostos participatius del dimecres 17 de juliol van deixar una sensació contradictòria. D'una banda, la iniciativa era una aposta popular que vetllava per dinamitzar els projectes dels barris gironins i enfortir, de retruc, el teixit associatiu de la ciutat. De l'altra, evidenciava unes limitacions pròpies d'una proposta novella que finalment no va aconseguir un gran ressò. Especialment entre els sectors més habitats.\nNomés 1.444 persones, un 2,22% de la població empadronada, van formalitzar el seu dret a vot. Una xifra reduïda que va secundar la fita històrica que significava la consulta popular. "La intenció era bona, però el procediment s'hauria d'haver fet d'una altra manera. No calia carregar tot el pes a les associacions de veïns, aquestes entitats arriben on arriben", explica el vicepresident de l'Associació de Veïns de Can Gibert del Pla, Josep Maria Dalmau.\nUna catorzena de ciutadans d'un total de 4.329 van decidir presentar-se davant la mesa del Centre Cívic de Santa Eugènia, punt de votació pels residents a Can Gibert. "Des de l'Associació no podíem fer arribar el missatge a tots els veïns. L'Ajuntament hauria d'haver fet més pedagogia i publicitat de la campanya", diu el representant.\nSense activitat a les urnes\nEl poc èxit participatiu es va traduir ens uns percentatges de votació que van oscil·lar entre el 0,32% de Can Gibert i el 23,95% de la Pujada de la Torrassa, àrea on van comptabilitzar-se 40 vots entre un cens total de 167 gironins.\nLa poca quantitat d'electors, però, no va cridar l'atenció de manera excessiva. "No ha estat cap sorpresa. Valorem que s'hagi intentat fomentar la participació, però portem molts anys sense una dinàmica democràtica i, de cop i volta, ens hem trobat amb aquesta iniciativa", destaca el president del barri de Santa Eugènia, Ramon Macaya. Aquest veïnat, que es va presentar als pressupostos mancomunat amb Can Gibert, va rebre 52 vots d'un total de 5.210 persones, una tímida participació del 1,02% que va convertir el sector en el tercer barri amb menys activitat a les urnes.\nEntremig d'aquestes dues zones s'hi situa l'Eixample. En aquest cas, el percentatge participatiu del 0,82% va sorgir després que 54 persones, d'un padró de 6.594, s'haguessin desplaçat fins al Centre Cívic Pla de Palau per formalitzar el vot.\nEncara que Can Gibert, l'Eixample i Santa Eugènia hagin encapçalat la llista de sectors amb menys presència d'electors, les diferències respecte la majoria de les altres zones resulten imperceptibles. Una dada ho il·lustra: un 62% dels 29 barris (el Barri Vell votarà el seu projecte, probablement, al setembre) van registrar una participació menor al 5%. A l'altra cara de la moneda, els resultats més optimistes van tenir lloc, a més de a la Pujada de la Torrassa, a la Vall de Sant Daniel (13,17%), Campdorà-Gavarres (13,04%) o Mas Ramada (9,74%).\nEl problema de la difusió\nLa falta de temps porta implícita una conseqüència inevitable: actuar de manera precipitada. Aquesta és una de les sensacions més palpables entre les entitats veïnals, que destaquen el treball contra rellotge que va suposar el procés. "Es podria haver celebrat una jornada espectacular però no se'n va fer prou ressò. Les presses van afectar els resultats finals", explica el president de l'Associació de Veïns de Sant Narcís, Martí Carreras. "Les associacions vam haver d'encarregar-nos del procés perquè l'Ajuntament ens va donar molt de pes. Algunes entitats no volíem aquesta responsabilitat, només demanàvem un pressupost participatiu que no estigués exclusivament liderat per les associacions", afegeix el representant.\nPrecisament a Sant Narcís, on reconeixen que el procediment dels pressupostos de barri els va fer mantenir "una mica al marge", la difusió es va efectuar gràcies a les dues campanyes de repartiment a les bústies del sector. "Pel que fa a la participació, hem de repartir-nos la culpa entre tots. Hi ha entitats que no compartíem la metodologia que es va adoptar des de l'Ajuntament i per això ens vam tirar una mica enrere. Alguns podríem haver fet més", destaca el representant.\nA altres parts de la ciutat la divulgació de la consulta va resultar pràcticament inapreciable. A Santa Eugènia i Can Gibert, el seu projecte integral ja s'havia presentat en societat a través de la mancomunitat, mentre que a l'Eixample el poc temps va impossibilitar tirar endavant una campanya informativa completa: "Vam enviar un correu electrònic als associats, però tot plegat va ser massa precipitat. Altres vegades havíem preparat grans rètols informatius que col·locàvem als comerços, però en aquesta ocasió no teníem temps suficient", explica el president de l'Associació de Veïns de l'Eixample, Josep Gultresa.\nLa necessitat d'un primer pas\nMalgrat que des de moltes entitats es titlla la proposta com una iniciativa "precipitada" i "agosarada", els primers pressupostos participatius de Girona van transmetre, sobretot, una sensació il·lusionant. "Nosaltres ens mostrem favorables al procés, però després d'aquest primer pas ens falta consolidar-ho", subratlla Dalmau.\nEl pensament predominant deixa entreveure que allò més important, la construcció dels fonaments d'una nova consulta, ja s'ha aconseguit. "El més important és que enguany s'ha fet per primer cop i això ens ha permès assentar les bases per les properes vegades", destaca Carreras. Una opinió similar és la que té Macaya: "Valorem aquesta proposta perquè algun dia havia de començar. Cal que es tinguin en compte les dinàmiques democràtiques de cada barri".


Xocolates literàries – "De la Segarra amb valors"\nDurant els mesos d’abril i maig, l’escriptora Glòria Ribera ha impartit un seminari de narrativa a la Casa Dalmases de Cervera, amb el nom de Xocolates Literàries.\nDesprés de les sis sessions podem afirmar que s’han complert amb escreix les expectatives del Seminari. L’interès dels assistents ha estat gran i valorem excepcionalment, el text resultant de pràctiques elaborat per cadascú dels assistents! Vam treballar tots, molt i amb bona harmonia.\nAra animem a tots els participants a continuar escrivint amb la mateixa il·lusió i dolçor que han mostrat en aquestes “Xocolates literàries”.\nFundació Casa Dalmases 12/06/2017 12/06/2017\nAnterior Entrada anterior: Dies de pa i circ\nSegüent Entrada següent: Ara #Ondara\nBons moments, bons amics, bons records i bona inspiració per seguir projectant futur. #cuidemnos https://t.co/6dYg2SyWZl 17 hours ago\nUn dia més, encara, per creure en la força dels petits. #proximitat #dignitat #responsabilitat 1 day ago


Web de l'Institut Municipal de Desenvolupament Local (Vallsgenera)\nPortal de l'Institut Municipal de Desenvolupament Local Vallsgenera. El portal informa dels diferents serveis, activitats i espais que s’ofereixen al ciutadà, a més de les últimes notícies i activitat a l’agenda on s’informa de les xerrades, esdeveniments, cursos...\nCrear una presentació senzilla i intuïtiva de tots els serveis que s’ofereixen. La plataforma es sincronitza amb el programa de gestió de la formació, l’ocupació i l’emprenedoria que disposa l’institut. Els usuaris es poden donar d’alta a la borsa de treball, veure les ofertes de feina així com un directori de les empreses del territori.\nCrear un portal web autogestionable completament sincronitzat amb la plataforma de gestió de l’Institut Municipal de Desenvolupament Local Vallsgenera. Amb l'opció requerida per als ciutadans de registrar-se a la Borsa de Treball i modificar-ne senzillament el currículum.\nPlataforma web fresca i dinàmica, adaptada a tots els dispositius mòbils. Presentació clara i diferenciada dels diferents serveis que ofereixen a l'organisme: agenda, notícies, entitats que hi col·laboren, activitats, inscripció a la borsa de treball, informació sobre els espais i contactar.


mostassa torrada de cervesa chile - recepta - bogeria de pebre vermell - Receptes De Xile-Pebre\nMostassa Xile de Cervesa Torrada\n21 d'agost de 2017 Salt a la recepta Imprimeix la recepta Pin301 Compartir3 Yum3 Tweet Correu electrònic 307 accions\nUna recepta de mostassa picant de cervesa casolana feta amb llavors de mostassa negra i groga i pebrots de chile escalivats. Mai no tornareu a la mostassa llisa.\nFer mostassa a casa és molt fàcil i és força divertit. Faig un gran paquet unes quantes vegades a l’any per al meu propi ús personal, alguna cosa a conservar a la nevera sempre que sorgeixi la necessitat de mostassa.\nDe vegades es fan dos o tres lots amb ingredients variables, nivells d'especialitat i dolçor amb diferents propòsits.\ncultivant pebrots picants a l'interior\nFes un cop d’ull al meu article sobre Com fer mostassa casolana.\nAquesta és una de les grans coses de la mostassa. Hi ha tantes maneres de fer-ho. Permiteu els passadissos de la botiga de queviures i trobareu una gran varietat de mostassa a la vostra disposició, i aquesta varietat gairebé no es rasca la superfície! Aquestes són només les opcions de màrqueting que la gent ha decidit que li venen.\nTingueu en compte això: un cop aprés a elaborar una mostassa bàsica, podeu afegir els ingredients que preferiu.\nCom els Ropped Hatch Chile Peppers. Sí!\nEls pebrots de Xile Hatch\nNo puc dir que abans havia vist una mostassa elaborada amb pebrots de pa torrat abans. Qui sap? Potser es troben a tot Nou Mèxic, on es troba la regió Hatch.\nTenen fàcil accés als pebrots Hatch, de manera que poden cuinar-los en el que vulguin. Jo? No visc allà, així que he de posar les meves en línia. Crec molts dels mateixos pebrots que creixen a la regió de Hatch a Nou Mèxic, però les meves condicions del sòl són diferents aquí, per la qual cosa no és el mateix.\nTot i això, no són uns pebrots fantàstics. Més informació sobre Hatch Chile Peppers aquí.\nLa temporada de xilets forts generalment va des de principis d'agost fins a finals de setembre, amb una mica de marge als dos extrems, depenent del temps i de la temporada general de collita.\nPer tant, ARA és el moment de cuinar amb pebrots Hatch.\nParlem de mostassa i treballem en alguns pebrots de Hile, no?\nPrimeres coses: treballo amb llavors de mostassa negra i negra per a aquesta recepta. Hi ha 3 varietats disponibles per a llavors de mostassa: negre, marró i groc.\nEl groc fa de la mostassa típica que veieu als prestatges i és la forma més suau. El marró és una mica més punyent, mentre que el negre és el més punyent de tots.\nrecepta de truita mexicana\nElaboració de mostassa Xile de Hatch - El mètode de la recepta\nEl procés és senzill. Remullar les llavors de mostassa en un líquid durant la nit i després processar-les amb els altres ingredients. En aquest cas, utilitzava cervesa i vinagre, que són els líquids preferits. Podeu utilitzar aigua, vi, sucs i molt més per remullar les llavors. Les llavors absorbeixen el líquid i infloren.\nAquí teniu el aspecte de les llavors en el flascó després que s’hagin remullat durant la nit.\nLes llavors han absorbit tot el líquid.\nFinalment, afegiu els vostres altres ingredients i processeu-los a la vostra preferència. Si voleu mostassa molt suau, processeu-la durant molt de temps. Pot ser que hagueu d’afegir més líquid per aconseguir el que desitgeu, que està bé.\nSi preferiu mostassa més gran, processeu només una mica, o només una part de les llavors. O, no els processeu en absolut.\nFins i tot podeu separar-ho en diversos lots i afegir-ne altres ingredients, cosa que us permetrà tenir diferents opcions de mostassa al vostre abast. Moviment intel·ligent!\nGuardeu-lo a la nevera en un pot segellat. Els sabors continuaran desenvolupant-se i augmentant-se en forma de punyent. Coses fantàstiques!\nEsteu buscant Hatch Chile Peppers? Aquí teniu un llistat de recursos on podeu comprar Hatch Chile Peppers.\nOn podeu trobar llavors de mostassa? Obtenc les llavors de mostassa a través d’Amazon:\nEs tracta d’enllaços d’afiliació, amics meus! FYI Gaudeix!\njoc de regal de xocolata calenta de luxe\nVegeu també: Com fer mostassa casolana.\nConsulteu algunes de les nostres receptes populars de mostassa casolana\n5 de 1 vot Imprimeix Hatch Mustejat de la Cervesa de la Cervesa de la Cervesa Temps de preparació 12 h 10 mins Temps total 12 h 10 mins Una recepta de mostassa de cervesa picant casolana feta amb llavors de mostassa negra i groga i pebrots de chile escalivats. Mai més tornareu a la mostassa senzilla. Curs: Aperitiu, Salsa Menjar: americà, mexicana Menys: 40 Calòries: 32 kcal Autor: Mike Hultquist Ingredients\n2/3 tassa de llavors de mostassa negra\n1/3 tassa de llavors de mostassa groga\n1 tassa de vinagre de sidra\n1 tassa de la seva ale pàl·lid\n8 unces de pebrots de chile escalivats o més segons es desitgi\n3-4 cullerades de nèctar d’atzavina opcional\nAfegiu-hi les llavors de mostassa amb vinagre i cervesa. Barregeu bé. Aboqueu-hi un flascó gran i segelleu-ho.\nPoseu la gerra en un lloc sec durant la nit perquè les llavors absorbeixin el líquid, com a mínim, 12 hores. Notareu que les llavors es fan més grans, però la barreja encara sembla com llavors de mostassa flotant en líquid.\nIncorporeu-hi els pebrots i sal. Barregeu bé.\nAfegiu-los a un processador d’aliments i processeu-los al vostre gust personal. Podeu processar només una mica per mantenir la majoria de les llavors, o anar a la ciutat i barrejar-les realment. Vaig processar la meva fins al 80 per cent, mantenint-hi algunes llavors.\nToca un tast. Si voleu una mostassa més dolça, tireu-hi el nèctar de l’atzavara.\nPoseu la mostassa en un pot esterilitzat i serviu-ho! Els sabors es desenvoluparan a mesura que passi el temps.\nFa aproximadament un quart.\nDades nutricionals Cantitat de mostassa de xerra-cervesa rostida per porció Calòries 32 Calories de greix 9 % Valor diari* Greix 1g 2% Sodi 1mg 0% Potassi 55mg 2% Hidrats de carboni 3g 1% Sucre 1g 1% Proteïna 1g 2% Vitamina A 55IU 1% Vitamina C 8,4mg 10% Calci 13mg 1% Ferro 0,5mg 3% * Els valors diaris percentuals es basen en una dieta de 2000 calories. Pin301 Share3 Yum3 Tweet Correu electrònic 307 accions


Calviño espera que els fons europeus no es retardin i assegura que Espanya farà servir íntegrament els 140.000 milions La República\nCalviño espera que els fons europeus no es retardin i assegura que Espanya farà servir íntegrament els 140.000 milions\nACN Barcelona.-La vicepresidenta tercera d’Afers Econòmics del govern espanyol, Nadia Calviño, ha assegurat aquest dijous que espera que el pla de recuperació europeu no es retardi per culpa dels vetos […]\nACN Barcelona.-La vicepresidenta tercera d’Afers Econòmics del govern espanyol, Nadia Calviño, ha assegurat aquest dijous que espera que el pla de recuperació europeu no es retardi per culpa dels vetos de Polònia i Hongria. A més, ha indicat que Espanya té la intenció de fer servir íntegrament els 140.000 milions que li corresponen. En una intervenció al fòrum Capital Markets de Bloomberg, la ministra d’Afers Econòmics ha augurat que l’economia espanyola creixerà en el quart trimestre del 2020 tot i les restriccions ja que “l’impacte econòmic de la segona onada és menor que el de la primera”. “Sembla que la segona onada està sota control i les xifres estan millorant a tot el país sense haver de decretar el confinament total”, ha dit.\n“La segona onada no està tenint ni molt menys el mateix impacte que la primera onada va tenir sobre l’economia espanyola. Amb tota la prudència necessària, les xifres de la setmana passada mostren que les dades estan millorant a Espanya pel que a contagis, hospitalitzats i morts i sembla que la segona onada està sota control (…) i sense haver hagut de fer un confinament total”, ha dit.Les restriccions a sectors com la restauració o la mobilitat durant aquest últim mes tindran “un impacte molt menys important” pel PIB espanyol a finals d’any. L’indicador ja va créixer un 16,7% en el tercer trimestre després d’enfonsar-se durant el segon. “La nostra previsió pel quart trimestre no és negativa. Esperem que continuar creixent i tenir una base forta per a la recuperació durant el 2021″, ha afegit.La vicepresidenta tercera de l’executiu de Pedro Sánchez confia mençar a repartir els fons europeus tan aviat com sigui possible, després que Hongria i Polònia han bloquegessin el pressupost europeu en la votació perquè no veuen amb bons ulls el mecanisme que permet congelar els fons europeus als estats que no respecten l’estat de dret.”Espero que no hi hagi cap retard. La presidència alemanya de la Comissió Europea està compromesa en tancar aquest assumpte tan aviat com sigui possible i el Parlament Europeu també està compromès. L’objectiu hauria de continuar sent l’1 de gener”, ha assenyalat.A més, Calviño ha promès que Espanya farà servir la totalitat dels recursos però que prioritzaran els 72.000 milions en transferències que s’han de canalitzar fins al 2023, en canvi els crèdits es poden repartir durant els 6 anys que dura el programa. “Ens hem d’assegurar que no perdem ni un euro de les transferències”, ha subratllat la ministra.D’altra banda, també ha assegurat que l’Estat espanyol “estarà a dins de la primera onada de països que estarà preparat per fer una vacunació massiva”, ja que hi ha un acord entre els socis europeus que assegura que, quan estiguin disponibles, les dosis es distribuiran entre els membres de la Unió Europea en el mateix moment. Segons aquest pacte, a Espanya li toquen 20 milions de dosis que serviran per posar la vacuna a 10 milions de persones.


L'Arboç ja té un 'bicibox' per aparcar les bicicletes. | Ajuntament de l'Arboç\nL'Arboç estrena un servei de pàrquing «segur» per a bicicletes\nEl 'bicibox' estarà ubicat a l'estació de tren\nper Marc Guitart 08/06/2021 10:42h\nAmb el nom de 'bicibox', l'Ajuntament de l'Arboç ha presentat el nou sistema d'aparcament segur per a bicicletes. Estarà ubicat a l'estació de tren i té l'objectiu d'oferir una opció segura per aparcar la bicicleta per als usuaris que agafin el tren.\nD'aquesta manera, el consistori vol promoure la mobilitat sostenible amb vehicles no contaminants. En un principi, el 'bicibox' tindrà capacitat per a cinc places i es podrà usar a partir del 14 de juny.\nCinc euros anuals\nPer a fer-lo servir caldrà donar-se d'alta a partir d'aquesta data al Punt d'Informació Juvenil de la Casa de Cultura. S'haurà de fer a través de l'aplicació de telèfon mòbil 'pverde', amb un cost anual de cinc euros.\nPer Adrià Molina, regidor de Mobilitat de l'Arboç, la ubicació de l'estació de tren «fa que sigui ideal l'ús de la bicicleta per desplaçar-s'hi». Si el servei té una bona acceptació, el consistori estudiarà ampliar-lo. El projecte ha tingut un cost de 6.860 euros i ha estat cofinançat a través del Pla de Barris.


Per mi parlar del Banc de Sang em venen records de molt jove. Un record amb una olor a cafè de fons al local on hi havia hagut el Banc de Biscaia i ara hi ha la farmàcia. El Sr. Mias ens cedia el local per poder fer la campanya de donació de sang. L’olor a cafè és perquè s’obsequiava als donants amb un petit refrigeri amb un cafè. Després les normes van canviar i el refrigeri va seguir però sembla que el cafè no anava prou bé i es va eliminar. Jo no tenia encara l’edat per donar i esperava el moment per fer-ho. De seguida que vaig poder ho vaig fer. L’última campanya del 1988 ho hauria pogut fer però un encostipat em va fer esperar fins l’any 1989 a estrenar-me com a donant tot just fets els 18 anys. Moltes han estat les donacions i moltes les campanyes on he pogut col·laborar. Em sembla que ja supero les 50 donacions. Però el que més orgullós em sento no és del numero, és el haver pogut col·laborar amb el banc de sang a sensibilitzar i promocionar la donació de sang. I poder-ho fer al costat de l’autèntica ànima del banc de sang a Arenys de Munt: La Ramona Planas i un treballador incansable com en Pep Juvanteny. Hi ha més gent es clar però ells dos són uns autèntics motors.\nEn definitiva un acte de tot el poble. En una any important en que Barcelona el dia 14 de juny és la seu mundial de la celebració del dia Ineternacional de la donació de sang.


Calçots en tempura i patates al romesco - Fira Apat 2018\n33 cl de cervesa molt freda\nSalsa de calçots, o bé, romesco\nUn pot de patates al romesco\nPer començar, traurem la primera capa dels calçots i a continuació s’embolicaran individualment amb paper d’alumini\nPosarem els calçots al forn a 220ºC durant uns 30-40 minuts.\nDe mentre, anirem preparant la tempura. Necessitarem: sal, un ou, farina i una cervesa molt freda. És molt probable que en el teu supermercat habitual trobis tempura que ja estigui preparada.\nPassats 30-40 minuts, procedirem a treure els calçots del forn. Transcorreguts uns minuts des que els hem tret, procedirem a alliberar-los del seu embolcall de paper d’alumini.\nRàpidament, prepararem la tempura de la següent manera: barrejarem la farina, l’ou, la cervesa i la sal i es bat fins a aconseguir una pasta més aviat densa, i sobretot que no tingui grumolls. No ha de ser massa líquida, perquè es pretén que la tempura sigui una capa gruixuda i que quedi cruixent (d’aquí que es faci amb cervesa).\nEs banyen els calçots a la tempura, i directes a la paella, on hauria de tenir abundant oli, i hauria d’estar molt calent. Deixar uns pocs segons, fins que s’hagin daurat, i fora. Deixar en un plat amb paper de cuina, o secant.\nAmb un pinzell de silicona, podrem pintar els calçots amb la salsa romesco especial per a calçots per tal de donar el toc final a la presentació.\nPodeu servir els calçots amb unes patates al romesco.\nCalçots de Cuits, Calçots tot l’any\nUn pot de Patates al romesco de Tapas by Lules