Trobar Articles de Control de la natalitat: & Cerca Articles de Control de la natalitat a l'àmbit de l'Article (Catalan)\nControl de la natalitat Article categoria\nL'article directori Inici Dones salut i Fitness Control de la natalitat\nBirth Control Article RSS Feed\nArticles de Control de la natalitat\nPíndoles anticonceptives i parcel·les: Una introducció\nAutor d'experts: Ian Caspar\nEn la societat actual, homes i dones gaudir de l'activitat sexual habitual, que sovint condueix a complicacions com ara l'embaràs no planificat. Fins fa poc, preservatius han estat el més popular i comunament utilitzat mitjans anticonceptius. Mètodes anticonceptius com píndoles, pegats i anells s'han convertit en molt populars entre les dones. Llegiu més per obtenir més informació sobre algun d'aquests mètodes i com ajudar a prevenir l'embaràs.\nInformació sobre diferents tipus d'anticonceptius\nUn alt percentatge de dones arreu del món utilitzen alguns o altra forma d'anticoncepció. Amb la introducció de mètodes anticonceptius hormonals, ha esdevingut molt més fàcil per a dones de controlar si volen quedar-se embarassada o no. Anticonceptiu oral píndoles són un tipus de mètode anticonceptiu hormonal que consisteix en artificials hormones femenines.\nPíndoles anticonceptives: Una breu ressenya\nLes dones arreu del món utilitzen diferents formes d'anticoncepció per impedir-los quedar embarassades. Mètodes anticonceptius hormonals han demostrat ser molt eficaç en la prevenció d'embaràs en dones. Píndoles anticonceptives s'han convertit en molt populars entre les dones i que han demostrat ser molt eficaç també. Llegir més d'aprendre més píndoles combinades popular unes quatre utilitzats per les dones.\nBuscant en la història de Control de la natalitat\nAutor d'experts: John Smi\nUn tema polèmic com anticonceptiu pot semblar una qüestió moderna, però no ho és. Anticonceptius orals s'han utilitzat en una forma o altra per milers d'anys al llarg de la història humana i prehistòria fins i tot. De fet, planificació familiar ha sempre estat àmpliament practicat, fins i tot en les societats dominades pels codis socials, polítics o religiosos que requereixen les persones a "ser fructífera i multiplicar."\nEfectes secundaris perillosos de la parcel·la de Control de la natalitat\nAutor d'experts: Jill Smi\nUn munt de mecanismes de control de la natalitat diferents s'han creat al llarg dels segles i ara que es comercialitzen al públic. Tots ells suposadament han estat provats pels aliments i medicaments Administration (FDA) si és segur ser comercialitzats a i utilitzats pel públic. No obstant això hi ha una controvèrsia en curs sobre el pegat anticonceptiu.\nConformació de la seva família salut i futur amb Control de la natalitat\nAutor d'experts: Jason Swanson\nAlgunes persones pregunten si està bé per participar en el sexe prematrimonial i en les seves ments provar a pesar els seus pros i contres. Hi ha parelles que es dediquen de manera sexe prematrimonial abans fins i tot que entrin a l'escola secundària. A l'inici de la pubertat, els nens comencen a ser curiosos sobre la seva sexualitat. I sense orientació adequada, aquests nens explorar i aventurar-se en l'àmbit dels sentits sense gaire pensament de conseqüència greu de les seves accions impulsives. Vingui a pensar-hi, els adolescents no són els únics culpables de tal comportament Siomai però fins i tot adults així. De fet, el món ha conformat una actitud permissiva envers el sexe prematrimonial.\nLa possibilitat de pegats anticonceptiu mortal\nAutor d'experts: James Smi\nLa disponibilitat de control de la natalitat s'ha convertit en una de les grans revolucions del segle XX, donar una forma concreta per evitar embarassos no desitjats a les dones. Es consideren components crítics de qualsevol intent raonable al control de la natalitat, fins i tot si tenen efectes secundaris. Són productes que es basen en la manipulació i l'alteració dels nivells de base d'hormones en el cos femení, en píndoles anticonceptives i pegats pot causar efectes secundaris que són desagradables. No obstant això, hi ha hagut una multitud d'informes anecdòtics suposadament, tots els quals són coneguts per ser sense confirmar, que pegats anticonceptiu pot ser letal.\nLes veritats i mites sobre el Control de la natalitat i augment de pes\nHi ha realment una connexió entre el control de la natalitat i augment de pes? En una enquesta recent, un 50 per cent de totes les dones sentia que les píndoles anticonceptives podria causar augment de pes no desitjat. D'aquestes dones, un 20 per cent va dir que aquesta creença era la principal raó que no faria servir anticonceptius orals. També hi ha evidències que les dones canviar mètodes o control de la natalitat o parada que usen la píndola perquè pensen contribueix a l'augment de pes. No obstant això, la bona notícia és que la revisió es troba evidència per donar suport a una associació informal entre anticonceptius combinats o control de la natalitat i augment de pes.\nEls conceptes bàsics de Control de la natalitat\nAra vivim en un món on el sexe és tan normal com anar al cinema. Fins i tot adolescents tan joves com quinze anys d'edat són conscients del concepte de les relacions sexuals prematrimonials. I és probable que, molts dels adolescents als 15 a 19 anys ja són sexualment actives. És perquè prenem sexe tan a la lleugera que la taxa d'embarassos accidentals vas més alt i més alt fins les llistes.\nMètodes de Control de la natalitat al llarg de la història\nAutor d'experts: Pedra gessamí\nEstudis recents mostren que de les vuit raons més comuns per a persones que tenen relacions sexuals, quedar embarassada és sempre l'últim. Sembla que fins i tot si l'ésser humà són biològicament connectat a excita sexualment per assegurar la reproducció de les espècies, tenint fills posa un distant segon plaer quan es tracta de motivació sexual. Des que va començar la història, els homes i les dones sempre han volgut ser els decidir sobre si o no tenir un fill. Anticonceptius utilitzaven un mètode o un altre per a milers d'anys al llarg de la història humana.\nAutor condiciones del Servicio\nEditorial condiciones del Servicio\nDistribuir els Articles de categoria\nSubscrigui Articles de categoria\nIt is evident from the wealth of informative and quality articles published on ArticleSphere.com that this is the Número u place for authors and writers to publish their works to gain greater exposure and to position themselves as experts in their respective fields, as well as for publishers to research and reprint quality articles on their websites, blogs, ezines and magazines.


Especial Jimi Hendrix – Ràdio 90\nkeyboard_arrow_right Especial Jimi Hendrix\nXavier Baca 16/09/2010\t63\nEspecial Jimi Hendrix Xavier Baca\nAquest dissabte 18 de setembre de 2010 fa 40 anys de la mort de Jimi Hendrix. Un dels guitarristes més importants i influents de tots els temps, que ha servit d’inspiració a varies generacions de musics i artistes, i que tendeix a no passar mai de moda.\nAprofitant que tot i fer tants anys de la seva mort, aquest passat 9 de març de 2010 es publicava un nou disc pòstum “Valleys Of Neptune” amb algun tema inèdit. Els músics i companys de Ràdio 90 Miquel Pascal i Javi Garrigós, juntament amb en Xevi Baca fan aquest petit homenatge tot resseguint els temes més destacats d’aquest últim disc de Jimi Hendrix.\nNo us el perdeu el diumenge 19 de setembre de 2010 a les 5 de la tarda i a partir del dilluns 20 a traves del podcast en aquesta web.\nDescarrega ara: Especial Jimi Hendrix


Catherine Allard: “Els creadors som els responsables de si hi ha o no públic de dansa” – Godot Barcelona La jove companyia de dansa de l’IT celebra 20 anys al Grec amb 3 coreografies: Naked Thoughts, The Prom i Kaash.\nPer Jordi Sora /@escenadememoria\nEntrem a l’estudi de l’Institut del Teatre. La companyia assaja amb Lali Ayguadé, que va ser ballarina a Kaash, una de les tres peces del programa dels vint anys de la companyia. Catherine Allard (Bèlgica, 1960), directora d’IT Dansa, mostra un gran somriure de satisfacció: “en una setmana han après tota la coreografia!”. M’assenyala una noia i un noi: han fet audició per passar a formar part de dos grans companyies internacionals. Es respira orgull per la feina feta.\nQuan va començar, IT Dansa era un centre de formació, oi?\nSí, el pas entre l’escola i la professió. Més de 150 ballarins d’entre 19 i 23 anys en tot aquest temps. A la resta d’Europa és un model molt conegut. Aquí continua sent una novetat, 20 anys després. És una companyia de formació. Un ballarí sempre ha d’instruir-se. Després dels estudis de Conservatori cal una pràctica professional escènica amb un ritme diferent, en un entorn no tan protegit, tot i que amb un seguiment molt clar, per ajudar-los a trobar el seu camí. Han d’agafar responsabilitat d’artista.\nCom és el sistema de formació i de feina durant aquest temps?\nParlem molt individualment. Intentem estar atents a les necessitats: els de segon any tenen l’incentiu d’ajudar els nous. La dinàmica es reprodueix: al setembre, l’adaptació; després preparació de la gira durant dos o tres mesos; fem residència a Terrassa i comencem a actuar: enguany especialment a França. A Espanya, curiosament, ens costa força. Treballen com a grup, però són la suma de qualitats individuals. Conformen un cor en permanent transformació. És important la bona harmonia. Cada any és diferent. Pensa que canvia la meitat de la companyia. Potser hauríem d’allargar a un tercer any…\nPensar en IT Dansa és pensar en un espai ideal per a la creació de nou públic?\nPer a la gent més jove, girar amb Kamuyot d’Ohad Naharin va ser una decisió molt encertada. És una peça que facilita la connexió. Però tot ha anat molt lent. IT Dansa va ser un projecte polèmic. Les coses noves costen. Dins de l’Institut del Teatre encara es respira una mica la separació entre tradició clàssica i contemporània. Jo ho tinc clar! Busco qualitat. És una mentalitat que no s’ha superat encara a l’escola: hi afegiria el flamenc i l’espanyola a la formació obligatòria. Pensa en l’English National Ballet. Amb la Tamara Rojo. Una de les companyies més clàssiques que puguem imaginar. Doncs bé: treballen ara amb Akram Khan per a la nova Giselle.\nTu tenies al cap fer aquesta continuïtat entre la dansa clàssica i la contemporània?\nJo venia d’aquesta tradició! Jo demano als coreògrafs ganes de treballar amb ballarins joves, amb generositat en la transmissió. De tècnica, quanta més en tens, més la pots utilitzar com a eina d’expressió. Però treballem molt la interpretació. No puc concebre algú que balla sense saber la intenció del seu gest. Has de sentir-ho. Ets ballarí, però primer ets intèrpret. Has de passar un treball, una coreografia, un lament del coreògraf: has d’entendre l’esperit i l’estil que vol. La dansa se sent, com diu la Pina Bausch.\nCom es treballa amb gent tant jove?\nNo vull perdre el nord. Cap queixa de l’estil “abans era diferent”. Però hi ha coses a les quals no vull renunciar. Tot ha canviat en 20 anys. La primera promoció era tot passió. Ara tenen molts més estímuls. I prima anar ràpid. Els he de recordar que les coses necessiten temps de processament. Tenen molta informació, massa. I en dansa hem d’anar poc a poc. Per mi falta base, més consciència del cos. Abans tenies les diferents tècniques: Graham, Lemon, Horton, Cunningham… eren molt clares les diferències. Ara cadascú ensenya el que sap fer. Falta aprofundiment.\nCom veus la idea de constituir una “companyia nacional”?\nEs necessiten molts diners. Els ballarins s’escapen perquè aquí no tenen un espai on poder desenvolupar-se. Ara hi ha petits nuclis: el Graner, la Hiroshima, el Cesc Casadesús ha fet molt bona feina al Mercat. S’ha fet un teixit. Hi ha més públic encuriosit. Tot i que som els creadors els màxims responsables de si hi ha públic o no! Hi ha bons ballarins: la Nora Sitges, per exemple, és de la primera promoció i actualment és repetidora de la companyia. Ocupa l’espai per jubilació de la Guillermina Coll.\nParlem de la proposta de l’IT al Grec d’enguany, en què consisteix?\nHem incorporat al repertori la peça d’Akram Khan que estan assajant ara. Una idea del Cesc, perquè enguany el Festival se centra en l’Àsia. Ha vingut també aquests dies Nicola Monaco, que també ha treballat amb ells. Una feina d’execució repetitiva d’un moviment que s’ha d’entendre d’on prové: el coreògraf té família bengalí i aquest to es palpa a Kaash. També és un producció nova l’encàrrec que hem fet a Lorena Nogal: The Prom, exballarina de l’IT Dansa i un dels noms centrals de la companyia La Veronal. M’agrada aquest moviment un pèl absurd que defensa. És un risc: té experiència, penso que vol anar més enllà. És una aposta. La primera peça de la nit pertany al repertori i és de Rafael Bonachela: Naked Thoughts.


Si dubto és que sóc, si penso és que sóc: Un poema de quan tenia 20 anys\nfanal blau 26 de setembre de 2009 a les 1:47\n"Fes-me un buit a l'espai\nque no acabo d'omplir..."\nI fa quatre dies, oi?\nJo ara, més que buit, demanaria un bocí petitó...\nElvira FR 26 de setembre de 2009 a les 2:20\nfa molt més de quatre dies...esgarrifa pensar que en fa 365 multiplicat per 30....\nfanal blau 26 de setembre de 2009 a les 15:57\njo hauria de multiplicar per 26...:)\nsi estem en el millor moment, dona!!! :)\nAlexandre Domènech 26 de setembre de 2009 a les 17:24\nÉs un poema genial. Una mica abstracte, suposo que una mica com ets tu, o com començaves a ser en vint anys.\nM'agrada que parlis de conceptes de física, o metafísica, com l'espai i el buit, conceptes difícils d'entre i explicar fins i tot. I dels que sempre es discuteix i discuteix.\nM'agrada l'absencia de comes, per exemple, que a vegades no m'agrada, jo què sóc més puntillós amb això, perquè li dóna una estructura de pensament. És a dir, un pensament amb forma de poema, una fugacitat ràpida.\nM'agrada el final que vares fer, on parles de ser l'inici d'un somni, i on parles de què el destí farà el resta, per tant, qui cregui en el destí creurà en què ell s'ocuparà de tot, i qui no hi cregui, creurà que ho ha de fer tot ell.\nApa, una abraçada molt gran Elvira!\nkweilan 26 de setembre de 2009 a les 17:53\nM'ha agradat molt sobre tot això de l'inici del teu somiar...\nElvira FR 26 de setembre de 2009 a les 20:03\nBé fanalet potser sí que estem en el millor moment...Alexandre no ho sé si en això segueixo igual d'abstracta o pitjor...és un poema que sempre he recordat potser perquè diu coses que aleshores no n'era conscient i ara sí...gràcies Alexandre una abraçada per tu !!\nKweilan celebro que t'agradi...


Molanta i Base Olèrdola Femení buscaran la victòria a casa i el Moja ho farà fora — Ajuntament d'Olèrdola\n06:54 del 23 de maig de 2022\nCanal 20 - 107.0 FM\nMolanta i Base Olèrdola Femení buscaran la victòria a casa i el Moja ho farà fora\nMolanta i Base Olèrdola Femení buscaran la victòria a casa i el Moja ho farà fora Difícils compromisos pels tres equips olerdolencs aquest cap de setmana, tots tres amb rivals de dalt http://www.olerdola.cat/serveis-municipals/mitjans-informacio-municipal/canal-20/esports/molanta-i-base-olerdola-femeni-buscaran-la-victoria-a-casa-i-el-moja-ho-fara-fora http://www.olerdola.cat/serveis-municipals/mitjans-informacio-municipal/canal-20/esports/molanta-i-base-olerdola-femeni-buscaran-la-victoria-a-casa-i-el-moja-ho-fara-fora/@@download/image/JORDI GALAN.png\nDifícils compromisos pels tres equips olerdolencs aquest cap de setmana, tots tres amb rivals de dalt\nJordi Galan capità del Patí Vilafranca\nEl Moja es desplaçarà fins a Sant Just Desvern buscant els tres punts que van volar la passada jornada a casa davant el Dinàmic Batlló. El partit serà dissabte a les 16:25 al Municipal de Sant Just. El Molanta també dissabte rebrà al Joventut Ribetana, un partit especial pel tècnic del Molanta Bati, ex dels ribetans. Els visitants son segons a la classificació. El partit es jugarà a les 5 de la tarda. I mitja hora abans, a les 16:30h, al camp dels Pins de Moja, les noies del Base Olèrdola també tindran com a rival al segon classificat de la seva categoria, les tarragonines del Riudoms, que al partit d’anada li va fer un 10-0 a l'equip que llavors entrenava Xavi Cerezo. Ho tenen complicat però mentre hi ha vida hi ha esperança.\nI del cap de setmana també destaca el derbi a l’OK Lliga que jugaran a Sant Sadurní, el Noia i el Patí Vilafranca. El partit serà diumenge a les 6 de la tarda i es podrà veure per La Xarxa TV. Aquest divendres hem parlat al Canal Esportiu amb el capità dels vilafanquins, Jordi Galan. Pots escoltar l’entrevista aquí.


ronda mataró | Diari Maresme\nArgentona: més recursos contra la Ronda\nPer Redacció , a Política, Portada 26 de nov. de 2010\nL’Ajuntament d’Argentona presentarà aquest divendres 26 de novembre quatre recursos més contra el projecte de Ronda Mataró al Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP) de la Generalitat. Es tracta de tres recursos extraordinaris i un recurs d’alçada, sol·licitant que quedin suspesos tots els acords presos entre el 5 de setembre i el 19 de novembre.\nAdjudiquen les obres de la ronda de Mataró\nPer Redacció , a Política, Portada 21 d'oct. de 2010\nEl Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP), per mitjà de l’empresa pública GISA, ha adjudicat aquest dijous 21 d’octubre l’execució de la primera fase de la futura ronda de Mataró, per un import de 59,5 milions d’euros. Els treballs començaran durant el primer trimestre de l’any vinent i tindran un termini d’execució de 27 mesos.


Bonviure: ROMANIA, CARPATS,TRANSILVANIA, VALÀKIA I FINAL A BUCAREST\nROMANIA, CARPATS,TRANSILVANIA, VALÀKIA I FINAL A BUCAREST\nTitol: ROMANIA, CARPATS,TRANSILVANIA, VALÀKIA I FINAL A BUCAREST\nVols, Taxes, Transfers i Mitja Pensió Inclosa\nD1. Vol d’anada directe a Bucarest. Transfer de la capital fins al cor dels Carpats passant per la famosa carretera “Transfagarasan” que travessa la serralada a més de 2000 m, abans haurem parat a fer una passejada als voltants de Curtea d’Arges una bonica població de Valàquia. Ens espera un allotjament al bell mig de l’alta muntanya als peus mateix d’un preciós llac dins la Reserva Natural dels Carpats.\nDIA 2. Des del preciós llac on tenim l’hotel sortirem a peu a carenejar per la serralada de Fagaras entre estanys i els cims més alts dels Carpats com el Negoiu 2535 m el segon cim del país. Dia de felicitat a l’alta muntanya al bell mig d’Europa. Nit a l’hotel de Balea. Desnivells aproximats: + 700 m – 700 m. Opcionalment pel cim: + 850 m – 850 m\nDIA 3. Sortirem del mateix hotel a 2000 m i farem una preciosa excursió des del Llac Balea fins al cim de Buteanu 2507 m. Espatarrant jornada d’alta muntanya amb vistes als estanys en una carena a cavall de les planes de Valakia al sud i de la verdíssima Transilvània al nord. Per la tarda trànsfert fins a Sighisoara on farem nit. Desnivells aproximats: + 650 m – 1000 m.\nDIA 4. Sighisoara, preciosa i medieval és troba a la plana de Transilvània envoltada de muntanyes. Patrimoni de la Humanitat el paisatge urbà és molt atrac tiu. Creada per colons saxons als segles XII, les esglésies, placetes, carrers ens faran badar a cada racó. Però el millor per a nosaltres és el paisatge rural que l’envolta. Camps, pagesia, escenes del món agrícola que aquí ja s’han perdut a Transilvània perduren encara ben vives. Excursió de 3 h a peu per camps i castells a la zona saxona de Viscri.\nDIA 5. Farem un preciós sender en ple Parc Nacional Piatra Craiului entre Curmatura 1400m i el cim de Piatra Craiului Mica 1816m, ens esperen espadats bellíssims de calcari i boscos centenaris amb una espectacular vida animal. Romania és conegut internacionalment per la varietat de fauna, especialment pel manteniment de les espècies de grans carnívors com el linx, el llop i l’ ós, d’aquestes dues darrers espècies Romania disposa entre 40 % i el 60 % de la població europea. Dia dedicat completament al Parc Nacional de Piatra Craiului. Nit a Zarnesti. Desnivells aproximat: + 600 m – 600 m.\nDIA 6. Entrem de ple a Transilvània. La majoria associem aquest nom a pel•lícules de por dels anys seixanta on Cristopher Lle amb ulls desorbitats mossegava àvidament jugulars de precioses noies roses amb trenes. Pel•lícules en blanc i negre que res tenen a veure amb l’esclat de colors, verds, blaus i de vida en plena muntanya d’aquesta preciosa regió romanesa. Caminarem al voltant de les muntanyes de Brasov i també del famós castell de Bran. A part de llegendes i d’històries més o menys sagnants entre cristians i turcs Transilvània és un paisatge bellíssim de boscos, camps, poblets. Desnivells aproximats: + 500 m – 500 m.\nDIA 7. Travessa entre Busteni i Lacul Bolboci. Torna l’alta muntanya amb vistes espatarrants, ajudats d’un telefèric pujarem fins a les carenes de Babele i d’allà en còmode i bell descens entre prats molsuts i boscos d’avet arribarem al llac Bolboci. Desnivell aproximat: + 300 m – 900 m. Transfert i allotjament a Bucarest.\nDIA 8. Visita de Bucarest. Decadent però amb encant, no sabràs perquè però et captivarà. La majoria de les edificacions de Bucarest no son més que la materialització en forma d´arquitectura, dels deliris de grandesa de Nicolae Ceaucescu. Aquest va voler realitzar una ciutat comparable amb el mític París, encara que per això hagués de acabar amb gran part de les construccions existents i la totalitat de les arques de l´estat. Podràs visitar el Parlament o Palau del Poble, que s´alça majestuós al final de l´Avinguda de la Unió, El Patriarcat, La Strada Lipscani, etc. Per la tarda vol de tornada a Barcelona.\nNIVELL: Bons camins als Carpats i Transilvània amb desnivells màxims de + 750 m - 850 m.\nPREU:999 € (*)\nL´últim sopar a Bucarest cost aproximat 10-15 €. Els picnics de tots els dies llevat dels dies 2 i 3 que si que entren –cost aproximat dels picnics 4-5 €-. Les entrades als castells, funicular Bucegi i altres visites cost aproximat: 28 €\nAvió directe Barcelona-Bucarest-Barcelona / Trànsferts amb minibús privat per la resta de transports terrestres.\n(*) AVIONS : Fins al 15 de juny Bonviure disposa de 18 places amb el vol inclòs en el preu del viatge. A partir del 11 de juny disposarem d’un màxim de 14 places en el viatge amb el vol inclòs. El preu del viatge per les places sense vol inclòs, fins arribar al màxim de 18 participants, serà de 799€.\nUn cop sapigueu si disposem de places en aquest viatge i voleu reservar-ne una/es cal fer un ingrés d´una bestreta de 299 € per persona al nº de " La Caixa ":2100-3076-15-2200361367, titular Ramon Martí, posant el vostre nom i cognom + ROMANIA-AGOST\nO.T.GC-1829 BONVIUURE TREK\nInformació facilitada per Bonviure Revisat el 29/05/2010


Criteris de publicació - Porticvm\nescultura Serra Tortosa sarcòfag Catalunya Santiago iconografia Cabestany Sadurní Plandiura\nfrontal AntoniAbat dominics itinerant Agüero Aragó Montserrat Huguet gòtic pintura psicostasi\npelegrinatge arquitectura romànic Sancha Biota puerta María\n| Presentació - Criteris de publicació DESCARREGA CRITERIS DE PUBLICACIÓ: PDF\n1. Tramesa i acceptació dels articles\nEls articles hauran d’ésser originals, inèdits i no estar aprovats per a la publicació en una altra revista. Es publicaran articles d’història i història de l’art medieval essent possible l’acceptació d’articles procedents d’altres branques del medievalisme. Hauran d’ésser tramesos a l’adreça electrònica de la revista:\nUn cop analitzats pel consell editorial, els articles seran presentats de forma anònima a tres membres del comitè científic, que guiaran la decisió final dels editors d’acceptar-los per a la seva publicació i que podran proposar canvis per a la seva millora. Acceptats els articles, s’enviarà als autors un primer esborrany en format pdf per tal que puguin realitzar les correccions necessàries (errades i canvis de tipus gramatical). Es prega als autors la màxima rapidesa en la devolució de les proves corregides. 2. Presentació dels articles\nEls textos s’hauran de lliurar en suport informàtic (versió Word). Es recomana que es faci servir com a font Times New Roman 12, espai senzill. L’extensió màxima dels articles incloent-hi les figures serà de 20 pàgines. Els articles aniran precedits per la següent informació: títol, autor(s), nom de la universitat o institució a la qual pertany i una adreça de correu electrònic. S’afegirà un breu resum del contingut del treball, d’una extensió màxima de 100 paraules, en l’idioma original del treball i un altre, d’igual extensió, en anglès. Cada resum anirà seguit d’un màxim de 6 paraules clau en el mateix idioma. 3. Llengua\nEls treballs hauran d’estar escrits en un dels següents idiomes: català, castellà, gallec, portuguès, anglès, francès, italià o alemany. En aquelles situacions que els editors considerin excepcionals, es podran acceptar també articles en altres idiomes. 4. Il·lustracions\nLes il·lustracions apareixeran interposades al text, i no al final.\nEls originals de les imatges es lliuraran en suport informàtic de bona qualitat, JPG/TIFF amb un mínim de 300pp.\nLa relació d’il·lustracions es lliurarà en un altre document informàtic.\nLa il·lustració s’anomenarà “figura” i es numeraran correlativament en el mateix ordre en què són citades al text. Exemple:\n5. Notes a peu de pàgina Els articles no aniran seguits d’una relació bibliogràfica al final. Per tant, les referències bibliogràfiques s’incorporaran a les notes al peu de cada pàgina.\nNo es farà constar l’editorial que ha publicat una obra.\nInicial del nom de l’autor (majúscules) i el seu cognom (versaletes), títol de l’obra, ciutat i any d’edició, número de la p/pp.\nEx.: F. ABBAD RÍOS, El románico en Cinco Villas, Zaragoza, 1954, pp.58-59.\nSi els autors són dos o més, caldrà separar el seu nom amb una coma. En cas de tres o més autors s’emprarà l’expressió et al. Articles de revistes\nInicial del nom de l’autor (majúscules) i el seu cognom (versaletes), “Títol de l’article”, nom de la revista, número (data de publicació), número de la p/pp.\nEx.: M. MELERO MONEO, “El llamado taller de San Juan de la Peña, problemas planteados y nuevas teorías”, Locus Amoenus, 1 (1995), pp. 47-60. Contribucions en obres col·lectives Els capítols de llibre se citaran amb els mateixos criteris de format i separació que els articles de revistes, introduint “a” entre el títol del capítol i la referència del llibre.\nEx.: G. BOTO VARELA, “San Juan de Duero” a J. YARZA LUACES, G. BOTO VARELA (coords.), Claustros románicos hispanos, León, 2003, pp.176-177.\nActes d’un col·loqui\nInicial del nom de l’autor (majúscules) i el seu cognom (versaletes), “Títol de la contribució” a títol de l’obra (nom de les actes), lloc de publicació, any, volum, p/pp.\nEx.: J. YARZA LUACES, “Historiografía artística silense” a Silos. Un milenio (Actas del Congreso Internacional sobre la Abadía de Santo Domingo de Silos), Burgos, 2003, tomo IV, pp.15-48.\nInicial del nom de l’autor (majúscules) i el seu cognom (versaletes), títol, disciplina o especialitat, Universitat, departament, data de presentació, volums, pp.\nEx.: A. ORRIOLS ALSINA, Il·lustració de manuscrits a Girona en època romànica, Tesi de doctorat en Història de l’Art, Universitat Autònoma de Barcelona, Departament d’Art, 1999, 2 vol., pp. 305-307.\nFonts ja citades\nEn citacions posteriors es citarà la inicial del nom, el cognom, part del títol, l’any i la pàgina.\nEx.: R. CROZET, “Recherches sur la sculpture…”, 1967, pp. 41-57.\nUs de cursiva i versaletes\nLes cites d’altres autors o d’una font històrica van en cursiva i al mig del text, excepte quan superen les tres línies que aniran en un paràgraf independent, sagnat i amb mida de lletra 11 punts, un punt inferior a l’emprat en la caixa del text.\nPer expressar els segles, l’ordinal romà s’escriurà en VERSALETES no en MAJÚSCULES.\nNo s’han d’escriure en versaletes sinó en majúscules els ordinals dels reis i els números romans dels volums d’una publicació.


Centre d'Estudis Senienc | Terres de Cruïlla\nCentre d'Estudis Senienc\nEl Centre d’Estudis Seniencs va nàixer l’any 1991 fruit de l’iniciativa d’un grup de gent del poble interessada en l’estudi i la preservació del patrimoni local. El CES està adherit a la Coordinadora de Centres d’Estudi de Parla Catalana i col·laborem activament amb les activitats de l’Institut Ramon Muntaner. Econòmicament ens nodrim dels ajuts per a projectes i activitats que ens han anat concedint diferents entitats i administracions: Ajuntament de la Sénia, Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya, Diputació de Tarragona, IRMU, Fundació Caixa Tarragona, CEMS…\nEls nostres objectius prioritaris són:\nFomentar l’estudi i la recopilació de tota classe de fonts orals, escrites, gràfiques i audiovisuals relatives a la història de la nostra població i territori d’influència.\nContribuir al coneixement, la valoració i la difusió del patrimoni local entès en un sentit ample.\nSer un dels factors de dinamització cultural de la població, mitjançant el foment de la participació ciutadana i la col·laboració amb altres entitats locals.\nDes del moment de la nostra creació hem combinat les activitats de recerca i les de difusió, que sempre han anat unides. Tots els projectes d’investigació han anat acompanyat d’activitats diverses de difusió com publicacions, xerrades, taules rodones, exposicions, visites o itineraris guiats…\nEls principals projectes de recerca que hem portat a terme han estat:\nEl ròssec als Ports.\nEl patrimoni arquitectònic senienc.\nEl procés d’industrialització a la Sénia.\nDona i treball a la Sénia.\nAigua i poblament.\nL’aprofitament hídric del riu Sénia (conjuntament amb el Centre d’Estudis d’Ulldecona).\nEl moble a la Sénia.\nCol·laboració en les publicacions La Sénia. Història i Territori (2007), i La Sénia. Economia i Societat, volums de la la col·lecció “El Campanar” d’Onada Edicions.\nAquest 2012 hem col·laborat en la publicació de El riu Sénia. Activitat Humana i transformacions del paisatge, volum 4 de la Biblioteca Taula del Sénia d’Onada Edicions.\nDes del 2004 publiquem una revista anual amb el nom de Lo Senienc. Memòria, natura i llengua. D’acord amb la filosofia de l’entitat aquesta publicació pretén a la vegada fer recerca i divulgació de temes diversos que poden interessar tant a la gent del poble com a interessats en la història i cultura locals en general. Sempre que és possible inclou resums de treballs de recerca presentats a l’IES la Sénia per joves estudiants de segon de batxillerat.\nDes del curs 2010-2011 gestionem l’Antena del Coneixement de la URV a la Sénia, projecte que resulta del convenni entre la universitat, l’Ajuntament de la Sénia i la nostra entitat.


'Dònuts' biodegradables per regenerar els boscos mediterranis (Elena Freixa)\n'Dònuts' biodegradables per regenerar els boscos mediterranis\nUna nova tècnica dispara la supervivència dels arbres replantats en zones cremades o degradades\n5 min. Barcelona 22/02/2020 23:05\nELENA FREIXA Periodista\n651x366 L’àrea del Bruc, calcinada el 2015, replantada ara amb una nova tècnica / CREAF L’àrea del Bruc, calcinada el 2015, replantada ara amb una nova tècnica / CREAF\nEl juliol de fa cinc anys, el Bruc cremava en l’incendi forestal més greu d’aquell estiu, que va començar a Òdena. Més de 1.000 hectàrees, en bona part bosc de pi blanc, van quedar arrasades. La reforestació que s’ha fet a la zona ha sigut el camp de proves d’un nou mètode prometedor -el Cocoon- que ha disparat la supervivència dels arbres joves plantats no només aquí, sinó també en els diversos punts de la conca mediterrània on s’ha provat. Si normalment sis de cada deu plançons -arbres joves- morien amb el mètode tradicional de replantació, la nova tècnica ha aconseguit que el 70% dels exemplars se’n surtin, segons explica el coordinador del projecte internacional i investigador del CREAF Vicenç Carabassa.\nLa clau de l’èxit la tenen una mena de dònuts biodegradables fets de cartró reciclat -els Cocoons, capolls en català- que s’encarreguen d’emmagatzemar aigua i protegir l’arbre durant els primers mesos, la fase més crítica per a la seva supervivència. El dònut s’enterra ple d’aigua, uns 25 litres, que li garanteixen la hidratació durant tres mesos i eviten que altres vegetals del voltant se n’aprofitin debilitant l’arbre. Després el mateix recipient de cartró es descompon al sòl en un període aproximat de dos anys.\nL’aigua disponible és una bona solució davant les condicions de crisi climàtica que afronta la zona mediterrània, amb episodis extrems cada cop més recurrents. “El reservori d’aigua permet que aquesta vagi caient a la planta a poc a poc i que pugui, per exemple, resistir els mesos d’estiu”, apunta Carabassa. De fet, aquest particular recipient que ha desenvolupat l’empresa holandesa Land Life Company dins del projecte ha tingut resultats sorprenents en zones molt àrides de les illes Canàries, on la diferència amb el mètode tradicional de reforestació sense rec ha sigut més gran. Al lloc més difícil on s’ha plantat, la zona de Tifaracás, a Gran Canària, amb una precipitació mitjana de menys de 200 mm i inferior els últims anys, s’hi ha aconseguit una supervivència d’entre el 30% i el 40%, si bé abans calia recórrer a mètodes de rec complexos i molt costosos per no perdre el 100% de les plantacions. “Adaptar-nos al canvi climàtic vol dir això: desenvolupar tecnologies que ajudin a restaurar espais degradats”, insisteix l’expert del CREAF.\nEl projecte europeu -batejat com The Green Link- ha durat tres anys i acumula set proves pilot a Catalunya, el País Valencià, Almeria, les Canàries, Itàlia i Grècia. Ha implicat empreses, administracions, ramaders, agricultors, propietaris forestals i ONGs. En total, s’han plantat uns 30.000 arbres, prou com per haver fet una estimació econòmica que també és optimista: reforestar amb Cocoon pot ser fins a quatre cops més rendible si es mira el cost i els resultats que de moment s’han obtingut. “La inversió inicial és més gran, però els dònuts biodegradables estalvien haver de substituir tots els exemplars que morien els primers mesos de plantació. El cost de reposició es redueix fins al 75% en algunes proves fetes”, calcula Carabassa.\nEls resultats positius del Cocoon el converteixen en un model “molt aplicable” en altres zones devastades pel foc a Catalunya, com la Ribera d’Ebre, on van cremar més de 6.000 hectàrees l’any passat. L’investigador del CREAF també explica que la tecnologia ha funcionat en proves de restauració del bosc de ribera. Al País Valencià, la zona reforestada ha sigut tota l’àrea pròxima a Tous, a la Ribera Alta, que es va cremar el 2012 i que no es recuperava de manera natural com a bosc sinó que derivava en un matollar. A més, al municipi de Xixona s’hi han replantat espècies agrícoles però també forestals, com l’arboç, que ha funcionat molt bé.\n651x468 El Cocoon, un recipient de cartró que es planta a terra ple d’aigua per regar l’arbre. El Cocoon, un recipient de cartró que es planta a terra ple d’aigua per regar l’arbre.\nOportunitat per a un bosc més sa\nLa plantació pilot al Bruc ha sigut l’oportunitat de reconstruir un bosc diferent al que es va cremar fa cinc estius, un de més resistent a les amenaces que puguin venir en el futur, subratlla l’investigador del CREAF. On abans tot era pi blanc, ara s’hi ha creat un mosaic que va des d’alzines i roures fins a la recuperació d’arbres de conreu com oliveres, ametllers i cirerers. “En el cas de l’olivera, vam plantar 2.000 arbres de tres varietats. Una d’elles, la cornicabra, ha prosperat en un 80%”, detalla.\nLa diversitat d’espècies és una fortalesa per a un bosc. “Si ve una plaga, difícilment les afectarà totes alhora, potser en matarà una però avançarà més lenta”, sosté l’enginyer de forests de l’Associació de Defensa Forestal (ADF) del Maresme, Oriol Bassa. Sap bé de què parla, perquè en aquesta comarca el pi pinyer ha patit els últims anys la invasió de l’escarabat Tomicus, que n’ha matat milers. Ara els alzinars lluiten contra el letal corc del suro. “La gestió forestal és l’única opció, calen plans molt més seriosos d’adaptació al canvi climàtic els pròxims anys”, reivindica Bassa. Insisteix que el bosc és crucial davant d’inundacions com les viscudes amb el recent temporal Gloria : “Sense els boscos, la zona del Maresme, per exemple, no hauria aguantat. I les riuades i tot el que vam veure a la Tordera hauria sigut deu cops pitjor”, recalca.


Sortides professionals en FP Ciberseguretat\nAnteriorment, et comptàvem quines eren les sortides professionals a les quals podies optar si estudiaves una FP en Sistemes Microinformàtics i Xarxes. Avui, tornarem a fer el mateix, però en aquest cas parlant de les sortides professionals de l’FP a Ciberseguretat. En les properes línies que venen a continuació, et direm alguns dels avantatges que té estudiar aquest cicle formatiu i, a més, t’oferirem una llista de les diferents sortides professionals que té aquesta formació amb una breu explicació de cadascuna d’elles. La Ciberseguretat forma part de l’fp informàtica i comunicacions, una branca que actualment està present a tot el món, ja que les empreses requereixen d’ella per portar endavant els seus negocis. S’ha convertit en una cosa tan necessària en aquests temps, que si no saps mínimament sobre ella, estàs perdut. Així que, si estàs interessat a especialitzar-te una mica més i aprendre sobre la Ciberseguretat, estigues atent, ja que t’explicarem tot el que has de saber sobre ella ara mateix. Som-hi!\nBeneficis d’estudiar una FP a Ciberseguretat\nEstudiar sobre informàtica i les variants que ella comporta és molt important actualment a causa de el gran progrés que han provocat les tecnologies de la informació. Hem avançat tant amb el pas dels anys, que la ciberseguretat s’ha convertit en una àrea realment necessària per dur endavant els nostres ritmes de vida i del que ens envolta voltant. És per això que estudiar una FP a Ciberseguretat té alguns avantatges, les quals et mostrarem a continuació.\nDiversitat de treball\nUn dels avantatges que hem de tenir en compte sobre estudiar una FP a Ciberseguretat és que és una especialitat que engloba molts àmbits. No cal que et centris únicament en una sola branca, sinó que pots aprendre tots els conceptes bàsics sobre el sector i realitzar múltiples funcions. Això sí, sempre caldrà que es vetlli per la seguretat dels usuaris i les empreses. Per què? Perquè la informació que els pertany a tots dos mai sigui manipulada.\nProtegir les diferents empreses i, sobretot, les seves dades personals, és molt important si es vol mantenir la seguretat de les companyies. És per això, que una persona que fa anys d’experiència complint amb això, és recompensada gratament amb un alt salari. Un especialista en ciberseguretat pot cobrar entre uns 30.000 i 60.000 euros anuals. Un bon sou per a tot aquell que es dedica a mantenir la integritat de l’empresa i que no es vegi perjudicada.\nTotes les empreses requereixen experts en informàtica perquè duguin endavant les seves institucions. Per aquesta raó, ha augmentat en gran manera la demanda de professionals especialitzats en ciberseguretat perquè s’encarreguin de la protecció de dades de les diferents societats.\nAra que ja has vist quins són alguns dels avantatges que té estudiar una fp en ciberseguretat, et mostrarem les sortides professionals a les quals podries optar un cop n’obtens el títol d’aquest cicle formatiu. Atent!\nGestor de protector de dades\nEl gestor de protector de dades és l’encarregat d’assessorar els diferents empleats durant el tractament de les seves dades. És la persona que supervisa les normes de protecció de dades i que supervisa quines han estat les seves avaluacions d’impacte en l’entitat.\nHacker ètic i assessor de seguretat\nÉs la persona que s’ocupa de hackejar un sistema informàtic, amb l’objectiu d’identificar i reparar possibles inseguretats. Fa exactament la funció contrària d’un hacker maliciós que s’eviti un atac informàtic i no perjudiqui els servidors.\nConsultor de seguretat informàtica\nUn consultor de seguretat informàtica és qui s’encarrega principalment d’analitzar com és la seguretat de la informació d’una empresa. A més, ha de saber com es manegen les xarxes i com són els diferents sistemes que les mantenen. ¿Per què? Per saber com poder enfortir tota l’estructura IT (tecnologia de la informació).\nAdministrador de Seguretat de Xarxa\nEn aquest cas, un administrador ha d’assegurar-se amb prioritat que la xarxa és totalment segura. Analitzarà i minimitzarà els riscos en cas de perill informàtic i ha de garantir que únicament les persones que tenen el permís adequat puguin tenir l’accés a la xarxa.\nTècnic de resposta a Incidents de Ciberseguretat\nUn tècnic d’aquesta índole ha d’ajudar a les empreses amb l’objectiu de detectar, preparar, respondre i recuperar se dels incidents de seguretat que pugui haver-hi a la xarxa en un moment determinat.\nEsperem que aquest article sobre les sortides professionals en FP Ciberseguretat t’hagi servit i t’hagi ajudat a decidir-te sobre el que vols estudiar. És una gran oportunitat perquè t’endinsis en el món de la informàtica i que comencis a treballar d’això. Si vols saber més sobre aquest sector, no dubtis a donar una ullada als nostres cicles formatius a distància sobre informàtica i comunicacions. Potser n’hi ha algun que t’interessi. A què esperes?\n« Modalitats d’FP, les coneixes totes?\nQuè cal estudiar per ser Nutricionista o Dietista? »\nLa intel·ligència emocional en el món empresarial\nA mesura que ha anat avançant la societat i ha anat cobrant més importància la intel·ligència emocional en les empreses; la figura de l’líder s’ha vist sotmesa, progressivament, a canvis…\nSortides professionals en FP d'Administració i Finances\nSi creus que les úniques persones que necessiten comprendre les finances són aquelles que treballen a la banca, és hora que reconsideri la teva visió de món. Te n’adonis o…


Résidence Molière París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n28 rue Moliere, Montrouge, París, França - Veure al mapa\nBé 6,6 (410 comentaris)\nPuntuació dels comentaris 6,0 (1720 comentaris)\nPuntuació dels comentaris 5,5 (275 comentaris)\nBé 6,6 (580 comentaris)\nBarri Montrouge Montrouge 20è - Menilmontant Disneyland 20è - Menilmontant 5è - Panthéon- Notre Dame La Défense 18è - Sacre Coeur - Montmartre La Défense 17è - Arc de Triomphe - Palais des Congrès\nEstació de Metro de Chatillon – Montrouge\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Résidence Molière és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Montrouge. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Résidence Molière, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix restaurant per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, cuina americana, nevera, forn microones, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Résidence Molière és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Montrouge.\nTots els tipus de viatgers (119) Parelles (26) Viatgers en solitari (75) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (1) Grups (8)


‘Graners de Creació’ revoluciona la relació entre creadors i públic amb el suport del Consorci de Museus | Valencia Extra\n‘Graners de Creació’ revoluciona la relació entre creadors i públic amb el suport del Consorci de Museus\nGraners ha seleccionat 17 residents que desenvoluparan el seu projecte al llarg d’un any en diferents sales i teatres, i en el marc de diversos festivals\nEl programa de residències artístiques ‘Graners de Creació’ celebra aquest dimecres la seua festa de presentació al Centre del Carme Cultura Contemporània, amb la qual es fa el tret d’eixida a la primera edició de les seues residències a València.\n‘Graners de Creació’, que s’emmarca dins del programa ‘Cultura Resident’ de la Generalitat Valenciana, es planteja com una nova forma d’entendre les arts escèniques contemporànies, que ofereix la possibilitat de conéixer els processos creatius artístics des de dins i proposa a la ciutadania un tracte directe amb els creadors i artistes. La intenció és que les arts escèniques contemporànies estiguen a l’abast de tot el món.\nGraners mostra al gran públic que València és un focus de projectes escènics actuals, experimentals i arriscats que nodreixen les sales de teatre alternatiu de tota la ciutat; una oportunitat de viure en primera persona les arts escèniques alternatives que posen en dubte els assumptes fonamentals de la societat en què vivim.\nFidels al seu esperit cooperatiu i social, la festa que se celebrarà dimecres que ve, 3 d’abril, a les 19 hores al Centre del Carme, serà un lloc i un moment ideal perquè els assistents puguen conéixer un ampli grup d’artistes i creadors de les arts escèniques que treballen a València. També es farà una crida a la ciutadania perquè participe activament i col·labore en les pròximes trobades que es generen: visites per a observar els processos creatius, entrevistes amb els artistes i creadors, col·loquis, visites a assajos, accions amb les companyies, intercanvi d’opinions amb les sales de teatre, etc.\nDurant l’esdeveniment, es donarà a conéixer la programació d’estrenes dels projectes seleccionats durant 2019, el cartell, la nova web i el que molts artistes i creadors valencians ja esperen: les bases de Graners 2020.\nGraners forma part del programa ‘Cultura Resident’ i compta amb el suport de la Generalitat Valenciana, el Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana i el Centre del Carme; amb la participació directa de les sales Russafa, Espacio Inestable, TEM, Rambleta, Teatro Círculo, Off, Teatre del Raval i Ultramar, i els festivals Cabanyal Íntim, 10 Sentidos, Tercera Setmana, Russafa Escènica i Circuito Bucles.\nLa directora general de Cultura i Patrimoni, Carmen Amoraga, ha destacat “el dinamisme de ‘Cultura Resident’, un programa impulsat per primera vegada per l’actual Consell al qual s’han sumat diferents projectes com el de ‘Graners de Creació’, en l’àmbit de les arts escèniques, amb la intenció d’acabar amb la precarització del sector cultural a la Comunitat Valenciana” i ha recordat “que Cultura Resident ha llançat el seu programa internacional amb la col·laboració d’importants projectes de residències en l’estranger com el HIAP d’Hèlsinki o el Meet Factory de Praga, convocatòries que tenim obertes fins al 4 d’abril”.\nEl director del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana, José Luis Pérez Pont, ha manifestat que “la forma en què ens comuniquem en societat ha canviat i també la manera en què ens acostem a l’art. Les manifestacions artístiques ja no són hieràtiques, els gèneres, les formes d’expressió s’hibriden i transformen, i també els espais on es realitzen. La proposta de ‘Graners de Creació’, a la qual donem suport sota el paraigua de ‘Cultura Resident’, no sols ofereix als creadors un espai i els recursos per a la producció del seu espectacle, sinó l’oportunitat de buscar nous públics i permetre’ls formar part de la creació escènica de forma activa”.\nMediació: s’han acabat les barreres\nGraners és un projecte cultural obert i evolutiu que té com a funció acostar els veïns de cada barri a les sales, als espectacles, al procés creatiu i als artistes. Es tracta de fer créixer els creadors i el públic en un coneixement mutu, en un espai on ja no hi ha barreres ni distàncies entre els uns i els altres.\nAquest projecte compta amb 17 residents que treballen en el desenvolupament d’un espectacle al llarg d’un any i, en aquest cas, tan important és el procés creatiu com el resultat final. El treball de gestació artística és el gran desconegut per al públic i és el que Graners ofereix a l’espectador. El coneixement de la tasca que realitza l’artista forma el futur espectador perquè puga entendre i apreciar millor el treball creatiu que hi ha en cada una de les peces seleccionades.\nEn aquest àmbit de relació, és fonamental el treball de l’equip de mediació de Graners, que s’ocuparà de generar accions de mediació específiques per a cada obra de manera que la ciutadania puga conéixer el procés artístic de cada creador i puga tindre una relació directa amb ells.\nEn la Sala Off, faran la seua residència La República del Lápiz de Gabi Ochoa i Ferrán Benavent, que comptarà també amb el suport del Festival Tercera Setmana; la Companyia Fil d’Arena, que acollirà també el Circuito Bucles, i Sergi Escolano + Mateusz Troupe.\nD’altra banda, La Rambleta acollirà els projectes de Marc Sans, amb el suport també del Festival 10 Sentidos; La Lola Boreal, juntament amb el Festival Russafa Escènica; la companyia La Subterránea, i la proposta de Manu Valls i Dacsa Produccions.\nA Espacio Inestable, faran la seua residència Frágiles Danza i Mou Dansa, amb el suport del Festival Dansa València; la companyia Onírica Mecánica, acollida també pel Festival Tercera Setmana; així com els projectes de Caterva Teatre; Groc Teatre i Hongaresa de Teatre.\nD’altra banda, el Teatre El Musical i el Festival Cabanyal Íntim acolliran la proposta del Colectivo Miss Panamá; el Teatro Círculo rebrà el projecte de Sandra Gómez; la Sala Ultramar acollirà la proposta de David Franch, Alejandra Mandli i Maribel Bayona, i Sala Russafa serà el lloc de residència d’Alarcón i Cornelles.


Arxius de setmanari el temps - laBreu Edicions : laBreu Edicions Arxius de setmanari el temps - laBreu Edicions\nentrevista a Joan Todó al Setmanari El Temps (abril 2016)\nGALERIA Joan Todó // Jordi Play Joan Todó: «M’han tret de sota dels peus la terra on xafava» Cinc anys després del seu primer llibre de contes, A butxacades, que el va donar a conèixer en narrativa, amb una molt bona recepció, Joan Todó (la Sénia, 1977) publica un nou recull de relats, ‘Lladres’. Entremig, […]\nSota Cicuta, Col·leccions, Premsa, Revistes · Etiquetat amb Anna Ballbona, cicuta, contes, contística, entrevista, Joan Todó, labreu edicions, lladres, setmanari el temps\nentrevista a Susanna Rafart al Setmanari El Temps en ocasió de la publicació de la novel·la CRISÀLIDE. PASTORAL EN SI MENOR (15.09.15)\nSusanna Rafart: «La poesia s’avança al futur i dóna els codis perquè, de tota la destrucció, alguna cosa se’n preservi» Autora d’una extensa obra poètica, traductora i assagista, Susanna Rafart (Ripoll, 1962) fa una nova aportació en el terreny de la prosa. Es tracta de Crisàlide. Pastoral en Si Menor, una mena de faula amb […]\nSota Cicuta, Col·leccions, Premsa, Revistes · Etiquetat amb Anna Ballbona, cicuta, crisàlide, crisàlide.pastoral en si menor, el temps, entrevistes, labreu edicions, novel·la, setmanari el temps, Susanna Rafart


Royal Malewane - Gaudir\nMenjar a Royal Malewane és una experiència única i indulgent amb una carta en constant canvi i una gran varietat de bells escenaris per assaborir la cuina contemporània elaborada pel nostre xef executiu i dedicat equip. A Royal Malewane creiem que l'experiència del safari és sinònim de menjar i vi excepcionals.\nEl xapat exquisit és la segona naturalesa dels xefs de Royal Malewane per als quals la cuina és sens dubte un art. La cuina es complementa amb un llenç natural per assaborir tant com els delicats sabors amb la zona de menjador amb vistes al riu Malewane, on una gran varietat de curioses criatures grans i petites s'aventuren a arrasar la set. Royal Malewane també ofereix una cuina compatible amb Kosher.\nEl bar Masiya ret homenatge a la història de Royal Malewane i als seus mestres trackers, en particular, Wilson Masiya. Wilson va formar part de la família The Royal Portfolio des que vam obrir les nostres portes el 1999 i va ser una part formidable de l'experiència convidada a Royal Malewane, el seu increïble amor i saviesa per l'arbust amb un efecte durador en tot el que va trobar.\nEl Masiya Bar es va construir sobre el lloc de la boma existent, just a la vora de l'aigua, i mostra la nostra fabulosa col·lecció de ginebres i més de 50 whiskies. Els clients podran compartir històries de les aventures del dia a través d'un còctel o sopar en aquest espai únic decorat amb mobles Dedon que es barreja en l'entorn natural com un amagatall tradicional al voltant d'un abeurador.\nLa Carpa Bush a Royal Malewane ofereix una festa al cor del desert africà. Una experiència veritablement notable i romàntica amb llanternes brillants que llanternes una llum suau entre els braser que cremen.\nEls sons del cor salvatge i del poble local proporcionen la banda sonora a una vetllada molt especial on els clients poden gaudir d'estar a la muntanya amb la comoditat de rentar-se els lavabos. Què millor lloc per gaudir d'una gorra de nit que a la vora del foc sota les estrelles africanes, ja que el seu guardabosc explica les històries del dia?


Publicat per JS. Cid a 16:31 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per JS. Cid a 17:30 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per JS. Cid a 19:55 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per JS. Cid a 18:27 3 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per JS. Cid a 17:55 0 comentaris Enllaços a aquest missatge


Culot curt de ciclisme amb tirants TEMPUS personalitzat | InverseTeams\nExtraordinari culot de ciclisme compressiu. La forma dels panells laterals s'adapten perfectament al cos i pproporcionen un ajustament sense precedents. El seu teixit aconsegueix mantenir sota control l'àcid làctic, endarrerint la fatiga muscular durant l'exercici i proporciona un excel·lent factor de protecció als rajos ultraviolats. Els tirants sublimables i microperforats garanteixen una gran subjecció i distribueixen el pes a les espatlles de manera uniforme. Aquests poden ser per home o per dona. Està confeccionat amb costures planes que ofereixen un gran confort i alhora un disseny atractiu. Al final de la cama té una banda microperforada amb un grip de silicona al seu interior i amb punts reflectants a l'exterior per augmentar la seguretat. Tenim una amplia gamma de badanes perquè escollis la que s'adapti millor a les teves necessitats. El procés de sublimació garanteix que els colors no perdin intensitat amb l'ús i el pas del temps. Les tintes utilitzades per la personalització són ecològiques. Ideal per a ciclistes de nivell alt i de tot tipus de complexions.\nPersonaliza tu Culot curt de ciclisme amb tirants TEMPUS personalitzat. Características\nDefineix les característiques opcionals de Culot curt de ciclisme amb tirants TEMPUS personalitzat\nTirants titanium per a l'home\nTirants titanium per a la dona\nSelecciona la badana para tu Culot curt de ciclisme amb tirants TEMPUS personalitzat


L’ex-president de la Generalitat del PP al País Valencià, Francisco Camps, s’ha desvinculat aquest dimecres de les decisions econòmiques sobre les campanyes electorals autonòmiques i municipals del 2007 i generals del 2008, a judici a l’Audiència espanyola per un presumpte finançament irregular.\nDurant la seva declaració com a testimoni, Camps ha afirmat que no participava ni era informat sobre el cost, l’organització i el finançament dels actes. L’ex-president també ha assenyalat que la tasca del secretari general del partit, Ricardo Costa, era la gestió del dia a dia de la formació, també econòmica. En ser preguntat sobre la declaració judicial de Costa en què ha assegurat que va informar el PP estatal de les presumptes irregularitats en el finançament de les campanyes l’expresident valencià ha dit que no va ser informat sobre això.\nAl llarg de la seva declaració, Camps ha insistit diverses vegades en què Costa duia la vida econòmica del partit i que tothom confiava en ell per a la gestió diària. En aquest sentit, ha manifestat que quan es varen filtrar les presumptes irregularitats sobre les campanyes dels populars va demanar a Ricardo Costa informació i que aquest li va assegurar que era tot correcte.\nL’ex-president ha afegit que li va dir que mostrés els llibre de comptabilitat, que es fessin auditories i que informés a la seu del PP a Madrid. Així mateix, Camps ha dit que la seva tasca era el govern i que pràcticament no participava en la gestió del partit. ‘Ni vaig participar, ni vaig estar implica ni em varen informar. Jo anava als actes perquè era el candidat i els tancava jo com a candidat’, ha dit.\nHa negat donar ordres per facturar els actes organitzats per les empreses de la trama Gürtel a nom de determinats empresaris, tal com han declarat alguns dels acusats en el judici. Així mateix, també ha negat haver-se reunit amb empresaris que havien de ser beneficiats amb adjudicacions del seu govern i ha dubtat que algun membre del seu executiu o del PP valencià ho fes. Sobre el perquè l’empresa d’Álvaro Pérez facturava actes a nom d’empresaris Camps ha dit: ‘Algú ens haurà d’explicar perquè durant nou anys han dit el contrari i han mentit a un jutge del TSJ’, ha respost. Preguntat per com la trama Gürtel va començar a treballar amb el PP del País Valencià, Francisco Camps ha dit que en ser elegit candidat l’any 2002 en un acte d’Alacant va començar a veure Álvaro Pérez i que va ser enviat des de Madrid. Preguntat sobre qui va ser que va enviar Pérez, l’ex-president ha apuntat a qui era aleshores president del partit, Eduardo Zaplana.


Holiday home Vagtelvej B- 4998 Saltum Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 144 allotjaments a Saltum.\nAl visitar Saltum, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Vagtelvej B- 4998, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Vagtelvej B- 4998 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Saltum, faci de Holiday home Vagtelvej B- 4998 la vostra llar.


El bloc de les piles: 2013-08-11\nJOSEP GRAELLS BARTOLÍ A L'EXPOSICIÓ "LA NOSTRA RÀDIO"\nJa està inaugurada l'exposició "La nostra ràdio" de les Piles visitable tots els dissabte i diumenges del mes d'agost d'11:00h. a 14:00h. i de 17:00h. a 21:00h.\nAparell ràdio i tocadiscos en un moble de fusta.\nEn aquesta exposició hi podeu trobar, entre altres, les ràdios que ens va cedir en Josep Graells Bartolí. Tots els aparells de ràdio que ens ha cedit són molt interessants, però el que més destaca i sorpren als visitants pel seu tamany i enginy és un aparell de ràdio i un tocadiscos incorporats a un moble de fusta.\nEn Josep, com tots aquells qui ens han cedit la ràdio, ens explica una mica la seva història personal en relació aquest aparell:\nJo recordo quan el meu pare va comprar la ràdio. Recordo que la va comprar un dilluns. Li va fer el Francesc de Santa Coloma i jo tenia cinc o sis anys. Recordo que quan el meu pare la va portar a casa li van fer un prestatge al menjador i li van fer un mantell brodat ben bonic per tapar-la. Va ser una cosa que recordo amb il·lusió perquè tothom (família i cosins bàsicament) venia a casa a escoltar la ràdio, especialment el futbol. Llavors jo tenia cinc o sis anys. Deuria ser l’any 1955 o 1956.\nNosaltres érem petits però sé que a casa meva l’escoltaven cap al vespre i cap a la tarda que feien novel·les i coses d’aquestes. Jo evidentment no l’havia escoltat mai la ràdio, la sentia. Érem molt petits llavors i estàvem més pendents de sortir al carrer a jugar que no pas d’escoltar la ràdio. Quan venies de l’escola et trobaves a les dones que es posaven a cosir a les tardes i posaven novel·les.\nSempre la veies engegada aquella ràdio, però jo el que més recordo és que cap al vespre, a les vuit o les nou de la nit, a l’hora de sopar, feien “España para los españoles” que era un programa on es dedicava música als emigrants que llavors estaven a Alemanya i altres bandes del món.\nAixò tot era a Radio Nacional de España. A vegades intentàvem buscar la Radio Pirenaica, però no es sentia gens bé. La Pirenaica no sé d’on era exactament però era una emissora comunista que, evidentment, parlava malament del Règim de Franco. Sé que molta gent intentaven agafar aquesta emissora tot i que hi havia un munt d’interferències. Se sentia molt malament, però sempre parlaven del règim que hi havia aquí a Espanya.\nEn contraposició aquí hi havia cada dia el parte a les tres del migdia, en què totes les emissores d’aquí es connectaven amb Ràdio Nacional de Espanya i feien el parte consistent en donar les mateixes notícies. Evidentment les notícies estaven regulades pel règim franquista. Molta gent intentava agafar la ràdio Pirenaica per tenir un altre punt de vista sobre el que estava passant al país.\nAmb cinc o sis anys que tenia llavors, el que feies és intentar sortir al carrer i no estaves pendent de la ràdio. Potser vaig posar més interès després amb la televisió que no pas amb la ràdio. Llavors jo ja era més gran, vuit, nou , deu anys, la primera televisió que hi va haver aquí. Clar això ja és més diferent.\nAmb aquella edat no hi posava interès, com comprendràs no m’interessaven ni les notícies ni aquell tipus de música que podien fer en aquell programa.\nActualment escolto la ràdio cada dia. Cada dia si puc escolto la SER amb Carles Fransino a la tarda. Després a la nit _ de televisió en veig molt poca_ me'n vaig dormir i em poso de nou les tertúlies de la SER dirigides per l’Àngels Barceló.\nI al cotxe, els dissabtes quan pugem aquí a les Piles, també escoltem la ràdio amb un programa que ens agrada molt, tant a la meva dona com a mi, que és de Ràdio Nacional i hi ha la Pepa Fernández de Cervera.\nPublicat per El blog de les Piles a 18:10 Cap comentari:


▷ ⭐Definició de jugada⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de jugada\nDefinició de jugada\nara pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula jugada, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa jugada.\nTronc de l’arbre, especialment la part pròxima a les arrels.\nPart del tronc que queda a terra amb les arrels quan es talla l’arbre.\nOrigen d’una família, d’un llinatge, d’un poble, d’una llengua, etc.\n[persona] D’enteniment obtús:\n¿Cóm es diu jugada en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice jugada en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en espanyol jugada has de saber que la seva traducció és jugada pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar jugada\nLa jugada de Borisov es pot […] interpretar com un rebuig a la pròpia línia de Govern, fet que suposa un senyal irritant […] per a la majoria parlamentària.\nL’avantatge no s’ha d’aplicar quan la pilota surt per qualsevol extrem del túnel en un […] melé sense haver estat jugada.\nLa jugada està a punt de donar […] els seus fruits i felicito calorosament per això al Comissari, el senyor Poto? Nik, i al ponent, el senyor Buzek.\nIrònicament, un dels governs que la jugada diplomàtica d’Uribe ha avergonyit és el del seu mateix successor Juan Manuel Santos, qui pren possessió el 7 d’agost.\nNo tens permès utilitzar la funció de […] reemplaçament de vacances si el compte a […] custión no serà jugada mai més, per […] enviar recursos a altres jugadors a través del compte no utilitzada.\nEn l’última jugada del partit, Forlán […] va executar un tir lliure des de fora de l’àrea que va pegar al travesser.\nEl reitero: el que patim no és […] conseqüència d’una mala jugada que ens ha fet […] la natura.\nCada jugada del bàndol que […] dóna mat es considera una pregunta d’entrenament.\nL’oferta d’Obama a […] Iran constitueix una jugada hàbil\nSitting ‘[…] vol dir que un compte és jugada per un jugador registrat […] com una altra persona.\nCom s’ha assenyalat anteriorment, algunes d’aquestes […] empreses són o van ser productors tradicionals, […] però, en una jugada defensiva, van canviar […] d’activitat principal i actuen, principal [… ] o exclusivament, com importadors.\nGaviria va argumentar que una jugada així podria posar […] en risc la identitat ideològica del partit.\nSi l’error es descobreix abans de […] descartar una fitxa, el jugador està obligat a anar […] descartant les fitxes de la jugada errònia en els següents torns.\nAquesta carta de […] esdeveniment pot ser jugada sola o afegida a una jugada Japonesa.\nEn una jugada clau, diversos […] funcionaris de juntes directives d’empreses regionals d’abastament d’aigua van visitar […] totes les principals firmes de la zona, i els van aconsellar com reduir les descàrregues d’efluents instal·lant per a això la tecnologia adequada.\nHa estat una jugada molt intel·ligent per […] la qual, sense cap dubte, algun dia ens donaran les gràcies tant els inversors com els emissors.\njugada atribuïda al president Duarte per dividir els vots de […] l’oposició.\nVa ser una jugada mestra d’Uribe que va esperar […] fins a l’últim moment, el primer dia previst per a l’alliberament, per deixar anar aquesta bomba.\nInfinites gràcies al Comitè Organitzador i a totes les […] […] delegacions, i molt especialment a la nostra aguerrida selecció que va batallar fins a l’última jugada per deixar en alt el tricolor patri.\nAquest cop la pantalla LCD li […] mostrarà una bona jugada que vostè ha perdut o una jugada que l’ordinador […] pot jugar per aprofitar-se del seu error.\nSi la seva jugada és una jugada «especial» la […] ordinador li apuntarà per completar-la de la forma habitual.\nSi un jugador fa una jugada il·legal i es nota abans que el següent jugador faci la seva jugada o es descarti, de desfer la jugada il·legal i recuperar la carta al seu mà […] i tornar a fer el seu torn.\nFanàtics rabiosos, des de Buenos Aires fins a Guadalajara, i des d’allí a Nova York, van veure i es van obsessionar amb […] cada partit i cada jugada.\nMonsanto, la major companyia de llavors del món, […] no va passar per alt la jugada.\nGuillermo Matta controla el […] mig del camp central des del primer moment, fa ballar la pilota amb el peu, mira al seu voltant i alhora un defensa intenta controlar-lo i obre la jugada amb una passada precisa al jugador de l’ala esquerra.\nSi l’àrbitre diu «jugui» la […] pilota ha de ser jugada i ja no existeix […] més l’opció de reiniciar el maul.\nL’estudi també va trobar que gairebé el deu per cent de les fractures van ser […] causades per una jugada il·legal.\nSelecciona la quantitat de […] targetes que desitja raspar per jugada.


Poder verde -\nUna capsa vermella aterra a sobre la nostra taula amb una frase a la tapa: “Le presentamos los dos productos que van a competir con más ferocidad en el mercado”. L’obrim amb curiositat. A dins hi trobem un fregall d’Spontex i al costat… un forat, el forat en el qual se suposa que hi havia l'”altre”, el competidor. I una mossegada inquietant.\nLa presentació es completa amb un díptic simulant una carpeta d’apunts científics i un CDcard. El posem al lector de CD de l’ordinador i una presentació multimèdia ens descobreix que darrera el succés de la capsa, hi ha una història de recerca i descobriment: la història del Poder Verde.\nData: Mai 2008\nRol: Creativitat, copy i grafisme.\nClient: Spontex Ibérica\nAltresPresentació de producte


Xalet a Gironella – Immobiliària Prats\nXalet amb una Superf. Contruida de 322 m², 913 m² de solar. Consta amb primera planta de: 4 habitacions ( 1 suite, 3 dobles), 2 banys (1 amb banyera 1 amb dutxa), cuina ofice amb llar de foc, safreig-cambra de rentar, rebost, sala estar-menjador. Segona planta: estudi diafen, gimnas, etc…. Enllumenat, asfaltat, urbanitzat, terrassa, terres Gres porcel.lanic, jardí. Planta garatge: molt gran, 4/5 cotxes, bany amb jacuzzi, sala menjador amb llar de foc, armaris, calefacció, mobles, porta blindada, vidres dobles, aigua, llum, tancaments Alumini, fusteria interior fusta, aire condicionat, orientació, assolellat, telèfon,\nEstat certificació: Disponible, Consum d’energia (E) 261 Kw h / m²a, Emissions (E) 68 Kg CO2 / m²a. Xalet practicament nou, tot amb una planta.\nAdreça c/ Pla corbera "Cal Ramons"\nID de propietat: 00414\nPreu: Ref. 00414 /// €425.000/euros\nMida de la propietat: 322 m2\nÀrea del sòl: 913 m2\nMida garatge: 146m2\nHola, estic interessat [Xalet a Gironella]


Comissen 38 quilos de plantes de marihuana en una casa de Sils - Diari de Girona\nComissen 38 quilos de plantes de marihuana en una casa de Sils\nEl detingut és un home de 31 anys de nacionalitat espanyola i veí de la població,\nPart de la marihuana que el detingut tenia a casa. mossos d'esquadra\nEls Mossos d'Esquadra van detenir el dilluns de la setmana passada a Sils un home de 31 anys, nacionalitat espanyola i veí de la població, com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública i un delicte de defraudació de fluid elèctric. Aquella dia, una patrulla que realitzava tasques de seguretat ciutadana a Sils va tenir coneixement de l'existència d'una plantació de marihuana en una casa de la urbanització King Park.\nEls mossos s'hi van adreçar i van constatar que, efectivament, de dins l'immoble en sortia una forta olor de marihuana. A la tarda, els agents van fer una entrada i perquisició al domicili on van localitzar, al garatge de la casa d'uns trenta metres quadrats, una instal·lació elèctrica, làmpades i tubs de ventilació que amagaven unes taules de cultiu amb unes 180 plantes de marihuana.\nEn una altra estança, es van localitzar unes 200 plantes més, amb 24 transformadors, 24 làmpades halògenes, nou sistemes de ventilació, nou bidons de productes destinats a l'adob i fertilitzants. Els agents van recollir 38 quilograms de plantes. També es va localitzar tres pots de tabac plens de cabdells de marihuana. Els mossos, davant les evidències, van detenir el propietari de la casa com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública i un delicte de defraudació de fluid elèctric, ja que hi havia diverses manipulacions de la presa de llum. El detingut, amb antecedents, va passar a disposició del jutjat d'instrucció de guàrdia de Santa Coloma de Farners, el qual va decretar la seva llibertat amb càrrecs.


Tarifes - Camping Las Palmeras Costa Brava\nEstudi (2+2 pers)\nBungalou (5 pers)\nBungalou “La suite” (6 pers)\nTAXA TURÍSTICA no inclosa: 0,60 € per persona de més de 16 anys i nit; màxim 4,20 € per persona i estada.\nEls mesos de temporada baixa del 8 d’abril al 30 de juny i del 28 d’agost fins el 22 d’octubre, tant en parcel·la com en bungalow. Entrar divendres i surtir el diumenge a les 20:00 hores (en compte de les 12:00 en cas de parcel·la i les 11:00 en cas d’allotjament), pagant nomès dos nits. (sempre que no hi hagi reserva el dia de sortida) Si us plau esmentin la referencia “Oferta de cap de setmana” quan fagin la seva reserva o a l’arribada del càmping.\nCCI Camping Card International / Carnet Campistes Catalans\n15% de descompte en parcel·la i per dia del 8/4 al 30/6 i del 28/8 al 22/10\n15% de descompte sobre tot (parcel·la, persones, electricitat, gos…), cada dia del 8/4 al 30/6 i del 28/8 al 22/10\nDescomptes en parcel·la entre un 25% i un 35% a partir de la primera nit. Del 8/4 al 30/6 i del 28/8 al 22/10\n1-15 dies = -25%\n16-30 dies = -30%\n+31 dies = -35%\nEl nostres preus inclouen l’ús gratuït d’instal•lacions i serveis com: pista de tennis, piscines (en temporada baixa climatitzada), frontó, petanca, camp de futbol d’herba artificial, ping-pong, gimnàs i animació.


KurdisCat: Onada de protestes kurdes a Turquia\nEls kurds de Turquia ahir van dir prou. Prou a la connivència del govern islamista turc de l'AKP amb el grup armat Islamic State (IS), prou de deixar-los passar la frontera impunement, prou de trens amb armes que entren per la part est de Síria, prou reprimir els kurds que són a la frontera volent anar a ajudar a Kobanê, prou de reprimir els refugiats de Kobanê, prou de complicitat amb qui està al llindar de cometre un genocidi.\nForen 22 protestes simultànies al Kurdistan turc i a algunes ciutats turques (on hi viu una important comunitat kurda). La majoria de marxes foren pacífiques però en alguns casos es van fer protestes més contundents. La policia turca va respondre amb duresa ajudada, en molts casos per simpatitzants d'IS entre ells del partit fonamentalista Hür Dava Partisi (Partit de la Causa Lliure en turc) a la part est de Turquia i amb els ultres de l'MHP a l'oest. En total hi va ha ver 14 persones mortes, 8 d'elles a la regió d'Amed. Les imatges d'Amed amb fumeres a diversos punts són prou gràfiques de l'abast dels incidents (foto inicial). Es van atacar seus del partit al govern, AKP, del partit ultra imperialista turc MHP per part dels manifestants kurds i del BDP per part dels ultres i dels islamistes.\nConcentració a la matinada a Amed malgrat el toc de queda. Foto @gokmenctnky\nLa situació a Istambul fou també d'alta violència amb 98 persones detingudes. I barricades. El govern turc va decretar el toc de queda a sis províncies i va desplegar l'exèrcit però això no va evitar que a ciutats com Amed hi hagués concentracions fins a la matinada (veure foto adjunta) i incidents a la regió de l'Egeu també fins a altes hores.


La senyalització per a persones amb discapacitats, nou encàrrec pel Consell dels Infants | Ràdio Calella Televisió\nAquesta tarda s’ha constituït el Consell dels Infants de Calella del 2017-2018. Els nens i nenes de 5è de primària han rebut el diploma i la samarreta que els acredita com a nous consellers i han rebut, de part de l’alcaldessa, els encàrrecs que hauran de treballar durant aquest any.\nTots ells comencen amb molta il·lusió i moltes ganes de treballar per la resta de nens i per la ciutat.\n“Jo vull ajudar Calella i espero que el projecte ens surti molt bé”\n“Jo espero que Calella sigui una vila millor i fer activitats per Calella i ajudar al poble”\n“Jo vull ajudar als infants a fer-ho tot”\n“Espero que els infants tinguin una vida millor”\n“Jo vull que Calella escolti una mica més les propostes dels nens”\nAquest any, l’encàrrec més important dels consellers és el de crear un projecte per a adaptar la senyalització per a persones amb alguna discapacitat. També hauran d’aprofundir en els drets dels infants i ensenyar als seus companys tot el que aprenguin. Ho ha explicat la primera tinent d’Alcaldia i responsable d’Educació, Núria Parella.\n“Ells tenen tres encàrrecs. Un és seguir treballant drets i deures dels infants, que l’any passat ells ja ho van fer i ho van entendre molt bé, però com que hi ha nous consellers ho han de seguir treballant. Donar a conèixer el que aprenguin amb tots els nens de Calella; de fet, com que tots són nens de les escoles, a les mateixes aules ja expliquen el que aprenen. I el tercer és aquest projecte de senyalítica per persones que tenen alguna discapacitat. Com ho veuen amb els seus ulls per ser més pràctic per tothom que tingui alguna problemàtica a l’hora de comunicar-se o desplaçar-se, ells com ho veuen perquè sigui més fàcil”\nL’anterior consell va treballar els drets dels infants i va portar a terme un projecte que la tinent d’Alcaldia ha valorat molt positivament: dissenyar l’espai de la Ludoteca que es va muntar per la passada Fira de Calella i l’Alt Maresme.\n“Nosaltres l’hem valorat molt positivament. Sabeu que la Ludoteca era una mica repetitiva da any i tot i que tenia èxit, hem pogut comprovar que amb les aportacions dels nens la ludoteca aquest any ha funcionat més bé que mai. A més a més, els nens tenen un tarannà que pensen en tothom i hi havia activitats per l’edat dels consellers però també van mirar que pintessin cares pels seus germans petits o que hi haguessin jocs de taula gegants per poder jugar amb els seus pares. Per tant, jo crec que ha sigut una Ludoteca molt ben acollida i que ha sigut per tots els públics, però pensada a partir dels nens”\nDe fet, el bon funcionament d’aquest òrgan participatiu ha fet plantejar a l’Ajuntament la creació d’un consell d’adolescents.\n“S’està pensant en un futur de fer un consell d’adolescents, d’edats de secundària, és una cosa que s’està treballant”\nA l’acte de constitució del nou Consell hi han assistit l’alcaldessa de Calella, Montserrat Candini, la tinent d’Alcaldia responsable d’Educació, Núria Parella, el regidor de Participació, Marc Buch, el regidor de Política d’Habitatge, Josep Torres, i els regidors de l’oposició, Cristina Gómez, Jan Catà i Sebastián Tejada.\nSegüent Representació de l’obra “El florido pensil”\nAnterior L’església de Calella reclama la llibertat dels “presos polítics”