Laia Roca, Pau Peyra i Gerard Blanes\nTRES MEDALLES PALAUENQUES EN EL CAMPIONAT D'ESPANYA DE SELECCIONS AUTONÒMIQUES\nEl Campionat d'Espanya de Seleccions Autonòmiques, que en l'edició de 2018 s’ha disputat a les ciutats gallegues de Vigo i Pontevedra, ha tingut a Catalunya com a gran protagonista aconseguint cinc medalles d’or i una d’argent després de guanyar les finals d'infantil femenina, cadet femenina, juvenil masculí i perdre la final de juvenil femenina. I amb lesm seleccions catalanes hi ha hagut protagonisme palauenc ja que ha tornat a casa amb tres medalles.\nEs tracta Laia Roca que ha format part de la selecció catalana infantil femenina que en la final va guanyar a Castilla La Mancha per 28 a 19 amb dos gols de la palauenca. Laia Roca juga amb el Club handbol Palautordera i ocupa la posició de lateral.\nEls altres dos, palauencs que s'han penjat l'or són Gerard Blanes, lateral esquerre del Balonmano La Roca i autor d'onze gols, i Pau Peyra, pivot del Futbol Club Barcelona i autor de quatre gols. Tots dos han guanyat la medalla d’or amb la selecció catalana juvenil després de derrotar la d’Andalusia per 27 a 25.


Benvinguts al Paradís: *** Travessa de les Agulles, Montserrat\n*** Travessa de les Agulles, Montserrat\nQualsevol excusa és bona per perdre's per els mil i un racons que sorgeixen al pas en aquest laberint de parets ferms i altives. Senders, corriols, dreceres... trepitjades una i altra vegada a la cerca de camins més agosarats que solquin la verticalitat d'aquestes agulles encantades. Avui, però m'ho torno a mirar tot amb ulls nous, ulls de descoberta, de la mà de tres neòfits desconeixedors absoluts del magnetisme que emana d'aquesta muntanya.\nSón poc més de les nou del matí i a l'aparcament de Can Massana hi fa un fred de mil dimonis, el dia és gris i els núvols s'arrapen als cims més alts, el pas és viu i l'alè agitat.\nEnfilem cap al coll de les Portelles, una de les portes d'entrada a Agulles i mentre aprofito per anar alliçonant-nos en la capriciosa geologia que dota de personalitat pròpia a cadascun d'aquests monòlits.\nEl Dauet, el Gerro, la Bitlla, la Bola del Partió, les Bessones, el Cap del Guerrer, la Miranda de les Boïgues, la Saca... lletania coneguda i familiar que en Marc, Enric i Salva van repetint en un va intent de relacionar noms i formes.\nCal intuïció, imaginació i enginy per començar tan sols a imaginar la història que amaga cada un d'aquests perfils. El camí puja, baixa, s'enfila pels torrents i desgrimpa per les canal, zigzaguejant incansable a l'ombra d'agulles i parets.\nDe sobte un petit coll, clariana o carena, instants de pura llum i vistes privilegiades d'aquest particular jardí de pedra.\nEn no res el coll del Portell Estret i la fi de la travessa, però encara no de l'excursió. L'horari és ajustat i em quedo amb les ganes d'enllaçar amb l'alta ruta de Frares, però aprofito per fer una ràpida visita al Vicenç Barbé i encarem les passes cap a coll de Porc.\nNous noms amb ressons estranys, Miranda del Pas del Príncep, roca Plana dels Llamps, Montgrós... Frares, Ecos... noms que em parlen d'escalades, vies i projectes pendents. Tot un batibull ple de significats i expectatives que els costa d'assimilar.\nLa font de l'Esllavissada ens surt al pas i recorda que aquests camins ja fa temps que són antics, tot i que sempre hi ha nouvinguts que han fet seves aquestes contrades.\nUn cop a coll de Porc canviem de vessant i voregem per sota l'imponent muralla de Frares, el Bisbe, la Boleta Foradada, el Frare Gran, el Lloro... és fàcil sentir-se intimidat per tan solemnes sentinelles.\nI al final del camí la Cadireta., perfecte per tancar el recull de llegendes, anècdotes i contes que donen vida a aquest massís sempre màgic que és Montserrat.\nVaja empatx de noms els hi has engaltat als teus, fins aleshores, amics!! però ja entenc que un no pot deixar d'anomenar i enaltir aquestes estimades agulles i roques, espero que els teus amics ho hagin entès.\n05 de gener, 2011 17:57\nla veritat és que els va agradar el joc de posar nom a les pedres i a mi que no fa falta que em donin gaire corda... així van acabar empasant-se una classe magistral d'història montserratina jejeje. El pitjor del cas és que encara els han quedat ganes de repetir, senyal que algo hauran entès, el que no es pot negar és que aquesta muntanya enganxa!\n06 de gener, 2011 20:28\nles 10 del 2010\n*** El Sueño del Agua, 220m, II/3+, Boca Sud túnel...\n*** Integral del Montgros, 345m, Vº, Montserrat sud\nUn altre any queda enrere....\nPor tus huevos Matute, 80m. Vº/A3, Pilar del Segre...\n*** Ignasi Jorba, 130m, V+, Magdalena Superior, G...


El 82,8% dels i de les docents adapten sempre o habitualment les activitats al nivell del grup. – Edubaròmetre\nNomés el 3% no les adapta mai o gairebé mai.\n“Quan proposes activitats d’aprenentatge, assenyala la freqüència amb la que fas aquestes pràctiques: Totes les activitats que proposo estan adaptades al nivell del grup”. Escala de 0 ‘Mai’ a 10 ‘Sempre’.\nEtiquetes: aula, innovació


Letícia cancel·la tots els actes oficials del 15 de setembre per celebrar el seu aniversari\nLa sobirana ha tornat a imposar la seva voluntat a la Sarsuela i estableix una nova tradició\n14/09/2017 16:00 | Actualitzat a 14/09/2017 16:07\nEls reis Felip VI i Letícia acudint als premis Fundació Princesa Girona. | Cedida\nLa reina Letícia complirà 45 anys el pròxim 15 de setembre, i per celebrar-ho com cal, ha decidit buidar la seva agenda i prescindir de tot tipus d'actes. Va fer el mateix el 2015 i ho ha tornat a repetir aquest curs, per la qual cosa sembla que l'aniversari de Letícia és una data intocable a la casa reial i tot un costum. Durant aquests tretze anys en el si de la família reial, Letícia ha après el protocol i ha trobat, malgrat les crítiques, el seu propi paper en la monarquia. No obstant això, no ha aparcat el seu caràcter obstinat i ha imposat la seva voluntat en molts episodis polèmics, com quan va prescindir del seu anell de compromís o quan va canviar els dissenys de Lorenzo Caprile —fins a aquell moment el modista de capçalera— pels de Felipe Varela. Aquest canvi li ha acabat donant la raó, i és que la revista 'Vanity Fair' la considera la monarca més ben vestida del món.\nLa Sarsuela s'està mostrant bastant hermètica amb la premsa, per la qual cosa no transcendeix els detalls de l'agenda de la família reial, però segons ha informat 'LOC', Letícia té clar que vol celebrar el seu 45 aniversari amb els seus i lliure de lligams oficials. Últimament ha estat molt atrafegada amb la tornada a l'escola de les seves filles Elionor i Sofia, tant que s'ha deixat veure sense maquillar i sense pentinar. No és d'estranyar que la sobirana vulgui passar més temps amb els seus. Això sí, els detalls de la celebració del seu aniversari segueixen sent un misteri.


Viquipèdia:19 anys de la Viquipèdia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nViquipèdia:19 anys de la Viquipèdia\nLa Viquipèdia en fa 19!\nEl 16 de març de 2020 celebrem 19 anys de treball voluntari per tal aconseguir que tot el coneixement humà estigui lliurement disponible en llengua catalana a Internet. Què significa la Viquipèdia per a tu?\nLa Viquipèdia en 19 fites\nUn repàs dels moments més destacats dels 19 anys del projecte\nUna maduresa consolidada\nUn balanç del temps que portem treballant plegats\nDes del març de 2001, milers de persones voluntàries han contribuït a crear aquesta enciclopèdia lliure, en línia i en català. La feina no s'ha acabat i tota pedra fa paret: posa-hi el teu granet de sorra i celebrem plegats 19 anys de voluntariat pel coneixement lliure!\nPer participar cal que siguis un usuari registrat a la Viquipèdia.\nAgafa el primer llibre que tinguis a l'abast i utilitza'l per ampliar i referenciar una frase o paràgraf d'un article existent.\nPots consultar aquest manual del bibliotecari per saber com afegir bé la font bibliogràfica: és molt senzill.\nAfegeix l'etiqueta #Viquipèdia19 al resum de modificacions quan publiquis els canvis.\nRepeteix-ho tants cops com vulguis.\nDes del 16 de març de 2020 fins al 17 de març de 2020 a mitjanit, fus horari de Gratallops.\nAquesta celebració ha estat coordinada per Amical Wikimedia. Està integrada en el programa marc de Suport a la Comunitat i també en el programa de GLAM i continguts.\nEnvieu-nos un correu electrònic a coordinacio@wikimedia.cat.\nVisiteu el web d'Amical Wikimedia\nAfegiu el vostre nom i regal\nTownie: Homenatge a Catalunya\nParacel63: Sopa de Cabra\nPilardenou999ː Ginnifer Goodwin\nESM: Francis Poulenc\nMBT: Claude Debussy\nJudesba: William Eugene Smith\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquipèdia:19_anys_de_la_Viquipèdia&oldid=22914418»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 març 2020 a les 10:22.


Gestió d'actius - BSANDORRA\nPresentació Banca Privada\nInformació sobre Andorra\nPresentació BSA i grup BS\nEstà a: B.Privada >Gestió d'actius\nSi desitja informació per realitzar les seves inversions i vol que el grup BancSabadell d’Andorra gestioni el seu patrimoni, li oferim una gestió competitiva i transparent adaptada al seu perfil d’inversor.\nBancSabadell d’Andorra posa a la seva disposició una àmplia i variada oferta de fons d’inversió, perquè triï el fons o la combinació de fons que millor s’adapta al seu perfil. Si ho necessita, el seu gestor personal li oferirà el millor assessorament i el producte més adequat al seu perfil i als seus requeriments.\nUn dels pilars de les carteres gestionades és el servei personalitzat. Cada client és diferent i té un perfil i unes necessitats úniques. Per tant, adaptem les carteres a cada inversor en funció dels seus objectius i la seva aversió al risc.\nAquest servei està disponible a partir d’inversions mínimes de 100.000 euros (amb alguna excepció de 50.000 euros). Podrà escollir entre gestions conservadores sense exposició a renda variable, gestions de tipus mixt amb diferents graus d’exposició a renda variable i, finalment, gestions 100% renda variable amb diferents estratègies per zona geogràfica i tipologia de títols.\nBancSabadell d'Andorra, S.A., . Tots els drets reservats. NRT: A-704683-Z


Departament de Genètica. Universitat de Barcelona\nUbicació • Directori • Enllaços • Cercador • English\nInici • Recerca • Docència • Administració i serveis • Intranet\nL'estructura del DNA\nBiologia i Genètica\nEl Departament de Genètica de la UB ha crescut molt aquests darrers anys, tant a nivell de recerca com en quantitat i qualitat docent. Compta actualment amb una plantilla fixa de 10 catedràtics i 18 professors titulars o agregats que, juntament amb els professors contractats, postdoctors, doctorands, personal tècnic i PAS, conformen un grup de més de 120 persones.\nLa recerca del departament comprèn camps molt diversos, alguns centrats en el coneixement bàsic i d'altres amb un enfocament més aplicat: la genètica evolutiva, la genètica humana centrada en l'estudi de patologies, la genètica del desenvolupament, el camp emergent de l'evo-devo i la biotecnologia.\nLa tasca docent global representa més de 6000 hores per curs acadèmic, amb assignatures impartides als Graus de Biologia, Ciències Biomèdiques, Bioquímica, Biotecnologia i Ciències Ambientals, i participació en diversos Màsters, com el Màster de Biologia del Desenvolupament i Genètica, el Màster de Biodiversitat, el Màster de Biomedicina i el Màster en Biotecnologia Molecular.\nMàster de Genètica\n(Proves d'Accés a la Universitat)\nDepartament de Genètica · Facultat de Biologia · Universitat de Barcelona · Av. Diagonal, 643, edifici Prevosti, plantes 1, 2 i 3\nBarcelona 08028 · Tel.: +34 93 4034989 · Fax: +34 93 4034420 · A/e: dept-genetica@ub.edu


Aval bancari - BBVA.es\nQuè és un aval bancari i com puc aconseguir-lo\nUn aval bancari és una garantia per la qual un banc es compromet a respondre en el compliment d'una obligació davant un tercer\nUn aval bancari és una operació de garantia per la qual l'avalador (banc) es compromet a respondre del compliment d'una obligació de l'avalat (normalment client) davant un tercer (beneficiari), en cas que l'avalat no ho faci. Sovint les obligacions garantides consisteixen en el pagament d'una determinada quantitat de diners, per bé que es poden emetre avals en garantia d'altres obligacions (bona fi d'una obra, subministrament d'un material, participació en concursos i licitacions).\nPer al banc, un aval suposa un risc, com un préstec. La diferència amb el préstec és que l'aval no representa un desemborsament immediat de diners per part del banc a favor del beneficiari de l'aval, però sí que pot suposar-ho en el futur, si el beneficiari l'executa, és a dir, en reclama el compliment. Arribat el moment, el banc, que ha complert davant el beneficiari de l'aval, requerirà al client que li reintegri aquesta quantitat.\nPer tant, el banc en aquestes operacions es compromet a complir, si el client (avalat) no ho fa, l'obligació que hagi contret davant el beneficiari. El pagament de l'obligació que es garanteix pot ser de caràcter financer o no.\nPer al client (avalat), disposar d'un document d'aval li permet complir les exigències del beneficiari, derivades d'una relació comercial (contracte de compravenda de béns, execució o licitació d'obres, etc.).\nPer al lliurament d'un aval per part del banc cal que el client (avalat) formalitzi davant notari una pòlissa de cobertura de garantia bancària o bé una pòlissa de cobertura per a límit de garanties bancàries si es formalitzen diversos avals, en què es regulen les relacions entre el banc i l'avalat derivades de la garantia bancària prestada (pagament de les comissions, interessos i despeses estipulats, reemborsament de les quantitats que el banc hagi pagat com a conseqüència de la garantia, etc.).\nFinancers: Tots aquells avals en què el banc es compromet al pagament d'una determinada quantitat en cas que l'avalat no ho faci.\nTècnics: Aquells avals en què el banc respon en cas d'incompliment de compromisos diferents d'una obligació de pagament que té el seu avalat. Generalment aquestes obligacions són davant organismes públics o davant administracions, però també pot ser davant altres tercers, i el banc respon de l'incompliment dels compromisos que l'avalat tingui davant aquests tercers, contrets per motius com ara participacions en concursos o licitacions, execucions d'obres o subministraments, bon funcionament de maquinària venuda, en supòsits de recursos administratius, etc.\nCom a contrapartida al risc assumit, el banc rep unes determinades comissions, en funció del termini, el tipus i el risc de l'aval. Els avals poden ser definits o indefinits. La durada és un dels aspectes més importants de l'aval ja que delimita la validesa temporal de la garantia atorgada pel banc.\nEls avals més freqüents són els avals bancaris exigits en el cas de lloguers d'habitatge. En aquests casos, l'arrendador sol·licita a l'arrendatari un aval corresponent a un nombre determinat de mensualitats, per assegurar-se'n el pagament en cas que l'arrendatari no ho faci.\nTambé hi ha la figura dels preavals, pels quals el banc contreu el compromís d'atorgar l'aval definitiu a la persona o entitat que ho sol·liciti i a favor del beneficiari de la garantia, sempre que es compleixin les condicions establertes en aquest compromís, que no dependran, en cap cas, de la voluntat del banc.\nAvalbox: gestiona en línia els teus avals\nA priori, sol·licitar un aval pot semblar una gestió àrdua que comporta nombrosos tràmits i temps i, per això, qualsevol ajuda és benvinguda. Per exemple, amb BBVA AvalBox és possible sol·licitar, presentar i consultar avals de manera còmoda i en línia. Aquesta nova funcionalitat es troba disponible a BBVA Net cash, la banca en línia per a empreses. D'aquesta manera, amb BBVA AvalBox es pot sol·licitar qualsevol tipus d'aval (financers i tècnics), tant si el beneficiari és del sector públic o del sector privat.\nPer sol·licitar els avals a través de BBVA AvalBox només has d'estar donat d'alta a BBVA Net cash amb el mòdul d'avals i disposar d'una línia d'aval en vigor amb límit disponible. Pots ampliar informació sobre Avalbox en aquest enllaç.\nDescobreix el catàleg de préstecs de BBVA\nT'ajudem a finançar el teu cotxe elèctric o híbrid.\nSimula el teu préstecInforma't\nT'ajudem a aconseguir el cotxe que desitges amb un finançament de fins a 75.000€ i un tipus d'interès des del 5,70% TIN (des de 6,41% fins a 8,74% TAE).\nBestreta nòmina BBVA\nNo esperis a finals de mes per fer front als teus pagaments\nPosem a la teva disposició un préstec perquè aconsegueixis tot el que et proposis.\nFinançament de grans rebuts i pagaments BBVA\nSi ara no et va bé fer front a algun dels teus rebuts, a BBVA t'ajudem a finançar-los.


Ets a Inici Tipus de joguina>Joc d'imitació i simbòlic>Fantasia i màgia>El món dels nins del bosc\nLa visita inesperada d'uns amics especials. 6 nins truquen a la porta. 3 vénen amb barret de mag de posar i treure, i altres 3 amb barret de copa perenne. Per sentir-se com a casa, han vingut amb els seus sacs i una catifa molt especial on es reuneixen. Han portat també alguns bancs per seure's o pujar-s'hi, uns bolets gegants i altres peculiars elements geomètrics del seu particular món: cercles que són pedestals, un con gairebé tan gran com ells i una semicircumferència que ens té meravellats.\nEntre 3 i 8 anys\n40,95 € amb impostos\nPrepara't per arribar on cap home ha estat mai abans.\nCavall únic en la seva espècie, "criat" per mans...


Apologia de la curiositat: La lleugera diferència entre títols nobiliaris i títols de noblesa\nl’adolescència). L’actual monarca, després del seu primer any de mandat, encara no ha concedit cap títol nobiliari. En canvi n’ha suprimit un, el de la seva germana Cristina, duquessa de Palma, imputada en un cas judicial de delicte fiscal.\nDarrere la primera categoria dels quatre grans ducats subsistents (Medina Sidonia, Medinaceli, Alba i Osuna) s’arrengleren els 2.700 títols nobiliaris actualment vigents, és a dir, renovats a petició dels hereus de l’anterior titular. Uns 550 tenen relació amb Catalunya, pel nom que porten o pel lloc de residència de l’interessat.\nJoan Carles de Borbó va concedir durant l’anterior regnat una cinquantena de títols nobiliaris. A Catalunya li van correspondre sis nous marquesats: de Dalí i de Púbol (1983), de Tarradellas (1988), de Samaranch (1991), de Pedroso de Lara (1994), d’Oró (2003) i de Tàpies (2010). També va concedir el 2010 la baronia de Perpinyà a Roser Rahola, vídua de l’historiador Jaume Vicens Vives.\nEls últims títols nobiliaris instituïts per Joan Carles el 2011 van ser el marquesat de Vargas Llosa, el marquesat de Del Bosque (a l’entrenador de la selecció espanyola de futbol), el marquesat d’Ibias (a Aurelio Menéndez, advocat i ex ministre d’Educació) i el marquesat de Villar Mir (empresari de la construcció i ex ministre).\nAl costat dels títols de nova creació, la majoria corresponen a l’herència dels descendents, els quals han de sol.licitar-ne personalment la renovació al ministeri de Justícia, de vegades amb polèmica familiar. Des del 2008 el Tribunal Suprem aplica la Llei d’Igualtat en la successió de títols nobiliaris, de manera que ara hi poden les primogènites femenines que ho demanin.\nAquesta nova disposició va permetre que la dissenyadora de moda Agatha Ruiz de la Prada i de Sentmenat, nascuda a Madrid el 1960, accedís com a primogènita al títol de marquesa de Castelldosrius amb grandesa d’Espanya i de baronessa de Santa Pau, ostentats fins aleshores pel seu oncle Santiago de Sentmenat y de Urruela, germà petit (sense descendència) de la mare de la dissenyadora.\nSorgeixen de tant en tant nobles hereditaris de perfil atípic, com l’actual comte “d’esquerres” Francesc de Sert Welsh, comte de Sert, l’actual baró de Maldà i cantant de cabaret Alfonso de Vilallonga Serra o l’actual comtessa d’Empúries, la jove de 29 anys Sol María de la Blanca de Medina Orleans-Bragança.\nAl costat dels vells drets de sang adquirits per herència entre aquestes genealogies, els ciutadans de peu trobem més sovint la noblesa en altres persones sense títol oficial, que no són necessàriament rebudes als besamans de palau. Això intentava dir quan al començament feia la diferència entre títols nobiliaris i títols de noblesa.


Treuen les proves per covid-19 del CAP per evitar contactes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTreuen les proves per covid-19 del CAP per evitar contactes Regió7\nL'Ajuntament de Berga està treballant per derivar a l'Hotel d'Entitats les proves PCR que es realitzen al CAP Berguedà. La nova separació ha de servir per evitar que pacients amb símptomes de covid s'hagin de barrejar amb altres pacients de simptomatologia diversa.\nL'olvanesa Judit Parra va denunciar a aquest diari que a la cua de l'ambulatori s'hi barrejava «gent que tenia visita, i persones que s'havien de fer PCR que estossegaven».\nD'aquesta manera es pretén evitar, també, les aglomeracions i reduir les llargues cues que es produeixen diàriament a l'exterior del CAP. Així ho va explicar el regidor d'Afers Socials, Ivan Sánchez. «La cua es deu bàsicament al fet que hi va gent per afectacions quotidianes i molta gent que hi està anant per fer-se les PCR. La idea és poder passar gran part d'aquestes proves a un espai molt més ampli i alliberar l'ambulatori per poder atendre aquestes afectacions més quotidianes», va explicar. L'Hotel d'Entitats, ubicat al carrer del Mestre Pedret de la capital berguedana, ja acull enguany la campanya de vacunació de la grip.\nSis avis de la residència Sant Bernabé de Berga han ingressat a l'hospital. Berguedà


L'elaboració del nou Pla d'Igualtat a Sitges, s'adapta a la nova realitat virtual » Consultoria MiT\nFeminisme, Igualtat, Pla Igualtat\nL'elaboració del nou Pla d'Igualtat a Sitges, s'adapta a la nova realitat virtual\nEls Plans d'Igualtat per a la Ciutadania són eines de transformació social.\nL'Ajuntament de Sitges, amb la col·laboració de la Consultoria MiT, ha iniciat el procés d'elaboració de la diagnosi de gènere del Pla d'Igualtat per a la Ciutadania, amb la voluntat de conèixer la realitat del municipi vers la igualtat entre les dones i els homes de Sitges.\nEls Plans d'Igualtat per a la Ciutadania permeten dissenyar les estratègies i les mesures a seguir, partint de la diagnosi de gènere, per tal de millorar la situació de les dones i els homes en tots els àmbits de la societat i les esferes que influeixen en la seva quotidianitat.\nDes de la Consultoria MiT i el Servei d'Igualtat de la Regidoria de Drets Socials, Ciutadania i Igualtat de l'Ajuntament de Sitges, amb la voluntat d’incorporar les vivències de les dones en primera persona al Pla, hem dissenyat una enquesta on-line que recull les diverses preocupacions i recomanacions.\nL'enquesta s'enviarà telemàticament a la ciutadania i les entitats del municipi, recollint les seves inquietuds i propostes al voltant de la vila de Sitges i la igualtat, per tal d’integrar-les a l'esmentada diagnosi de gènere.\nIncorporar la transversalitat de gènere a les polítiques municipals esdevé primordial per tal d’impulsar una societat més igualitària i lliure de violències. Si des del vostre Ajuntament teniu la voluntat de seguir avançant en la transformació social i la construcció de societats lliures de desigualtats, contacta’ns i buscarem juntes les eines més adequades per al teu municipi. El nostre equip, adaptant-nos a la nova realitat virtual mitjançant el teletreball i mantenint reunions setmanals, seguim desenvolupant la nostra activitat per estar a la vostra disposició en tot el que necessiteu.\nConsultoria, Dinàmiques participatives, Feminisme, Igualtat, Pla Igualtat, Seguretat\nMarxa exploratòria de gènere a Montblanc: la ciutat amb ulls de dona\nFeminisme, Formació, Igualtat\nPassem de pantalla. Parlem d'equitat de gènere.\nFeminisme, General, Igualtat, LGTBI, Punt Lila, Seguretat\nFeminisme, General, Igualtat, Punt Lila, Seguretat\nApropa't a un Punt Lila: Només sí és sí. Actuem contra el sexisme, la violència masclista i la LGTBIfòbia als espais d'oci nocturn.


Hereu i Tura arrenquen les primàries demanant al PSC que es mobilitzi per no perdre Barcelona\nEls candidats a les eleccions primàries del PSC a l'Ajuntament de Barcelona, Jordi Hereu i Montserrat Tura, han iniciat avui els actes de les primàries socialistes en les agrupacions de Sant Martí i L'Eixample, on han exhibit suports i arguments per no perdre Barcelona.\nALBERT BALANZÀ Barcelona 04/02/2011 22:34\n260x366 Hereu, en l'acte de Sant Martí/ACN Hereu, en l'acte de Sant Martí/ACN\n260x366 Tura, durant l'acte a l'agrupació del PSC a l'Eixample/ACN / Alsinet, Xavier. Tura, durant l'acte a l'agrupació del PSC a l'Eixample/ACN / Alsinet, Xavier.\nHereu ha iniciat la campanya interna a Sant Martí, en un acte on ha estat rebut de manera entusiasta i acompanyat del viceprimer secretari i portaveu del PSC, Miquel Iceta, de molts regidors de l'Ajuntament (Assumpta Escarp, Francesc Narváez, Jordi William Carnes i Sara Jaurrieta) i de cares del new PSC (Rocío Martínez, david Escudé). L'alcalde de Barcelona ha expressat la seva confiança en què les primàries siguin "un projecte que faci un millor PSC, un PSC que ara ha d'obrir-se i sumar molta més gent" i ha reivindicat que els socialistes representen "un projecte de futur i no de passat" a Barcelona.\nMontserrat Tura ha celebrat el seu primer acte en l'agrupació de L'Eixample, davant un centenar llarg de militants i suports com els de l'exdelegada de la Generalitat a Barcelona, Carme Sanmiguel, i l'exdirector del Centre d'Estudis d'Opinió, Gabriel Colomé. La candidata de les primàries del PSC de Barcelona ha recordat que "em vaig fer del PSC per canviar el món", però sobretot que es presenta a les primàries perquè "els sensors socials ens diuen que el projecte socialista podria estar en risc".\nEl torn de preguntes ha estat curt a Sant Martí, tot i que Hereu s'ha quedat una bona estona conversant amb militants i simpatitzants, mentre que Tura s'ha sotmès a un llarg debat que s'ha allargat fins a quarts d'onze de la nit.


La FiraTàrrega que marcarà un abans i un després\nSatisfacció general al finalitzar una edició presencial sense incidències\nLa companyia Eléctrico 28 ha estrenat '[The Frame]' a FiraTàrrega. Núria Boleda / FiraTàrrega\nTàrregaAquest diumenge ha finalitzat l’edició de FiraTàrrega de la tornada a la “normalitat”. Amb totes les cometes del món, perquè aquest ha sigut un dels anys més particulars en els quaranta d’història que té la fira. Si l’any passat la cita no es va celebrar de manera presencial, aquest any la programació ha tornat a la ciutat. Satisfacció generalitzada entre el públic, els artistes i els programadors. Aquesta ha sigut una edició de gran qualitat artística, com es desprèn de les converses que hem mantingut amb diversos espectadors i membres del sector. L’excepcionalitat d’aquest any ha sigut l’ambient als carrers de Tàrrega: sense teatre a les places i als carrers, sense programació off, sense aglomeracions, Tàrrega semblava menys Tàrrega.\nEl cap de setmana ha portat diversos espectacles inclosos al programa de Suport a la Creació. Èter Brota, d’Íntims Produccions, suposa un gir radical i inesperat en la trajectòria de la companyia lleidatana, ja que es tracta d’un espectacle sense text i altament enigmàtic. El col·lectiu Que No Salga De Aquí ha estrenat Hermafrodites a cavall o la rebel·lió del desig, un espectacle documental sobre la intersexualitat que ha meravellat públic i crítica. La guissonenca Glòria Ribera ha triomfat amb Parné, un solo escènic en el qual la “cupletista postdramàtica” s’autoerigeix com la Bella Dorita del segle XXI. La companyia Hermanas Picohueso ha estrenat P-acte idiota, el seu muntatge més ambiciós fins a la data, una defensa de la Comunitat Idiota que inclou un gran mur de projeccions. Eléctrico 28 ha fet feliç tant el públic com els vianants que passaven pel carrer amb [The Frame], una peça que pren la mirada de Georges Perec com a punt de partida i que acaba sent una invitació a observar el món. “El carrer és vostre!”\nA la roda de premsa de tancament, la directora artística Anna Giribet s’ha mostrat molt agraïda amb el seu equip, que ha fet possible una edició excepcional per a un any excepcional. “El sol fet d’haver pogut celebrar aquesta edició de FiraTàrrega ja ha sigut un gran èxit”, ha declarat l’alcaldessa Alba Pijuan. Amb un 95% d’ocupació dels espectacles, a La Llotja s’han acreditat un total de 800 professionals provinents de 23 països. FiraTàrrega és, sobretot, un gran mercat, i Giribet remarca que les propostes que hem pogut veure aquests dies giraran pròximament per Catalunya, l’estat espanyol i Europa. Molts programadors internacionals han agraït l’enorme esforç que ha fet la fira per celebrar-se de manera presencial, una de les primeres cites professionals en un any i mig de pandèmia. “Hem fet FiraTàrrega”, declarava orgullosa la directora artística Natàlia Lloreta. Els mesos de feina i de reformulació han obtingut grans resultats, i ara l’equip es dedicarà a llimar les innovacions d’aquest any. Algunes, com la programació en “ciutats”, sembla que han vingut per quedar-se. Un 75% d’espectacles de carrer i un 25% de sala han omplert una edició ambiciosa, amb gran varietat i qualitat de formats escènics. Giribet destaca el Suport a la Creació i el programa Guaret, que ha demostrat que les arts de carrer necessiten coure’s a foc lent. “El carrer serà lliure i el volem lliure”, ha declarat Lloreta, donant per finalitzat un any d’impàs. El 2019 es va celebrar una FiraTàrrega “normal”, el 2020 es va cancel·lar i el 2021 ha sigut l’any de la represa. Esperem que el 2022 tot torni a la normalitat. Els carrers seran sempre nostres.\nEl retorn tranquil de FiraTàrrega\nFiraTàrrega arts de carrer arts escèniques


El Teatre del Sol presenta 'Luces de Bohemia' amb una xerrada i una selecció d'escenes - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEscrit per Edu Beltran el 26 setembre 2017\nLa propera estrena del Teatre del Sol serà el clàssic de Ramón María del Valle-Inclán, Luces de Bohemia, un títol imprescindible de la literatura espanyola.\nFa cinquanta anys, l’entitat Palestra, recentment homenatjada a la segona Gala de la STA (més info: Una lluïda segona gala de ‘Sabadell Aixeca el Teló’ obre la temporada teatral‘), va portar a escena aquest títol, segurament el més conegut del seu autor. Mig segle després, el mateix Ramon Ribalta que ja va dirigir-la amb Palestra, l’ha recuperada pel Teatre del Sol. És, per cert, el primer cop que es representa una obra en llengua castellana en aquest teatre, almenys pel que fa a les produccions pròpies, i és també el primer cop que porten a escena a un autor espanyol no català. Per aquest motiu s’ha comptat amb actors poc habituals a la casa, com Carlos Prieto i Ricardo García, ambdós provinents del Teatre El Ciervo, a fi de buscar una dicció castellana el més pura possible.\nD’altra banda, aquests dos intèrprets apareixen també a Infidels a Nova York (més info: ‘Infidels a Nova York’, dues comèdies de Woody Allen basades en les relacions de parella‘) la darrera estrena de El Ciervo que es repondrà al novembre, un mes que se’ls presenta doncs ben carregat als dos actors.\nJesucristo Riquelme, en la seva intervenció. Autor: David B.\nEl protagonista, però, Max Estrella, recau en Enric López, aquest sí un rostre habitual de l’escenari d’aquest teatre, on ha protagonitzat, entre d’altres, Castle School, La senyoreta Júlia, Cartes d’amor, Les bruixes de Salem, Set núvies per a set germans, El rei Lear, Fuita, Qui té por de Virgínia Woolf, La Cuina, Un tramvia anomenat desig o Càsting , per anomenar-ne només algunes. Altres actors que apareixen al muntatge són Rubén Medina, Manu Fuster i Miquel Vidal.\nEls personatges femenins estan interpretats per Estela Pérez, Cristina Suárez i Gemma Pellicer. Les tres van coincidir per primer cop en aquest teatre a Dansa d’agost i més recentment a Fortuna, Fortuna, en ambdues hi actuava també l’anteriorment mencionat Rubén Medina.\nPel que fa a la xerrada, el ponent, Jesucristo Riquelme, acadèmic d’honor de l’Acadèmia Internacional de les Ciències i Humanitats, i especialista en Miguel Hernández però també en aquesta obra, ha versat sobre aquest text, que gairebé cent anys després de la seva creació (1920-1924) segueix plenament vigent, com demostra el fet que continuï sent lectura obligatòria al currículum escolar. Sota el títol Luces y sombras de bohemia, Riquelme ha ressaltat com el muntatge de Palestra, estrenat el 25 de febrer de 1968 fou el primer que es va representar a l’estat espanyol més enllà dels teatres universitaris, i com el text que es va emprar llavors estava fortament censurat (“escenes senceres retallades i fins a 900 alteracions del text”, va senyalar Riquelme) pel llavors Ministre d’Informació Manuel Fraga Iribarne.\nLuces de bohemia s’inspira en personatges reals (Alejandro Saba sembla haver estat la font d’inspiració per Max Estrella, i el personatge de l’anarquista català de la llavors censurada escena 6 sembla inspirat en el sabadellenc Mateu Morral) . Riquelme ha versat també sobre la figura del propi Valle-Inclán, que va crear-se un personatge per a si mateix presentant-se com un heroi estrafolari i que després d’haver lluitat a la Primera Guerra Mundial reinventa el seu estil literari abandonant el modernisme per passar a fer una literatura de denúncia social, deformadora de la realitat a través de l’Esperpent.\nLa selecció de tres escenes (la 6, la 8 i la 12) triades per aquesta presentació deixen ben palesa la brutal vigència del text, que aquí subratllen temes com la injustícia, la parcialitat de la premsa sotmesa al règim i la corrupció política.\nEn aquestes escenes hi han participat Rubén Medina, Ricardo García, Manu Fuster i Enric López, a més de la veu en off del narrador, a càrrec de Carlos Prieto. Tots ells han ratllat l’excel·lència en les seves interpretacions, la qual cosa augura el proper èxit de públic i crítica. Deu actors es reparteixen els 38 personatges (reduïts des de els 54 del text original), i per simplificar els continus canvis d’escenari es compta amb l’ajuda de les projeccions en pantalla. Ha estat doncs un magnífic aperitiu per la que promet ser una de les millors posades en escena de la temporada.\nFoto portada: una escena del muntatge que s’estrenarà en breu. Autor: David B.


Muface condecora als seus funcionaris més veterans - Setembre - Any 2018 - Hemeroteca Notícies - Comunicació - Portal Muface\nPortada de Hemeroteca Notícies\nPortada de Hemeroteca Revistes\nMuface condecora als seus funcionaris més veterans\nMés de 250 funcionaris de la Mutualitat reben la medalla en reconeixement a 35 anys de servei a l'Estat\n35 anys al servei de l'Estat\nDos-cents cinquanta-sis funcionaris i membres del personal laboral de MUFACE han sigut distingits amb la medalla que acredita els, almenys, 35 anys de servei a l'Estat. D'ells, cent tres van estar presents en l'acte central de lliurament d'aquesta distinció, celebrat el dijous 27 de setembre en el Gran Amfiteatre del Col·legi de Metges de Madrid i que va ser presidit pel director general de MUFACE, Antonio Sánchez, el secretari general d'Administració Digital, Fernando de Pablo, i la secretària general de la Mutualitat Myriam Pallarés.\nAquesta medalla, establida en l'Ordre Ministerial Comunicada del Ministeri d'Hisenda i Funció Pública de 26 de març de 2018, reconeix els mèrits contrets pels empleats públics al llarg de la seua carrera administrativa, i la seua concessió s'inscriurà en un registre creat a aquest efecte, així com en el Registre Central de Personal.\nAl costat de Sánchez, De Pablo i Pallarés, van fer lliurament de les distincions els directors dels departaments de Prestacions Sanitàries, Patrícia Ordre, de Prestacions Socials, Francisco Lara, i de Gestió Econòmica i Financera, Rubén Baz. En l'acte també van estar presentes representants dels sindicats de funcionaris CSIF i CCOO.\nReconeixement i agraïment\nAbans de procedir al lliurament de les medalles va intervenir la secretària general de MUFACE, qui va destacar que a més d'un reconeixement la distinció era, sobretot, un “agraïment per tants anys de treball al servei de la societat”. Pallarés va destacar també que “en aquesta etapa de transformació i revitalització de l'organisme m'agradaria conformar un sistema de recursos humans en el qual siguen protagonistes la gestió del talent, la motivació, el coneixement, l'eficiència i per descomptat les persones”.\nA continuació, es van llegir els missatges que van enviar alguns dels funcionaris que no van poder desplaçar-se a Madrid a rebre la distinció, en els quals es va posar de manifest un sentiment compartit de pertinença a la Mutualitat, així com la satisfacció per desenvolupar o haver desenvolupat durant tants anys un treball que ha incidit en múltiples casos en la millora de la qualitat de vida dels ciutadans.\nVan ser precisament aquests dos sentiments, el de pertinença i el de la satisfacció per prestar un servei essencial al ciutadà, els eixos del discurs amb el qual va tancar l'acte el director general de MUFACE, Antonio Sánchez: “Em correspon gestionar i cuidar un llegat de 42 anys d'història, i que és patrimoni dels funcionaris i les seues famílies”.\nEl director general va voler subratllar que el terme “vocació” està estretament associat als quals presten servei en MUFACE: “Només els qui treballem ací sabem l'apassionant i gratificant que és la nostra tasca. Alguna cosa tindrà MUFACE que ningú es vol anar i el que es va, torna. Alguna cosa tindrà MUFACE que ens motiva a assumir esforços i treballs addicionals per sobre de l'estricte compliment de l'haver de”, va recalcar Sánchez.\nDurant la seua intervenció, el director general va donar especialment les gràcies a tots aquells funcionaris que realitzen una missió essencial, i en ocasions impagable, en moltes províncies d'Espanya, atenent sense dubtar les urgències dels mutualistes i, si cal, fora del seu horari oficial de treball.\nFinalment, Antonio Sánchez va fer referència expressa al que va qualificar com a “moment il·lusionant” pel qual travessa MUFACE, citant com a fites del nou impuls que viu l'organisme el Concert Sanitari i els nous serveis addicionals en ell inclosos, el projecte d'implantació de la recepta electrònica, i els projectes de modernització tecnològica destinats a millorar significativament el servei al mutualista i la imatge de la Mutualitat.\n“En anys de cert abatiment, ha sigut difícil mantenir alta la moral. Hem volgut recuperar l'autoestima de l'organisme i la grandesa de la nostra família. I és el moment d'il·lusionar-se de nou”, va concloure el director general.


Podeu veure els llibres recomanats per nivells al blog de la biblioteca del Jaume Callís\nActivitat extraescolar: construcció impressora 3D i tècniques d’impressió\nUs agrada la tecnologia? Aquesta és la oportunitat ideal per gaudir d’una estona plegats pares i fills, realitzant la construcció d’una impressora 3D.\nPer més informació: ampajaumecallis@hotmail.com\nEstrenem Pàgina Web De La Biblioteca\nJa tenim web de la biblioteca!\nPodeu trobar-hi l’agenda d’activitats, recomanacions de llibres i pel·lícules i recursos online. A més a més podeu visitar l’espai Quiz.\nLa idea ha nascut conjuntament amb el projecte Punt de partida que es porta a terme a la biblioteca un dia… Llegeix més»\nConsulta el catàleg de la biblioteca:\nCorreu electrònic: ampajaumecallis@hotmail.com\nT. 93 885 20 17\nHorari Biblioteca: De dilluns a divendres de 9:00h a 13:00h


Delícies gastronòmiques a l'Alt Maestrat Human Land – Vinaròs News\nALBOCÀSSERARESBENASSALCATÍ 21 juliol, 2021 Vinaròs News\nAlbocàsser241 Alt Maestrat Human Land3 ares99 Benassal333 Catí127 Culla118\nALT MAESTRAT HUMAND LAND El territori Alt Maestrat Human Land, format per Albocàsser, Ares, Benassal, Catí i Culla és ric en patrimoni, història, cultura...\nALT MAESTRAT HUMAND LAND\nEl territori Alt Maestrat Human Land, format per Albocàsser, Ares, Benassal, Catí i Culla és ric en patrimoni, història, cultura i, com no, gastronomia. Cap visita pot acabar sense haver degustat algunes de les delícies dolces o salades de la zona. No importa l’època de l’any en què es visiten els municipis de l’Alt Maestrat Human Land, ja que qualsevol moment és bo per a provar els productes, molts atemporals, que s’ofereixen en bars, restaurants, tendes gurmet, pastisseries o carnisseries.\nPlats típics com l’Olla del Maestrat, el corder, el conill amb caragols, el ‘ternasco’ o el tombet estan disponibles en qualsevol carta de gener a desembre. Receptes ancestrals que han passat de generació en generació i que, actualment, poden provar-se en la seua versió més tradicional o més moderna i avantguardista. Unes receptes, en algunes ocasions, que compten amb un complement essencial: la tòfona negra. Preuada pel seu sabor, aquest or negre de la gastronomia creix en els boscos de carrasques i avellaners.\nSi hi ha un element que no falta mai en plats dolços i salats és la fruita seca. Les ametles d’Albocàsser o les avellanes de Benassal són protagonistes de jornades anuals i serveixen per a crear delícies com ara coques, gelats i salses salades. Els olis d’oliva verge, procedents sobretot de Culla i Albocàsser, són un or líquid amb el qual condimentar els millors plats. Per als més llépols, les mels elaborades amb diferents flors i plantes aromàtiques de la comarca són delicioses.\nEn qualsevol recorregut per l’Alt Maestrat, més si busquem un record per a compartir, Benassal i Catí són parada obligatòria. Els Formatges de Catí compten amb reconeixement internacional. Diferents textures i sabors, sempre jugant amb elements de la terra, els fan perfectes per a menjar sols o acompanyats. Si se’n va a Benassal, el formatge tendre té una qualitat, textura i sabor únics.\nTots aquests plats es poden acompanyar amb un element líquid únic i essencial: l’aigua. Les aigües de Benassal i Catí són famoses per les seues propietats minerals i són comercialitzades en major o menor escala.


Un lladre atonyina un vigilant quan l’enxampa robant\nL’home va ser detingut per robatori amb força\nUn lladre va atonyinar de valent un vigilant d’una botiga de Terrassa quan aquest el va enxampar cometent un robatori. L’home va ser detingut per robatori amb força. Una trucada va informar dilluns, a tres quarts d’onze del matí, que el vigilant d’un establiment situat al carrer d’Extremadura tenia retingut un home per un robatori amb força al seu local. Al lloc van arribar dues dotacions de la Policia Municipal, que van comprovar que la persona retinguda havia agafat dues jaquetes per valor de 49,50 euros i que, en passar per la línia de caixa sense pagar-les i ser enxampada pel vigilant, l’havia agredit, causant-li diverses lesions. L’home va ser detingut per robatori amb força.\nMarihuana a canvi de diners\nTres dotacions de la Policia Municipal que realitzaven patrullatge pels voltants del carrer de Tàrrega, van observar diumenge, a les 4.01 h, com un home donava a un altre una bossa, amb el que semblava marihuana, a canvi de diners. Els agents van identificar les dues persones, comprovant que un d’ells duia diverses bossetes de marihuana, amb un pes un total de 7,9 g, i tres paperines de cocaïna, amb un pes total de 1,5 g. Els agents van detenir l’home per un delicte contra la salut pública.\nDetingut per un delicte contra la seguretat pública\nUna trucada va informar dilluns, a les 0.25 h, que un grup de persones causava molèsties a la plaça de Maragall. Fins al lloc van acudir dues patrulles de la Policia Municipal, que van identificar cinc persones, interposant una denúncies a una d’elles per pertorbar el descans dels veïns i, a una altra, per tinença de marihuana. A la 1.15 h, la mateixa patrulla va identificar a tres persones més que es trobaven a la zona del Vapor Ventalló. En realitzar l’escorcoll, els agents van localitzar a dos dels identificats substàncies estupefaents, interposant-los denúncia per tinença. Al tercer identificat, la dotació li va localitzar diverses bosses de marihuana, pastilles de MDMA i moneda fraccionada, quedant en aquest cas detingut per un delicte contra la salut pública.


El Futsal Aliança Mataró rep el Barceloneta\nEls mataronins juguen diumenge a les 11:45 hores a casa davant el tercer classificat\nDivendres, 21 Febrer 2014 11:08\nDiumenge a les 11:45 hores el sènior masculí del Futsal Aliança Mataró té una dura prova de foca a casa davant el Barceloneta, tercer classificat de la lliga. Els mataronins són quarts a quatre punts dels barcelonins després d’empatar la setmana passada a la pista de l’Arenys de Munt, un empat que impedeix que els vermells puguin assaltar aquest cap de setmana el tercer lloc. En el partit de la primera volta els mataronins van guanyar 1-5, tot i el resultat el conjunt mataroní va patir de valent per superar un equip rocós i experimentat.\nEl Barceloneta és el segon equip més golejador de la categoria, per tant el Futsal Mataró haurà de fer valer que és la millor defensa de la lliga per frenar l’atac barceloní i sumar una nova victòria a casa. Amb els tres punts l’equip es posaria a només un punt del seu rival i continuaria tenint a prop la segona plaça que ara ocupa el Parets amb 5 punts d’avantatge.\nFutsal Mataró - Barceloneta\nArenys de Mar - Arenys de Munt\nLloret - Pineda\nManlleu - Montsant\nParets - Sagarra\nRipollet - Bosco Rocafort\nLliçà d’Amunt - Bonaire\nCN Caldes - Vilassar de Mar


Cisteller d’ofici | La Teiera\n← Estic emprenyat\nPresentació dels Bous i la Vedella de foc →\nAquest dissabte passat, com cada any des de que s’organitza el Mercat a l’Antiga per Festa Major, el Manel Sanromà –84 anys– era a la plaça del Mercadal, donant testimoni del seu ofici. Un ofici que practica des de fa més de cinquanta anys i a un establiment, la cistelleria Maduell, de la plaça del Castell, una empresa familiar que va començar el 1923 i que continua dedicant-se en l’actualitat a la venda de productes de cistelleria, la major part d’importació, mobles de jonc, persianes, cortines, palmes per Rams…, però en la qual els seus fills no han seguit l’ofici artesà, perquè els temps que corren són un altres i els productes d’ús quotidià, abans elaborats manualment i comercialitzats a la botiga, s’industrialitzen o es porten d’altres països.\nJa fa anys que el Manel ens ensenyà coses del seu ofici. La matèria primera per a l’elaboració dels cistells, el vímet, l’obtenien de Prades i les canyes, de les rieres de la part de la costa. Per treballar el vímet calia posar-lo prèviament en remull, en unes basses que hi ha al soterrani de la botiga. Les canyes, un cop pelades, eren obertes amb el xapador. Per picar el vímet s’emprava el maçot o maceta. Les eines principals en el treball de confecció dels cistells són, però, el ganivet de fulla corba, emprat per refinar el vímet i tallar-lo, partir la canya, etc., i els punxons, rectes o torts, que ajuden a passar el vímet en el moment d’ordir el cistell. També s’empren estisores del tipus de podar o la clàvia, una eina utilitzada per fer les vores… I els cistells i paners es començaven pel cul, del qual surten els muntants de vímet que inicialment es lliguen i sobre els quals es comença a teixir la peça, amb vímet o canya, fins que té la mida desitjada i se li fa la vora, afegint-li les anses.\nHa passat el temps en què els pagesos encarregaven els cistells, amb un senyal per diferenciar-los, per als productes que portaven a vendre a la plaça del Mercadal. S’explica que la peça més gran que mai es va obrar a la cistelleria fou una panera per a una carrossa de Carnaval, abans de la Guerra Civil.\nAquesta entrada s'ha publicat en cultura popular i etiquetada amb cisteller, oficis. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Col·lectiu Ronda - Covid-19 i tancament d’escoles: és possible accedir a una baixa per cuidar la mainada?\n2 de setembre de 2020 Covid-19, coronavirus, escola, MeCuida, baixa mèdica, reducció de jornada, adaptació de jornada, conciliació\nAls darrers dies, la incertesa sobre com serà la represa de l’activitat escolar i les conseqüències d’eventuals tancaments de centres educatius ha generat una enorme inquietud entre els progenitors i un allau d’informacions no sempre precises ni acurades.\nEl passat dia 1 de setembre, nombrosos mitjans de comunicació és feien ressò de les declaracions de Pedro Sánchez, president del Govern, efectuades en el decurs d’una entrevista realitzada per la Cadena SER on afirmava, entre d’altres coses, «que existeix una baixa per incapacitat reglada per la Seguretat Social i, per tant, els pares i mares que tinguin aquesta eventualitat [el tancament de l’escola] poden acollir-s’hi».\nAquesta afirmació, com dèiem abans amplificada per molts altres mitjans de comunicació, ha estat interpretada en el sentit que la possibilitat de sol·licitar una baixa mèdica abasta tots aquells casos en què els progenitors hagin de romandre a casa per tenir cura dels nens i nenes que no poden anar a l’escola per la Covid-19. La realitat, però, és que no es pas així.\nEn quin cas els progenitors poden accedir a la baixa mèdica?\nD’ençà de la publicació del RDL 6/2020, es consideren «excepcionalment» en situació «assimilada a accident de treball» els períodes obligats d’aïllament domiciliari com a conseqüència del fet de patir la Covid-19 o amb caràcter preventiu per haver estat en contacte amb persones portadores del virus.\nAixí doncs, els progenitors que el seu fill o filla hagi estat contagiat pel virus i, per tant, no puguin acudir a l’escola, tenen dret a sol·licitar la baixa mèdica, doncs a banda de l’obligació de cuidar el menor, també estan obligats a romandre en situació d’aïllament pel fet d’haver estat en contacte proper i continuat amb un cas positiu.\nÉs important recordar que en aquests casos, l’assimilació a accident de treball suposa que per accedir a la situació d’incapacitat temporal no cal acreditar períodes previs de cotització i que l’import de la prestació es calcula a partir del 75% de la base de cotització per malalties o accidents laborals.\nSi l’escola tanca però el fill/a no és un cas positiu, es pot accedir a la baixa mèdica?\nCom esmentàvem a l’inici, de la interpretació que s’ha fet de les paraules del president del Govern es podria deduir que és així, però la realitat és que la normativa vigent no contempla específicament aquest supòsit.\nEl RDL 6/2020 que regula els diferents escenaris en què es genera situació d’incapacitat temporal vinculada a la Covid-19 ha estat modificat posteriorment en diferents ocasions. La darrera d’aquestes modificacions ha estat la imposada per RDL 27/2020 que considera també com a situació assimilada a accident de treball els períodes «d’aillament, contagi o restriccions de les sortides del municipi on estigui el domicili o el centre de treball de les persones treballadores com a conseqüència del virus Covid-19» sempre i quan quan no es pugui acreditar la possibilitat de teletreballar. Però, com veiem, aquest no és en absolut el supòsit esmentat i, per tant, atenent al redactat actual de la norma vigent, cal concloure que els progenitors de nens i nenes que no estiguin contagiats però no puguin acudir a l’escola, no poden sol·licitar una baixa mèdica per aquesta raó. Una altra cosa, és que aquesta situació pugui generar un estat d’angoixa suficient per accedir a la situació d’incapacitat temporal derivada de l’ansietat o el patiment psíquic, com a malaltia comuna.\nI si no podem accedir a una baixa mèdica, què es pot fer?\nAdaptació de jornada:\nEl Reial Decret-Llei 8/2020 va implantar el denominat pla «MeCuida» inicialment en vigor fins el proper 22 de setembre però que el Govern ha expressat la voluntat de prorrogar en relació, precisament, a la possibilitat evident que calgui procedir al tancament temporal de centres escolars. L’article 6 d’aquest text legislatiu estableix que «les persones treballadores que acreditin deures de cura respecte del cònjuge o parella de fet, així com respecte dels familiars per consanguinitat fins al segon grau de la persona treballadora, tindran dret a accedir a l'adaptació de la seva jornada i/o la reducció de la mateixa quan concorrin circumstàncies excepcionals relacionades amb les actuacions necessàries per evitar la transmissió comunitària del COVID-19». Entre aquestes «circumstàncies excepcionals» el reial decret llei assenyala la necessitat de cures que presenti la parella i familiars fins a segon grau per raó d’edat, malaltia o discapacitat i quan «hagi decisions adoptades per les autoritats governatives relacionades amb el COVID-19 que impliquin tancament de centres educatius o de qualsevol altra naturalesa que dispensessin cura o atenció a la persona necessitada dels mateixos».\nÉs a dir, si l’escola dels nostres fills tanca, tenim dret a sol·licitar a la nostra empresa l’adaptació de la jornada de treball, incloent-hi modificacions de l’horari i alteracions dels torns així com l’opció de treballar a distància que, recordem-ho, continua tenint caràcter preferencial.\nCal tenir present, però, que aquest no és un dret absolut sinó que està subjecte als principis de «raonabilitat i proporcionalitat» i que, per tant, l’empresa podria denegar la petició, tot i que aquesta negativa hauria d’estar molt sòlidament fonamentada i l’empresa hauria d’acreditar una veritable impossibilitat de satisfer la petició per tal de ser vàlida.\nEl pla «Mecuida» també contempla que, de forma excepcional i derivat de les situacions abans esmentades, es pugui sol·licitar una reducció de jornada per guarda legal que pot arribar a ser del 100% de la jornada. Fins ara, una reducció que afectés la totalitat de la nostra jornada només era accessible per la via d’un permís no retribuït o una excedència, però en ambdós casos existien restriccions com ara, per exemple, en el cas de l’excedència, tenir una antiguitat mínima a l’empresa d’almenys 1 any i que el període d’absència sol·licitat no fos inferior a 4 mesos.\nAixò sí, la reducció sol·licitada -que pot ser pel percentatge de jornada que necessitem per compatibilitzar la prestació laboral amb la necessitat de cura del menor- comporta una reducció proporcional de la retribució.


Inici > L'FMI preveu una recuperació de l'economia del 5,8% per al 2021\nDv., 09/04/2021 - 13:24\nEl Fons Monetari Internacional (FMI) ha fet pública la primera avaluació sobre Andorra en què es fa una anàlisi de la situació financera i econòmica i s'emeten un seguit de previsions i recomanacions. Així, des de l'organisme internacional es calcula una contracció del PIB de l'11,8% el 2020, és a dir, una xifra "lleugerament" més favorable del 12% que es calculava des d'Andorra. I de cara al 2021 les previsions és que hi pugui haver una recuperació d'aquest producte interior brut xifrada en el 5,8%, una estimació que també és més favorable que els càlculs fets des del departament d'Estadística que preveu un 4,3%. El ministre de Finances, Eric Jover, ha destacat que es fa "una valoració molt positiva" de les recomanacions que es fan des de l'FMI ja que es considera que "es passa l'avaluació amb bona nota" i es valora "la fortalesa d'alguns sectors" i també les polítiques desenvolupades durant la pandèmia. Des de l'organisme internacional, però, també es posen 'deures', entre els quals "modular correctament per retirar els ajuts" que s'han donat a les empreses i també "el ritme" amb què es fa aquesta retirada.\nTal com han explicat Jover i el secretari d'Estat d'Afers Financers Internacionals, Marc Ballestà, aquesta primera nota és fruit de la visita telemàtica a què ha obligat la pandèmia que han fet experts de l'FMI. S'han fet una quarantena de reunions entre el 19 de març i principis d'abril tant amb el sector públic com amb el privat i ara amb aquestes conclusions s'elaborarà un informe més complet que serà aprovat i publicat cap al mes de juny, tal com ha comentat Ballestà.\nMés enllà de les previsions econòmiques, que Jover ha destacat que s'ajusten força, tot i ser més optimistes, als càlculs fets per Estadística, motiu pel qual ha volgut subratllar la feina que fa el departament i que també ha estat reconeguda per l'FMI, l'informe analitza també la resposta sanitària del país front la crisi de la Covid-19. Així, se subratlla la baixa letalitat i l'esforç en la detecció i la qualitat de les infraestructures sanitàries. "També es valora l'impuls econòmic per lluitar contra els efectes econòmics" de la crisi sanitària, ha incidit Jover, que ha afegit que "les polítiques pressupostàries van evitar mals majors". Tal com s'ha indicat un dels reptes que tindrà el país, segons l'FMI, és després d'aquest impuls públic modular el moment correcte per retirar les ajudes i el ritme al qual s'ha de fer, ja que un cop acabin aquestes ajudes es pot viure "un moment crític". En aquest sentit, el ministre ha posat com a exemple els crèdits tous que quan arribin al seu venciment es podran analitzar cas per cas i aquest, ha dit, és un factor que també valora positivament l'FMI.\nL'organisme internacional també analitza la sostenibilitat del deute públic i en aquest sentit Jover ha destacat que "fins i tot en escenaris d'estrès" el deute que té Andorra es pot assumir, ja que hi ha "la possibilitat de retorn". Així, ha manifestat que es valora positivament aquest fet i també les polítiques de diversificació que s'han dut a terme en els darrers anys i les que hi ha previstes, com l'emissió de bons públics que tindrà lloc aviat. Es considera, però, que per "millorar la resiliència" seria necessari augmentar les reserves internacionals. El titular de Finances ha fet notar que un primer pas ja s'ha fet amb l'adhesió a l'FMI, que suposa que Andorra es pugui beneficiar d'una reserva i altres possibilitats podrien ser que el compte de compensació que es dota entre el Govern i els comuns i que en aquesta pandèmia s'ha fet servir estigués a l'exterior en lloc de tenir-lo a Andorra, ha posat com a exemple. En aquest sentit, ha posat en relleu que "tots els estats" intenten tenir aquestes reserves internacionals per evitar que si hi ha una crisi es tensi la reserva amb què compta un país.\nTambé s'analitza el sector financer i s'han valorat que aspectes com la liquiditat i la rendibilitat estiguin per sobre de certs estàndards. Pel que fa a les fragilitats, s'assenyala els crèdits en parts vinculades, un aspecte que Jover ha assenyalat que està molt relacionat amb la dimensió del país i que cal anar "corregint amb el temps". També s'assenyala la necessitat que s'avaluï les possibles necessitats de liquiditat en el futur. Així, s'apunta que en funció de la morositat es vegin quines poden ser les necessitats del sector i es recomana seguir la línia de consolidar nivells de liquiditat elevats. També es fa notar el percentatge de crèdits de poca qualitat que el ministre ha dit que estan "molt vinculats" a l'antiga BPA i que per tant no han de ser un problema.\nPel que fa a la qualitat de les dades estadístiques, tot i que es valora la capacitat del país de proporcionar dades i haver fet aquesta adaptació en poc temps, també es posa en relleu que hi ha "camí per fer". En aquest sentit, Ballestà ha recordat que l'assistència tècnica i la formació són dos dels avantatges de formar de l'FMI i que en aquest sentit s'ha demanat fer "dues sol·licituds" per gaudir d'aquestes ajudes. En primer lloc es vol suport per a la producció de dades estadístiques. Així, després d'haver aconseguit "en un rècord de temps" haver fet l'anàlisi del balanç de pagaments que es presentarà aviat, es vol identificar les necessitats de dades que falten encara que el país produeixi per poder fer una anàlisi més acurada. També es demana suport per evolucionar en la supervisió del sector financer.\nA l'últim, tant el ministre com el secretari d'Estat han volgut subratllar el fet que des de l'FMI s'hagi valorat que Andorra hagi estat el país que ha aconseguit ser membre més ràpidament i també que sigui el que més ràpid ha estat sotmès a avaluació i que la delegació hagi quedat "gratament sorpresa per la qualitat de les respostes".\nURL d'origen: https://www.bondia.ad/economia/lfmi-preveu-una-recuperacio-de-leconomia-del-58-al-2021


Amb la UE Sant Andreu no s’hi juga | Andreuenc\nAquest diumenge al final del partit contra la UE Cornellà es van viure moments dramàtics, amb molts aficionats plorant veient com s’escapava el tren de la Segona Divisió B. Altres descarregaven la ràbia recriminant l’actitud dels jugadors o buscant a la llotja als màxims dirigents, que no van anar al partit. La majoria marxaven cap a casa amb resignació i els pocs als que encara queda optimisme, intentaven aferrar-se a un miracle.\nL’arribada de Dinorah Santa Ana preveia un projecte molt atractiu per portar a l’equip andreuenc al més alt i ningú esperava una temporada així. La màxima mandatària va aterrar a Sant Andreu de Palomar prometent una professionalització del club i trencant de manera contundent amb el passat i el present de l’entitat. Fins i tot va caure en l’error de desprestigiar la gran feina que s’havia fet fins llavors a nivell social i de màrqueting per part de gent compromesa amb el club.\nLa nova propietària ha tractat a la UE Sant Andreu com una empresa pura i dura i això ha estat un gran error. La mateixa Dinorah va menysprear alguns d’aquests projectes iniciats la temporada passada, com la botiga o la revista, qualificant-los de minúcies en una de les seves primeres juntes d’accionistes, demostrant el seu gran desconeixement del que és la UE Sant Andreu i la seva gent.\nEn el terreny purament esportiu, l’acomiadament de l’entrenador Martí Cifuentes s’esperava que sigués per construir un projecte de gran envergadura com quan Joan Gaspart va estar al capdavant de l’entitat. Però Dinorah va sorprendre a tothom fent tornar a la banqueta del Narcís Sala a un entrenador que va sortir per la porta del darrera i fent fitxatges de molt baix nivell. Les incorporacions del mercat d’hivern demostren, de manera encara més evident, fins a quin punt arriba el desconeixement de la categoria que té l’actual propietària i el seu equip de confiança.\nPortar una comptabilitat ordenada, arreglar les oficines, tenir netes les instal·lacions o pagar als jugadors i empleats al dia és un gran mèrit que se li ha de reconèixer. Però al futbol, i més en un club amb sentiment com la UE Sant Andreu, juguen moltes altres variables. Els més contents de l’arribada dels nous mandataris són els mateixos jugadors, com han declarat en roda de premsa en més d’una ocasió. Cobren regularment, tenen de tot i el club cuida fins a l’últim detall vetllant per la seva comoditat, com per exemple l’ampli autocar retolat amb el que es desplacen.\nSembla que tants luxes han relaxat a una plantilla que porta vàries setmanes jugant amb foc. Per molt que l’afició ho ha intentat tot, esdevenint les penyes l’autèntic i únic motor social del club, els jugadors no reaccionen i no se n’adonen que l’entitat no es pot permetre un descens a Tercera Divisió. La plantilla del primer equip ha d’aconseguir el miracle com sigui i no els queda una altra opció que guanyar tots els partits que queden. Però per aconseguir-ho cal un canvi d’actitud molt radical.\nFotografia: Bibian Weggelaar, Marcos Martins i Dinorah Santa Ana | Adrià Giménez\nEtiquetes: Dinorah Santa AnafutbolUE Sant Andreu


Dominades + dummie - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nDominades + dummie\nTEMA:\tDominades + dummie\nDominades + dummie\tfa 2 anys 1 setmana\t#66226\nUs vull preguntar la opinió de com creieu que funcionarà la prova de de dominades i dummie\nSi heu llegit a les bases, a la prova d'arrossegament diu: En finalitzar el temps de les dominades, el personal tècnic donarà la sortida i la persona aspirant començarà el recorregut amb un maniquí d'aproximadament 70kg.\nJo entenc: que com dominades tens 30 segons, fas la que puguis fer i just al arribar al segon 30 comença el temps per arrosegar.\nLlavors la clau seria fer les 19 dominades el més ràpid possible, posem 25" i que et quedin 5" per anar a la sortida i preparar-te per el dummie.\ncom ho veieu vosaltres? alguna vegada més s'ha fet això d'encadenar proves?\nDominades + dummie\tfa 2 anys 1 setmana\t#66227\nPotser m'equivoco pero a mi em sembla un error de transcripció ja que a les bases quan parla d'ordre de proves només menciona la navette, amb un canvi tant gran com el 2 en 1 consecutives crec que ho haurien especificat mes extensament com jo fan en cada estació del circuït d'agilitat.\n"L'ordre de realització dels diferents exercicis físics vindrà determinat per l'organització de les persones\naspirants en els grups que determini el Tribunal. No obstant l'anterior, i per a tots els grups, la cursa\nllançadora (course navette) es realitzarà en darrera posició i deixant abans de la realització d'aquesta prova un període, com a mínim, de 30 minuts des de la finalització de la prova anterior."\nDominades + dummie\tfa 2 anys 1 setmana\t#66230\nEl que hauriem de saber és si les dominades poden ser amb impuls de cames o són dominades estrictes: tot el cos tieso com un pal i que inclus al traccionar no carpis una mica les cames de manera natural per mantenir l’equilibri\nDominades + dummie\tfa 2 anys 1 setmana\t#66233\nAixò es soluciona amb un allau de trucades a RRHH.\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Aldorosell\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66311\nel tema de les dominades algú ha trucat per informar-se? si es poden fer tipu crossfit dinàmiques o totaltment estàtic?\nDe totes maneres penso que si no s'especifica a les bases entenc que ho pots fer com vulguis.\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66319\nTema dominades, no se fins a quin punt però el que si que es segur es que seran estrictes.\nA les bases posa “deixant-se caure fins que els braços estiguin completament estirats“ per tant segurament dominades tipus crossfit o amb impuls de cames comptin com a nul. LLEGIU BE LES BASES NO SIGUI QUE DESPRÉS TINGUEU SORPRESES!\nSalutacions i GAAAS A LA OPO!\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66322\nEstic d'acord amb Ferran, les dominades les demanaran estrictes (com a tota la vida), pujant i baixant completament, sense balanceig del cos.\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66324\nJo també crec que seran estrictes tot i que les bases deixen molt de dubte ja que el que diuen es q es començarà l'exercici deixant-se caure amb els braços totalment estirats però no diu res de com s'hauran de fer les repeticions i no diu res dels motius de nul com a altres exercicis q si q ho especifica...\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66329\nEn tot cas parlen de la baixada. Però de la pujada no parlen, sobre si pot ser amb impuls de cames o no... lo únic quehas de fer es deixar-te caure fins a estirar els braços, aquí s'acaba.\nÉs molt confús ja que segons les bases pots interpretar de varies maneres.\nesta clar qe davant el dubte entrenar totalment estàtic, però pot canviar molt fent-ho d'una manera o altre.\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66330\nPer que teniu tants dubtes?\nMolts dieu que poden o podrien ser unes dominades estil Cross Fit i d'altres penseu que son les dominades de tota la vida, les que es fan a les oposicions d'AENA, Madrid, etc.\nLes dominades de Cross Fit son molt més fàcils de fer-ne per l'impuls que es realitza, aixi que aquestes descarteu-les 100%. I amb això crec que ja he solucionat els vostres dubtes.\nEdito per si algú no li ha quedat clar; son dominades baixant els braços fins baix de tot i pujar la barbeta per sobre la barra, es la prova que a Gene seria la press banca.\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66331\nOstia capo2, sempre aportes coses molt bones xo això q acabes de dir no soluciona res... He mirat videos de diferents oposicions i n'hi ha q les fan super estrictes, n'hi ha q no tant i n'hi ha que et pots impulsar pero sense sortir-te de un eix i n'hi ha q son tipus crossfit. En fi, q dir q no seran tipus crossfit no treu de dubtes. Haurem d'entrenar fen-les estrictes i ja es veurà. O també podem abassallar a trucades a RRHH a partir del dia 1 de septembre perque expliquin quins son els motius de nul.\nRes tu, a cardar-li gas...\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66333\nHe estat trucant i segons van dir han de treure una actualització de les bases per aclarir això i alguna cosa més\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Tito80, Miki NPK, Gonxu\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66340\nQui hagi fet les proves fisiques per alguna opo al CAR ja sabrá de quin pal van els examinadors, no cal dir res mes...\nDominades + dummie\tfa 1 any 11 mesos\t#66342\nAixò tampoc aclareix res...\nAl pressbanca et deixaven aixecar el cul i esquena del banc xq deien que les bases no deien res d'això... Segons aquest criteri pots fer les dominades com et roti.\nNo entenc el teu comentari mabu...\nEl més normal seria que treguin una modificació de les bases especificant els motius de nul com a la resta de proves. Les bases van a missa i si no ho fan poden tenir problemes legals, ja sabem tots q acabar una opo al jutjat està a la ordre del dia...\nDominades + dummie\tfa 1 any 9 mesos\t#66541\nHan penjat uns modificació de les bases!! Pel que diu, entenc que seran dues proves independents. El q no han aclarit és si hi ha penalitzacions en les dominades per rebot o balanceig...\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: marc bou\nTemps de càrrega de la pàgina: 0.154 segons\nHi ha 215 convidats/des i cap membre en línia


Mas de Còdol-rodon | Mapes de Patrimoni Cultural\nMas de Còdol-rodon\nMas de Còdol-rodon Aguilar de Segarra\nNucli de les Coromines, a l'oest del terme, a la serra del Còdol-rodon.\nCamí de la Solella de Cal Benet a Santa Magdalena del Còdol-rodon\nAlguns edificis força deteriorats\nBCIL; Catàleg de béns protegits pel POUM, 19; EPA\nSi, IPA 16160\nCamí de la Solella de Cal Benet a Santa Magdalena de Còdol-rodon\nEl mas de Còdol Rodon és una edificació composta per diversos volums, tots ells de pedra i aixecats al costat d'una capella amb advocació a Santa Magdalena. En línies generals el conjunt està fet amb pedres sense escairar col·locades unes al costat de les altres lligades amb morter. En alguns punts es conserven restes de l'arrebossat que cobria les parets així com petites espitlleres que podrien suggerir que en algun moment va tenir funcions de caràcter defensiu.\nTot i que el conjunt sembla tenir un origen en època medieval, les restes visibles actualment s'han d'associar a l'època moderna tal com s'observa en les llindes de les finestres, bona part de les quals conserven la data.\nEl complex està compost per diversos volums que ha anat creixent en sentit est i sud fins a configurar la fisonomia actual. Arribant al mas per l'est, trobem l'era i un primer volum adossat a la capella amb planta baixa, primer pis i golfes. Aquest és de planta rectangular i coberta a dues aigües amb teules ceràmiques i ràfec d'aquest mateix material. A la façana té una porta d'entrada rectangular, a la que s'hi accedeix per una escala de pedra de 5 graons. La porta té brancals, marxapeu i llinda de pedra. En un dels brancals s'observen marques de picapedrer, un triangle invertit, i al llindar de la porta hi ha esculpida una espècie de roseta lobulada on es pot llegir any 1800 Josep Montconill (el nom i la data dividits en dues meitats al centre de les quals hi ha una creu). Les finestres són rectangulars n'hi ha una a la planta baixa, al costat de la porta amb llinda i brancals de pedra, i un altre de petita a les golfes amb ampit de pedra. Al primer pis hi ha una finestra a la llinda de la qual es pot llegir 1747 i una creu al centre. Per últim al balcó la llinda té una inscripció emmarcada en un requadre amb els extrems estirats on diu J.M 1916.\nAdossat a aquest primer volum i per la banda sud, hi ha un cobert de pedra, de planta rectangular, utilitzat per emmagatzemar elements agrícoles.\nAquest primer volum està enganxat a un altre, per la seva banda oest i ambdós conformen el nucli principal del conjunt. El segon volum té planta quadrangular amb coberta a dues aigües amb un ràfec doble de teules. La façana nord té una porta d'accés feta amb arc de mig punt delimitat per dovelles, així com una petita finestra a la seva dreta. Al primer pis hi ha dues finestres rectangulars, la que hi ha per sobre la porta té una inscripció on es llegeix en una primera línia 1799 (dividit en dos i amb una creu al centre) i per sota, Josep Montconill i finalment en una tercera línia on posa Còdol Rodon.\nAquesta façana apareix completament arrebossada i en ella hi ha diferents rètols conservats. D'una banda, el numero 19 pintat en una rajola de ceràmica i col·locat just al centre de la clau de l'arc de mig punt. Per sobre i collat a la paret hi ha una placa de ferro triangular amb una inscripció il·legible. L'últim element situat a la dreta de la porta està fet amb dos peces ceràmiques unides pel centre amb la següent llegenda pintada: Pueblo de Aguilar de Segarra, partido de Manresa província de Barcelona.\nEn aquesta mateixa façana hi ha adossat un banc corregut al costat de la porta, i una espècie de dipòsit de pedra a llevant. També davant de la porta hi ha restes d'un paviment de pedra fet amb lloses planes. Finalment i adossat a ponent hi ha un petit edifici rectangular, que tapa parcialment l'arcada de la porta, per tant posterior a 1799 i al que s'accedeix per unes escales de pedra que s'adossen a la capella, construïdes posteriorment.\nTambé conegut com Mas de Montconill\nFitxa 17 del Catàleg de Masies·\nAquest mateix volum, però en la seva façana sud està fet amb pedra vista amb blocs ben treballats a les cantonades i finestres, totes elles rectangulars i amb inscripcions a les llindes. Es poden llegir a les del pis superior els anys 1615 i 1746. A aquesta façana hi ha annexat un cobert a la part baixa i el que podria ser una latrina a l'alçada del primer pis, feta de maons. Al seu extrem oest, també hi ha adossada una construcció rectangular, que al pis superior té una galeria amb arcs de mig punt.\nAl voltant d'aquest conjunt principal s'aixequen diversos cossos auxiliars dedicats a l'activitat agrícola. Entre aquests destaca una gran pallissa, feta de pedra al nord de l'era i a l'est del primer volum, que té un gran arc de mig punt a la façana sud, sobre el qual hi ha les restes d'un antic rellotge de sol. A llevant d'aquest paller hi ha una petita construcció rectangular de dues plantes, amb porta d'accés a la façana sud.\nEl lloc de Còdol Rodon ja apareix citat en la documentació des del segle XIII com a fita de les vegueries de Cervera o sotsvegueria de Prats de Rei. A més a més per aquest lloc hi passava el camí ral de Manresa a Prats de Rei, i el 1285 hi ha documentat un hospital. La documentació de l'església de Santa Maria de Càtulo Rotundo el 1292 al lloc també acreditaria aquesta ocupació a finals de l'època alt medieval.\nAixí mateix les edificacions del mas actual s'han de situar entre els segles XVII i sobretot el segle XVIII tal com es desprèn de les llindes de portes i finestres. Aquest conjunt de transformacions foren fetes per la família Montconill, propietaris des de 1605 i el nom del quals apareix també en diverses d'aquestes inscripcions. Al segle XVII eren unes de les famílies benestants de Castellar, com indica la presència del senyor de Castellar com a padrí en el bateig d'una nena, Caterina, el 1629.( PARCERISAS 2000: 108)\nEn el cadastre de 1716 apareix com a propietari del mas en Tomas Montconill i al cens de 1857 ho és Josep Montconill i Semís.\nPARCERISAS, R. (2000): Memòria d'Aguilar de Segarra. Recull de la vida d'un poble. Centre d'Estudis del Bages.


[VÍDEO]El president de la LFP tanca les portes als clubs catalans en cas que el procés d'independència tirés endavant | Català Digital Cataladigital.cat AMP\n[VÍDEO]El president de la LFP tanca les portes als clubs catalans en cas que el procés d’independència tirés endavant\nJavier Tebas, president de la Lliga de Futbol Professional (LFP), ha deixat clar el seu parer sobre les conseqüències esportives en cas que Catalunya culminés el procés d’independència. “Els clubs catalans no podrien jugar a la Lliga”, ha explicat, deixant clar que lamentaria la separació política.\nTebas, a més, ha aprofitat per rebatre unes declaracions de Gerard Figueras, secretari general de l’Esport de la Generalitat, que havia dit que en cas d’independència el Barça podria triar a quina Lliga jugar. “No sé si ho va dir a altes hores de la nit o està enganyant els catalans com gran part dels que impulsen el procés. El Barça no podria triar. Els processos unilaterals d’independència no són a la carta”.\nEl president de l’LFP ha avançat també que aquesta mateixa temporada es podria fer servir el VAR de manera experimental en alguns partits de la Copa del Rei. Però la Federació Espanyola, organitzadora de la competició, s’ha encarregat de negar aquesta possibilitat.\nDuríssim article de “The Times” contra Rajoy i les polítiques del Go...\nRajoy rebut amb crits a Jerez: “¡Rajoy, ladrón, nos robas la pensión!”\nAquest es l’ùnic argument que doneu….Les dictadures\nes derroten a les urnes no em coaccions i amenaces…\nPer la Llibertat i la Democràcia real…


Augmenten els assalts a indústries abandonades d'Olesa de Montserrat\nSegons el regidor d'Urbanisme i Seguretat Ciutadana, Pere Planas, membres de l’equip de govern municipal s'han reunit amb la propietat de les naus, amb Policia Local i Mossos d'Esquadra, però la problemàtica segueix present.\nCom ja va passar amb el desballestament de les naus l'antiga Vantexa (a peu de la carretera C-55), el principal escull per evitar aquests casos és un Codi Penal “molt lax”, segons Planas.\nI és que només quan hi ha risc d'esfondrament, l'Ajuntament pot forçar el seu enderrocament, ha remarcat el regidor.\nEl problema de desballestament de naus industrials a Olesa no acaba. Si fa un temps es va viure amb l'antiga Vantexa, ara afecta les naus desocupades on antigament hi havia hagut Tintorerías Téxtiles Europeas.\nI de fet, aquest no és l'únic indret del municipi on s'estarien produint aquests fets, han subratllat fonts policials.\nEn tots els casos la història es repeteix: grups organitzats dedicats al robatori de coure, ferralla i qualsevol material que tingui sortida al mercat negre, els roben en naus desocupades; la Policia Local i Mossos d'Esquadra els identifica en reiterades ocasions però el fet de no enxampar-los amb grans quantitats impedeix la seva detenció, i en els casos que aquesta es produeix, el Codi Penal permet una prompta alliberació i, per tant, que de nou aquests grups puguin actuar.\nTambé en el cas de Tintorerías Europeas, com va passar en el cas de Vantexa, l'actuació dels propietaris de les naus no facilita la solució al problema.\nI és que es tracta d'empreses que estan, o bé en concurs de creditors o amb manca d'activitat, que tenen en venda aquestes naus però no apareix comprador, i que segons asseguren als propietaris, no poden fer front a les despeses que els suposa la contractació de seguretat privada.\nEl regidor d'Urbanisme i Seguretat Ciutadana de l'Ajuntament d'Olesa de Montserrat, Pere Planas, ha admès que existeix aquet desballestament, i ha explicat les gestions fetes per l'equip de govern quan al juny de 2012 ja es va tenir constància dels primers fets delictius.\nSegons Planas, un cop contactat amb els propietaris de les naus, l'empresa Eurotextin, es va acordar tapiar entrades i fer barreres físiques que impedeixin l'accés de vehicles.\nHan estat unes mesures de protecció que malgrat fer minvar el volum d'incidències, no ha evitat que es segueixin produint robatoris, lamenten des de l’Ajuntament.\nI és que al mes de gener la Policia Local va tornar a identificar persones en aquest indret, que en aquest cas hi accedien per la zona de la llera del Llobregat.\nDesprés d'altres identificacions, no és fins al mes de febrer que la propietat va posar les primeres denúncies, en aquest cas, a Mossos d'Esquadra.\nPlanas ha recordat, però, que les denuncies presentades "no aconsegueixen evitar els furts".\nEntre les altres mesures adoptades pel govern municipal, segons ha recordat Planas, també hi ha reunions amb Policia Local i Mossos d'Esquadra per abordar aquesta situació.\nIgualment, segons el regidor, hi ha intervingut agents rurals i de la Guàrdia Civil, però sense evitar tampoc que els furts es repeteixin.\nSegons el regidor, les actuacions dels propietaris van ser inicialment les correctes, i ara es resta a l'espera de que responguin a un requeriment enviat per l'Ajuntament d'Olesa segons el qual se li recorda la responsabilitat de seguir la llei pel que fa a garantir que els accessos estiguin limitats.\nPosteriorment, i només si en algun moment la nau amenaça d'esfondrar-se, l'Ajuntament podrà obligar al seu enderroc, quelcom que ara per ara, i segons els informes tècnics municipals, no passa.\nPel mateix regidor, l'única indicació que ara per ara no ha seguit la propietat és el suggeriment de Mossos d'Esquadra de contractar seguretat privada per evitar aquests furts i robatoris.\nPlanas assegura que la única diferencia entre el que passa ara a les antigues Tintorerías Europeas i el que va passar a l'antiga Vantexa, és precisament la manca de perill d'esfondrament en el cas actual.\nEl regidor, que assegura entendre la possible alarma social que aquesta qüestió genera, ha reiterat, però, que "l'equip de govern ha fet tot el que està a les seves mans per intentar posar fre a aquesta realitat, responent així als dubtes platejats pel PSC d'Olesa sobre l'actuació de l'Equip de Govern".\nEn el cas de Tintorerías Textiles Europeas, segons ha assegurat Planas, el desballestament d'aquestes naus va arribar a provocar una fuita de productes tòxics al riu Llobregat que no va posar però en perill la fauna, la flora ni la salut de les persones.


La renda mitjana per habitant a Rubí no arriba als 12.000 euros\nL’esperança de vida a Rubí és la més baixa en comparació amb altres municipis de més de 50.000 habitants del Vallès Occidental. FOTO: Cedida\nÚltimes dades de l’INE sobre l’atur, l’esperança de vida i la renda mitjana als municipis de més de 20.000 habitants\nper Núria Hueso Rubí. 27 de maig de 2020 17:32\nL’Institut Nacional d’Estadística (INE) ha publicat les últimes dades sobre l’esperança de vida, la taxa d’atur i la renda mitjana dels municipis de més de 20.000 habitants. En el cas de Rubí, la renda mitjana per habitant a la ciutat se situa en els 11.836 euros, i la deixa a la cua de la resta de municipis del Vallès Occidental, per darrere de Sant Cugat (19.590 euros), Cerdanyola (14.325 euros), Sabadell (12.533 euros) i Terrassa (12.097 euros).\nPel que fa a l’esperança de vida, l’INE revela que a Rubí s’estableix en 82,85 anys, la més baixa en comparació amb altres municipis de més de 50.000 habitants del Vallès Occidental, com Sant Cugat (84,42), Cerdanyola (83,7), Sabadell (83,3) i Terrassa (82,91).\nRespecte a la desocupació, Rubí registra una taxa d’atur del 12,63 % de la seva població, per sobre de ciutats com Barcelona (9,19%) o Cerdanyola (9,58%), però per sota de Sabadell (13,03%) i Terrassa (14,28%).\nVal a dir que el municipi veí de Sant Cugat es posiciona com la ciutat catalana més rica, amb només un 6,34 % d’atur, superant els 15.755 euros de renda mitjana de Barcelona i els 83,67 anys d’esperança de vida.\nPel que fa a la resta de l’Estat espanyol, el municipi més ric és Pozuelo de Alarcón (25.902 euros de renda), a Madrid, i el més pobre Níjar (6.755 euros), a Almeria.\nMés info: Rubí i Manresa lideren el rànquing de nombre mitjà de fills per dona a Catalunya


Ens estan agradant, cada vegada més, les biografies, les autobiografies i els autoretrats, si són sincers. I és que la veritat interna dels fets que coneixem superficialment, pot ser tan sorpresiva, tan insòlita i al mateix temps reveladora que ens aclareix molts interrogants no confessats, i ens posa en la situació superior de conèixer, per damunt de suposar o de sobreentendre. Baixar a la veritat del que va inspirar la formació i l’esperit del Teatre Lliure i arribar a la Cooperativa La Lleialtat de Gràcia, és tocar paret.\nLa Perla 29 ho havia de fer. En la seva primera col•laboració amb el Teatre Lliure de Gràcia havia de fer visibles els fonaments i desvetllar vivències de la primera veritat. Entrem al local remodelat i pugem l’escala amb al•legoria de la sang de vida que hi va deixar la creació de Fabià Puigserver i, en entrar a la sala ens immergeixen en La Lleialtat de debò, sense disseny: l’orquestrina de la Cooperativa, un veu melosa i familiar ens insinua, sense dir-ho - “Passeu, passeu”: músics amb bigotet i arreglat de cabells dels anys 50 ens conviden a ballar a “l’agarrado” i dediquen alguna “peça” a una noia que festeja... Ja som a l’arrel, tanquen portes i, com si res, es queden unes personatges de l’època a la pista de ball on es descabdella la memòria d’un noi del barri de Gràcia, Joan Marsé que remou la duresa d’un temps de precarietat a molts nivells, però no pas de companyonia, d’amistat. La Perla29 ho havia de fer.\nTot el que veiem i sentim era escrit, llegit i divulgat però ara s’enfila i té sentit en el per què es va escriure i on, i en època que encara que volguéssim no hauríem d’oblidar. Monòlegs corprenents i diàlegs reveladors. Alícia Pérez , estricte en la naturalitat de cada paraula, de cada accent, de cada gest. La bonhomia esplèndida de Xicu Masó, el drama de la inseguretat que expressa tan bé Jordi Figueras. Mentre s’obren històries íntimes, els músics pugen i baixen de l’escenari i participen en el “ball” de personatges. Jaume Sisa ho amalgama tot com només ell ho podia fer. La veritat del noi Juan Marsé es mostra descarnada i la música dóna, contínuament, un so escaient i no ens deixa fins al final... Un musical? No pas, sinó el que és i pot fer la música a la vida quotidiana.\nUn equip fusionat d’actors que es desdoblen magistralment: admirable la versatilitat de Xavier Ricart .\nEn sortir de la Cooperativa La Lleialtat reprenem, amb més elements, la versió actual de la nostra llibertat personal i col•lectiva. Tocar de peus a terra per agafar impuls.\nEstam un pèl aclaparats. La intensitat i diversitat del què s’hi convida a viure, demanaria un petit descans – podríem tornar a ballar una estona, entremig, que ens ha agradat molt- o potser uns abreujaments de l’exposició narrativa del personatge protagonista, tan ben assumit per l’actor Oriol Guinart.\nMercè Voltas, espectadora de La Perla 29


Òptica COMAS Ortopèdia – Óptica Varilux_especialista en Vic\nPlaça Santa Clara, 6, Vic (Barcelona)\nMás acerca de Òptica COMAS Ortopèdia\nL'objectiu de Òptica COMAS (plaça Santa Clara, 6, Vic) ha estat i serà sempre treballar per augmentar la qualitat de vida de totes les persones que confien en nosaltres. Per aconseguir-ho, estructurem la nostra acció en dos eixos.\nEl primer, disposar sempre de la última tecnologia i el segon, i no per això menys important, mantenir el nostre equip amb un grau de formació capdavanter.\nPerquè entenem que els clients abans que tot, són persones.\nA Òptica Comas estem especialitzats en:\nÒptica: optometria, contactologia, baixa visió i teràpia visual.\nOrtopèdia: ortopèdia estàndard, ortopèdia a mida, fisioteràpia, podologia, estudis de la marxa i mastectomia.\nCentre auditiu: adaptació i reparació d'audiòfons i taps de protecció.\nA l'avantguarda de la qualitat de vida.\nDes de 1904.\nLunes Abierto desde 16:30 hasta 20:00\nMartes Abierto desde 09:15 hasta 13:00 y desde 16:30 hasta 20:00\nMiércoles Abierto desde 09:15 hasta 13:00 y desde 16:30 hasta 20:00\nJueves Abierto desde 09:15 hasta 13:00 y desde 16:30 hasta 20:00\nViernes Abierto desde 09:15 hasta 13:00 y desde 16:30 hasta 20:00\nSábado Abierto desde 09:00 hasta 13:30 y desde 16:30 hasta 20:00


Mirleft Tayought Guest House Mirhleft Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHabitació de 2 llits amb vista a la piscina - Esports i oci\nMirleft Centre, Mirhleft, Mirhleft, Marroc, 85352 - Veure al mapa\nMés informació sobre Mirleft Tayought Guest House\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Mirhleft, no busqui més enllà de Mirleft Tayought Guest House. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Mirleft Tayought Guest House, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, transport hotel/aeroport.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, ventilador, accés a la sala executiva , aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany d'aigua termal calenta, buceig, pesca, massatge, equitació. Mirleft Tayought Guest House és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Mirhleft.\nCal que informeu el Mirleft Tayought Guest House de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nComentaris de Booking.com (275)Comentaris d'Agoda (1)


• Mostra el tema - SON CREST CAPÍTOL Nº 3 -" DESPRÉS DEL SOPAR"-\nÍndex del fòrum ‹ Hemeroteca ‹ fotonovel.la\nSON CREST CAPÍTOL Nº 3 -" DESPRÉS DEL SOPAR"-\nAutor: BELISARIO » dl. 13 des., 2004 15:27\nBANDA SONORA (Pitja al link d'abaix)\nBELISARIO l’ha editat per darrera vegada el dia: dc. 5 gen., 2005 14:57, en total s’ha editat 12 vegades.\nRESUM DEL PUBLICAT\nAutor: BELISARIO » dl. 13 des., 2004 16:02\nCristabel torna al casal , després d'haver fotut tots els duros\nVa a missa\nPuja per amunt\nTria un vestit\nBadoca una estona\nVa a sopar\nSe'n va es llum\nTorna es llum\nI ja la tenim liada en que uns volen vendre amatlers, l'altra vol fer vendre les joies de la comtessa i aquestes han estat robades, volen provar de fer torró en ple estiu i no ho caben de tenir clar....amb una paraula, comença el merder....\nBELISARIO l’ha editat per darrera vegada el dia: dt. 14 des., 2004 1:34, en total s’ha editat 3 vegades.\nAutor: BELISARIO » dl. 13 des., 2004 18:56\nDesprés d'haver sopat, Cristabel se'n va a la seva cambra a dormir.\nMentrestant, els Crest es reuneixen dins d'una de les sales del palau, per decidir com ho faran per no haver de vendre la resta de la finca, ja que na Cristabel no sab, que a les terres de la possesió, hi ha petroli.\n-"Bé"- diu n'Eduardo\n-"Això ha arribat a un extrem molt mal de dur. Sí na Cristabel segueix amb l'idea de voler fer torró a l'estiu, segur que mos acabarà per fer vendre la finca.\nPer tant, abans de que sàpiga l'oferta que ens ha fet la companyia petrolera, hem de decidir qualqua cosa....."-\n..-" L'hem de matar !! "- Proposa na Pilar.\n-" Es l'única manera de sortir-ne d'una vegada, perque sí segueix així, ens ho farà forumdefelanitx.netforumdefelanitx.netforumdefelanitx.netforumdefelanitx.netvendre tot amb la p-u-t-a manía de voler fer torró.\nPer tant, abans que sàpiga que durant la seva absència, les prospeccions han donat resultats positius i tenim una borsa de petroli baix el nostres peus,...l'hem de matar!!...ara és s'hora!! "-\n-" Sí, i hem de procurar que sigui d'una manera silenciosa i que no faci gaire renou. Res d'escopetades ni de brutor, que fer net el parket es un cristo. "-\nDiu tota tranquila n'Aina\n-"A mí també me pareix lo millor"- diu n'Eduardo\n-"Però, quí i com ho farà?"-\n-" Jo lo que trob"- Diu en Thomas amb el seu conegut accent texà,\n-" és que, quí la matí i ho pugui demostrar, és quí se'n ha de dur la millor part de les acciones dels terrenys petrolers. Crec que és la millor manera de no tenir remordiments......."-\n-" D'acord !.. també me sembla lo millor"-....\nBELISARIO l’ha editat per darrera vegada el dia: dt. 14 des., 2004 13:01, en total s’ha editat 2 vegades.\nAutor: BELISARIO » dt. 14 des., 2004 0:33\nS'enterarà na Cristabel de què a ses partions de sa possessió s'hi ha trobat petroli?\nla mataran a pedrades, a cosses o triaran una manera que faci més renou?\nOn seran les joies de la difunta comtessa?\nN'hi haurà algún de cueta?\nTot això i més al següent capítol.....\nTorna a: fotonovel.la


La Bisbal d’Empordà i el seu entorn – Natura Local Participa\nLa Bisbal d’Empordà està situada a la plana empordanesa, en els últims contraforts septentrionals de les Gavarres, i la travessa el riu Daró, gaudint d’una ubicació i d’unes vistes privilegiades a la plana de l’Empordanet i al conjunt del massís. El castell palau de la Bisbal i el Terracotta Museu són els principals atractius del municipi, sense oblidar els tallers i botigues dels ceramistes. Tot plegat un destí ideal per combinar una bona jornada de ruta i descoberta d’indrets de alt valor cultural i paisagístic.\nEsperem que us agradin. Salut, bona ruta\nRUTES LA BISBAL D'EMPORDÀ\n1.RESSEGUINT EL DARÓ\nGavarres La Bisbal d’Empordà\nRuta autoguiada a peu i en bici\n58 minuts / 3.50 km / Dificultat Fàcil\n2. DE SANT POL A SANTA LLÚCIA\n2 hores 10 minuts / 8.04 km / Dificultat Mitjana\n3. ELS POUS DE GLAÇ I LA MARQUETA.\nRuta autoguiada a peu en bici\n2 hores 40 minuts /10,20 km / Dificultat Mitjana\nAmb la realització d’aquest itinerari gaudirem de patrimoni natural poc comú al massís, com és el cas de la Roureda d’en Ronsard, un pi de mesures monumentals, i bosc de ribera, que ha pogut créixer gràcies al reg constant de la riera de la Marqueta. El punt àlgid serà quan arribem al Puig de les Forques, on tindrem unes vistes privilegiades.\n4. EL CASTELL D’EMPORDÀ\n1 hora 30 min. /4.46 km/ Dificultat Familiar\nAquest itinerari ens dóna a conèixer el bonic nucli de Castell d’Empordà i el seu important patrimoni arquitectònic: l’ermita del Remei i el conjunt de l’antiga fortificació del castell. Pel camí, des del punt culminant del turó de Marenys, gaudirem si el dia és clar, d’una espectacular panoràmica de 360 graus des d’on podrem localitzar els cims i pobles més emblemàtics que ens envolten.\n5. CAMÍ DE LA GANGA\nRuta autoguiada a peu, en bici.\n2 hores 20 minuts / 7,70 km / Dificultat Fàcil\nLa Bisbal d’Empordà és avui un dels centres ceràmics més importants de Catalunya. La importància d’aquesta activitat es reflecteix clarament en el paisatge urbà de la ciutat, caracteritzat per les esveltes siluetes d’antigues xemeneies industrials i per una àrea comercial fortament orientada a la comercialització dels diferents productes ceràmics. Us deixem un enllaç per consultar qui són i què fan alguns dels artesans que treballen a La Bisbal\nCONSULTAR EL DIRECTORI D'ARTESANS\nbtt descoberta itineraris familiars patrimoni cultural\nNatura Local Juny 2, 2022


20h Plaça Vella, ACTE UNITARI en defensa de les institucions catalanes! | Terrassa en Comú\nEns trobem davant de la suspensió de facto de l'autonomia de Catalunya, amb l'aplicació encoberta de l'article 155 en la que el govern de Rajoy llença una ofensiva autoritària contra les llibertats i els drets civils de tots i totes.\nAquesta tarda ens sumem a l’acte unitari a la Plaça Vella a les 20h sota el lema “en defensa de les institucions catalanes”. Un acte on un representant de cada organització convocant farà un breu parlament.\nDefensem els nostres drets i llibertats!