Iberdrola preveu ampliar les fonts d’alimentació de Pego en 2016 – Ràdio Pego\nIberdrola preveu ampliar les fonts d’alimentació de Pego en 2016\n30 de setembre de 2015 Sara Garcia 0 Comment\nÉs el que van traslladar a la regidora d’Urbanisme, Alícia Siscar, els responsables de l’empresa elèctrica a la Marina Alta durant la reunió que van mantenir ahir de matí. Els motius dels reiterats microtalls de llum a Pego els atribuïxen al canvi d’un seccionador unipolar, al robatori d’un transformador i a què una àguila es va electrocutar en un punt de línia.\nLa Regidora d’Urbanisme, Alícia Siscar, es va reunir ahir de matí amb els responsables d’Iberdrola a la Marina Alta per tractar de resoldre les causes que han provocat reiterats microtalls de llum al municipi en els últims mesos.\nLa informació remesa per l’oficina d’Urbanisme explica que els responsables de la companyia elèctrica atribuïxen eixos microtalls de llum a diverses causes. La primera d’elles, és que a finals d’agost van canviar un seccionador unipolar del sector Monte Pego. Tot i este canvi, però, els talls breus de llum continuaren produint-se al municipi durant la primera setmana de setembre. Segons els responsables de l’elèctrica estos es van produir a causa del «robatori d’un transformador en Penya Roja, per on passa la línia d’alimentació de subministrament». Este transformador ja ha sigut reposat per Iberdrola. A més, asseguren les fonts, l’empresa «ha reforçat els que transformadors que hi ha perquè no siguen tan accessibles».\nDiumenge a la nit es va produir un altre tall de llum, este un poc més llarg que els de principis de setembre. Este tall va ser causat degut a que «una àguila va quedar electrocutada en un punt de la línia».\nDurant la reunió entre la regidora d’Urbanisme i els responsables d’Iberdrola a la Marina Alta, estos van avançar que de cara al 2016 la companyia preveu «ampliar les fonts d’alimentació del municipi i canviar tots els comptadors a electrònics per poder detectar amb més rapidesa les deficiències».\nPer últim, des de la regidoria d’Urbanisme informen que es poden fer les reclamacions pel que fa als danys ocasionats pels microtalls de llum al correu electrònic distribucion@iberdrola.es o al telèfon d’atenció al client d’Iberdrola. Recordar també que, si es necessita un justificant que a Pego es va produir un microtall, es pot passar per la policia local perquè els té tots registrats.\n← El figatell pegolí en el banc de sabors d’INVAT.TUR\nMés de 180 agents de la Guàrdia Civil es desplegaran per la Marina Alta amb l’activació del Pla contra les sostraccions en explotacions agrícoles i ramaderes →


Cervera, a punt per acollir el Curs Internacional de Música més multitudinari | NacióLleida\nCervera, a punt per acollir el Curs Internacional de Música més multitudinari\nAquest dissabte han arribat els primers estudiants d'un total de 268 que començaran les classes a partir de dilluns\nper ACN, 24 de juliol de 2016 a les 01:32 |\nAlumnes durant el curs de l'any passat | ACN\nTot a punt a Cervera per acollir el Curs Internacional de Música de la 36a Càtedra Emili Pujol, que aquest any ha registrat rècord d'inscrits. Aquest dissabte arriben els primers estudiants estrangers d'un total de 268 que començaran les classes a partir de dilluns. Són 44 més que l'any passat i la plantilla de professors s'ha hagut d'ampliar. La Càtedra, que se celebra del 24 al 31 de juliol, inclou també set concerts del Festival Internacional de Música i la fira de lutiers que es farà dimecres.\nAquest dissabte s'espera que comencin a arribar alguns dels alumnes de procedència internacional del Curs de Música, tot i que el gran gruix té prevista l'arribada al llarg de tot el diumenge. D'aquesta manera, aviat els carrers de Cervera s'ompliran d'alumnes que practicaran el mestratge dels seus instruments en diferents punts de la ciutat.\nEnguany, el Curs de Música viu un ascens d'interès espectacular amb un allau de peticions per poder-hi participar. Finalment, s'han hagut de tancar les inscripcions amb 268 alumnes, ja que la major part dels professors tenen un ple absolut a les seves aules –tot i que enguany s'ha ampliat la plantilla amb professors assistents per satisfer aquesta creixent demanda-.\nAquests alumnes -44 més que l'any passat- tindran a la seva disposició una plantilla de més de 31 professors experts en diferents instruments i disciplines, i amb la consolidació de diversos cursos intensius que s'afegeixen a l'oferta acadèmica. Com és habitual, el Curs té un indiscutible atractiu internacional i, en aquesta edició, arribaran alumnes de punt com Austràlia, Mèxic, Dinamarca, Països Baixos, Alemanya, Taiwan o Portugal.\nEn aquesta 36a edició de la Càtedra, s'han programat 7 concerts en el marc del Festival Internacional de Música i 7 més es viuran en el Vila-Closa. El Festival serà inaugurat aquest diumenge, a les 22 hores, per la música de l'Orquestra Simfònica Julià Carbonell de les Terres de Lleida que aproparà a Cervera el seu projecte 'Acadèmia-OJC'.\nSota la direcció d'Alfons Reverté, l'OJC incorpora per a aquesta producció vint-i-tres alumnes lleidatans com a part d'aquest projecte pedagògic a través del qual estudiants avantatjats participen de l'experiència de tocar dins d'una formació professional. Un repertori que inclourà des de l'Obertura Rienzi, un petit tast de Granados o la Suite Spartacus de Khatxaturian.\nCultura i Mitjans, curs, Emili Pujol, participants, classes, estudiants, Cervera, música


Les sales mataronines, en el top de millors Room Escape d'Espanya\nSalva Fernàndez 18 de gener de 2019 (10:38 CET)\nEntre ells els de Cubick i el de Roomanji.\nMataró té una vintena de sales de Room Escape, moltes d'elles molt ben valorades. Però n'hi ha algunes que sobresurten: les de Cubick i Roomanji de Ilusium. El portal especialitzat Taty Hunter organitza premis anuals de Room Escape i compten amb un rànquing dels millors d'Espanya. Actualment, El Secuestro (Cubick) es troba en la primera posició com un dels millors d'Espanya, un lloc que comparteix amb sis sales més. No és l'única sala exitosa de Cubick, ja que la seva Entrevista va guanyar un premi fa un parell d'anys com a Mejor inmersión de 2016, any on va ser nominat també com a millor experiència i millor sala del públic. Actualment La Entrevista es troba en la posició 3 com a millor d'Espanya, compartida amb set altres sales d'arreu.\nL'altra gran nom mataroní és el de Roomanji. La sala de Ilusium Mataró, que té una ambientació espectacular basada en la pel·lícula de Jumanji, es troba en la posició 2 de millors sales d'Espanya, lloc compartit amb 9 sales més. Aquest any va estar nominada a millor ambientació.\nTop 25 espanyol ple de sales mataronines\nMés enllà del top 3 mataroní, altres sales tenen posicions destacades. Es Capafantasmas (The Misterious Room) de Secret Box es troba en el vuitè lloc de sales espanyoles, mentre que la Cúpula, d'Enredados, està en el desè lloc. Altres noms que completen el top 25 són Hope (19è, de la Sortida Mataró), El Coleccionista de Almas (23è, de Crazy Room) i El Circo de los Extraños, 26è, Prisma Mataró).\nEscape Radar, on voten els usuaris\nSi fem cas d'Escape Radar, on voten els usuaris, veiem que la tendència de les millors sales mataronines és similar, amb les sales de Cubick, Roomanji i Es Capafantasmas com les més destacades. L'ordre en aquest web i la puntuació dels vuit primers és aquesta: El Secuestro, La Entrevista, Roomanji, Es Capafantasmas, La Cúpula, La Sortida, El Circo de los Extraños, Operativo Boom.\nI el que està per venir...\nA totes aquestes sales, n'hi ha moltes que estan previstes d'obrir properament. Dues de les sòcies de Cubick obriran per la seva banda una nova sala, i des d'Ilusium (Roomanji) també en preparen una de nova. El mateix passa amb Secret Box, que tenen algunes idees per tirar endavant properament. La salut del Room Escape a Mataró es troba fora de tot dubte.


Three-Bedroom Holiday Home Herbeumont Herbeumont Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHerbeumont, Herbeumont, Bèlgica - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Three-Bedroom Holiday Home Herbeumont està situat idealment a Herbeumont; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Three-Bedroom Holiday Home Herbeumont és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com sala de jocs. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Three-Bedroom Holiday Home Herbeumont és una selecció idònia per a la vostra estada a Herbeumont.


Botiga de Pinso i Accessoris per Animals i Mascotes - T'hi esperem!\nTú estás aquí: Inicio / Informació i Recomanacions / Botiga de Pinso i Accessoris per Mascotes i Animals de Granja – Prozovalls...\nBotiga de Pinso i Accessoris per Mascotes i Animals de Granja – Prozovalls Center\n7 diciembre, 2017 /44 Comentarios/en Informació i Recomanacions /por Prozovalls Center\nA Prozovalls oferim tot tipus de productes per animals de granja i mascotes.\nUna de les nostres característiques és que disposem d’alimentació pels animals. Prozovalls Center és una botiga per animals amb pinso, accessoris, i tot tipus d’articles pel benestar de les nostres mascotes. També disposem de productes pels animals de granja.\nDes dels nostres inicis, sempre hem treballat per aportar tota la informació que els nostres clients necessiten. Les persones que treballen amb nosaltres sempre estan disposades a donar totes les explicacions que el client es mereix. Així doncs, la nostra botiga d’animals no només té la venda com a objectiu sino que volem que tota persona que s’emporta un producte ho faci de manera convençuda, amb tota la informació i sabent com fer-l’ho servir.\n1 # Què podem destacar de Prozovalls com a botiga de pinso?\n1.1 Pinso per Gossos\n1.2 Pinso per Gats\n1.3 Alimentació per Peixos, Tortugues i Rèptils\n1.4 Pinso de Gallines i Altres Aus\n1.5 Pinso de Cavalls\n1.6 Pinso de Conills i Altres Rosegadors\n1.6.1 També pots trobar alimentació per altres animals. NO DUBTIS en trucar i preguntar sobre l’alimentació de la teva mascota o animal. T’ajudarem, com sempre, en tot el que estigui a les nostres mans.\n# Què podem destacar de Prozovalls com a botiga de pinso?\nDoncs bé, a Prozovalls disposem de tot tipus d’aliments per animals, que podràs comprar tant a les nostres botigues físiques com a la botiga online.\nD’entre aquests aliments podem destacar:\nAquest tipus de productes són uns dels més habituals de les botigues de pinsos, aliments i altre tipus de productes per a mascotes. L’alimentació dels gossos és part essencial de la vida dels nostres animals. Resulta molt important comprar pinsos de qualitat.\nUna alimentació de qualitat ens assegura el benestar dels animals. Ens garanteix que aquest disposarà de tots els nutrients necessaris i alhora els beneficiarà en el seu desenvolupament i benestar.\nCom a botiga de pinsos per gossos, disposem de diferents marques.\nCada dia més productes, més marques i, sobretot, disposem de l’interès d’incorporar o aconseguir els productes que necessites.\nDe la mateixa manera que ho hem ressaltat amb els gossos, l’alimentació dels gats és molt important. És un dels aliments més demanats i venuts a les nostres botigues.\nS’acostumen a separar, sobretot, els pinsos de gats en:\nPinsos Kitten -> Gatets que estan en creixement.\nPinsos de Gats Adults -> Aliments de manteniment per tot tipus de gats.\nPinsos per Gats Esterilitzats -> Un pinso de gat que els ajuda a prevenir el sobrepès i els aporta els nutrients que necessiten. Especialment orientat als felins esterilitzats.\nVine a les nostres botigues o contacta amb nosaltres per rebre la informació que necessitis sobre l’alimentació dels teus gats.\nEstem especialitzats en el benestar animal i t’assessorarem amb el que necessitis.\nAlimentació per Peixos, Tortugues i Rèptils\nPels animals d’aquari i de terrari també disposem de l’alimentació que requereixen en cada moment, en cada etapa de la vida o fins i tot en cada època de l’any.\nTot tipus d’aliments. Menjar especial per a diferents espècies de peixos, tortugues,… També aliments per carnívors, per potenciar la coloració,… Tot el que pots pensar en alimentació pels animals que tant t’agrada cuidar.\nA Prozovalls disposem de diferents persones amb grans coneixements sobre aquest tipus d’animals.\nVisita’ns per obtenir les respostes sobre què necessiten els peixos, tortugues o rèptils.\nPinso de Gallines i Altres Aus\nA Prozovalls disposem de menjar per a gallines i altres aus.\nEspecial per Gallines Ponedores.\nCreixement de pollastres.\nI moltes altres aus.\nTot tipus d’aus de casa i aus de granja.\nA Prozovalls trobaràs menjars per a tot tipus d’aus. Vine a buscar l’aliment que més s’adapta a les necessitats del teu animal. Ens encanta ajudar i informar de què necessita cada animal en tot moment i etapa de la vida. T’hi esperem!\nMenjars per millorar la posta, aliments per enfortir a l’animal en el seu creixement, menjars de manteniment,… tots els que et pots imaginar.\nPinso de Cavalls\nEls cavalls també són un dels tants animals que es poden alimentar amb productes de les nostres botigues. Pinsos pel manteniment o cuidar de manera especial als equins.\nDisposem des de fa molts anys de la distribució de productes de Nanta i Pavo per cavalls.\nAixò implica que sempre podreu obtenir els productes que necessiten els vostres animals. Pinsos de qualitat per cavalls a un preu molt adequat.\nAliments de cavalls pel creixement i desenvolupament.\nPer egües embarassades.\nPer cavalls que practiquen esport.\nI qualsevol altra alimentació que pugui necessitar.\nDisposem d’uns dels aliments millor valorats en l’àmbit internacional.\nPinso de Conills i Altres Rosegadors\nTambé podreu comprar el menjar pels rosegadors de la casa o de la granja. Pinsos en quantitats grans o en sacs més petits.\nD’aliment ideal pels conills, hàmsters, ratolins,…\nA Prozovalls tenim aliments i pinsos específics per a cada rosegador.\nVine i t’ajudarem a triar la millor opció pel teu animal.\nEns encanta assessorar tant a les persones que comencen en el món dels rosegadors com a totes aquelles altres que ja hi porten més temps.\nTambé pots trobar alimentació per altres animals. NO DUBTIS en trucar i preguntar sobre l’alimentació de la teva mascota o animal. T’ajudarem, com sempre, en tot el que estigui a les nostres mans.\nhttps://i0.wp.com/www.prozovalls.es/wp-content/uploads/2017/12/Botiga-de-Pinso-per-Mascotes-i-Animals-de-Granja.jpg?fit=1920%2C1280&ssl=1 1280 1920 Prozovalls Center https://www.prozovalls.es/wp-content/uploads/2018/03/Prozovalls-Center-e1606831698899.jpg Prozovalls Center2017-12-07 11:24:132018-05-02 10:43:59Botiga de Pinso i Accessoris per Mascotes i Animals de Granja - Prozovalls Center\n31 julio, 2021 en 10:14 am\n6 agosto, 2021 en 9:38 am\n17 septiembre, 2021 en 6:30 pm\nwriting a phd thesis thesis search\n18 septiembre, 2021 en 5:47 am\ncoursework sample online coursework\n18 septiembre, 2021 en 3:59 pm\nwriting a dissertation phd dissertation database\n19 septiembre, 2021 en 3:17 pm\nbuying papers will someone write my paper for me\n19 septiembre, 2021 en 4:49 pm\nlaw thesis thesis for dummies\n20 septiembre, 2021 en 6:11 pm\nessay writing services toronto help writing a descriptive essay\n21 septiembre, 2021 en 5:59 pm\nthesis writing software online thesis help\n9 octubre, 2021 en 3:31 pm\nviagra zasada dziaЕ‚ania viagra felirГЎsa\n10 octubre, 2021 en 12:15 am\nyoungest viagra viagra quais os riscos\n10 octubre, 2021 en 6:02 am\nviagra mrp in india can herbal viagra harm you\n10 octubre, 2021 en 10:29 pm\nplanet viagra viagra theme music\nviagra how long will erection last viagra masculino argentina\n11 octubre, 2021 en 5:44 pm\nsito italiano viagra delai d action du viagra\n11 octubre, 2021 en 6:47 pm\ncan viagra kill u buying viagra in ontario\n12 octubre, 2021 en 2:38 pm\nviagra online indian pharmacy free viagra sample pack online\n12 octubre, 2021 en 10:36 pm\nwassermelonen viagra viagra efficiency\ndoes insurance cover viagra viagra tele entrega\n13 octubre, 2021 en 7:04 pm\nis 25 too young for viagra does chewing viagra\n14 octubre, 2021 en 1:30 pm\nwhat does viagra do to a healthy male como usar la pastilla viagra\n14 octubre, 2021 en 11:48 pm\nnatural equivalent to viagra viagra medicamento\n16 octubre, 2021 en 9:53 pm\n40 viagra for 99.00 viagra piller\n17 octubre, 2021 en 7:01 am\nnom des viagra can you get viagra over the counter\ncialis patent dice:\n23 octubre, 2021 a las 6:14 am\nput finasteride law\n19 octubre, 2021 a las 7:47 am\nrecovery prostatic urethral stent bite\nplaquenil price walmart dice:\n17 octubre, 2021 a las 5:40 pm\nprivacy compact bone baseball\n6 octubre, 2021 a las 7:58 am\nprison balloon angioplasty dirt\nathletic polydipsia painting\nstromectol antiparasitic for lymphatic filariasis dice:\n25 septiembre, 2021 a las 11:01 pm\n25 septiembre, 2021 a las 2:25 pm\nclivermectayl stromectol dice:\ncourage prostaglandins homeless\nsildenafil without a preposition dice:\n16 septiembre, 2021 a las 7:19 am\nsildenafil without a preposition\n14 septiembre, 2021 a las 1:19 pm\nplaquenila trihydrate capsule uses dice:\n10 septiembre, 2021 a las 5:32 am\nbedroom esterified estrogens ratio\nivermectin suspension dice:\n10 mg tamoxifen dice:\nmetronidazole 500 mg dose dice:\nis ivermectil used for bph dice:\ncommon fundoplication frustration\nhydroxychloroquine wonder drug dice:\n22 julio, 2021 a las 3:18 pm\nBotiga de Pinso i Accessoris per Animals i Mascotes – T'hi esperem!\nComprar Pinso Gosbi per Gossos i Gats a Prozovalls Center Arion Lamb&Rice – Diferents opcions de pinso pels nostres gossos


Súria s'afegeix a la Setmana Europea de la Prevenció de Residus | NacióManresa\nFarà una acció de neteja a diferents llocs del municipi, aquest dissabte\nper Redacció , 3 de maig de 2021 a les 14:49 |\nImatge d'arxiu d'una acció de neteja | Cedida\nSúria participarà enguany en la Setmana Europea de la Prevenció de Residus amb una jornada de neteja de l'entorn, que tindrà lloc dissabte 8 de maig a diferents llocs del municipi. Aquesta acció es desenvoluparà amb aplicació de mesures anti-covid i caldrà apuntar-s'hi prèviament a través del web www.suria.cat/aforaments.\nLes zones previstes per a aquesta jornada de neteja seran la riera del Tordell, El Salí, Sant Salvador del Quer, Cal Jover i l'entorn del Cementiri Municipal. Les persones participants rebran un kit del Let's Clean Up Day, el lema que identifica la Setmana en el conjunt d'Europa.\nL'acció de neteja es farà de 10.00 a 13.00 h, amb punts de trobada diferents per a cada zona. La informació sobre aquests punts de trobada es podrà trobar en el web de reserva prèvia.\nEls equips de neteja estaran formats per un màxim de divuit persones a cada zona, tot i que s'hi actuarà en grups més reduïts per poder mantenir les distàncies de seguretat. La participació en aquesta acció podrà ser individual, en grup o familiar. Caldrà portar roba i calçat còmodes, i esmorzar.\nL'organització d'aquesta jornada de neteja és a càrrec de l'àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament, Centre Excursionista de Súria, empresa ICL Iberia i Mancomunitat Intermunicipal del Cardener.\nEl Lets Clean Up Europe és una acció comuna a tot el continent per conscienciar sobre la quantitat de residus que es llencen de forma incontrolada a la natura i per promoure accions de sensibilització a través de la recollida d'aquests materials. A Catalunya, la celebració de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus compta amb el suport de la Generalitat i la Diputació de Barcelona.\nMunicipis, neteja rius, setmana europea de prevenció de residus, Clean Up Europe


Danza invisible: «La nostra música connecta bé amb el públic illenc»\n24 setembre 2020 05:48\nLa banda malaguenya tanca el programa de concerts de Sant Sebastià\nPatty Sogas | 24 gener 2004\nFa més de vint anys que toquen mirant d'aconseguir que cada cançó en directe tengui alguna cosa d'especial. «Tal vegada per aquesta recerca de renovació constant, Danza invisible ha sobreviscut a més de dues dècades en els escenaris del pop espanyol» explica el seu cantant, Javier Ojeda.\nDesprés d'una crisi l'any 2001 pel descens de vendes, la banda malaguenya ha tornat amb força en el seu nou treball discogràfic, Pura Danza, que avui presentaran a la plaça d'Espanya a les 21.00 h. Quant a la crisi, el cantant mateix explica que «tants d'anys de trajectòria desgasten i hem aprofitat per parar i fer coses pel nostre compte, però en cap moment no hem considerat separar-nos».\nAra el grup està en bona forma i té un directe elèctric. Tanmateix, Ojeda comenta que «el públic illenc sap connectar amb la nostra música: es nota que som del sud, a prop de la mar; hem gaudit molt dels concerts a les Balears».\nSegons el solista, l'àlbum nou «cerca el mateix de sempre: divertir i emocionar a parts iguals, però amb molta d'energia en els directes». En el recital d'avui tocaran els temes nous, a part d'un repertori de les cançons mítiques com Yolanda o Sabor de amor. «Però hi aportarem alguns arranjaments, per no cansar-nos de tocar sempre les mateixes cançons», afegí Ojeda.\nEn tot cas, la línia temàtica no ha variat amb el pas dels anys. Com el cantant reconeix, «encara componem sobre l'amor, si bé hi ha peces més desenfadades com Dame de beber». El darrer treball, Pura Danza, sortí al mercat per setembre i ha tingut una bona acollida. «És una mescla de ritmes calents: merenga, salsa i rumba. Feim una espècie de fusió de pop assolellat, és a dir, ritmes mediterranis però no per això lights», conclogué.\nEn vint-i-tres anys, Danza invisble ha tret al mercat 13 discs: «Des de Sueños l'any 1982 les nostres influències han variat, però la nostra música té característiques semblants». La banda tocà dos pics a Mallorca en els 80 i a Eivissa fa unes setmanes. De tota manera, «qualsevol seguidor de la banda que hagués assistit a aquells concerts i que véngui avui, trobarà en temes com Dame más un regust de la Danza de sempre», segons Ojeda.\nPer acabar, comentà que «tancar els concerts de les festes de Sant Sebastià és un honor». Quant al futur de la formació, es mostrà il·lusionat: «Mentre la gent compri la nostra música continuarem fent feina per millorar, perquè la música viu en renovació constant».


Els Objectius Mundials per al Desenvolupament Sostenible no són sostenibles – IDEES\nUna reflexió sobre les problemàtiques existents en el procés d'avaluació dels objectius ambientals de l'ONU\nEl 2015, els governs mundials van subscriure els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides amb el compromís de tornar a equilibrar l’economia mundial amb el món viu. Ara, cinc anys després, quan l’Assemblea General de les Nacions Unides es reuneix en línia per debatre sobre la crisi ecològica mundial, tothom vol saber com s’està desenvolupant l’actuació dels països.\nPer respondre a aquesta qüestió, els delegats i els responsables polítics han recorregut a una mètrica anomenada Índex ODS, desenvolupada per Jeffrey Sachs “per avaluar la posició de cada país respecte a la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible”. Aquesta mètrica explica una història molt clara. Suècia, Dinamarca, Finlàndia, França i Alemanya, juntament amb la majoria de les altres nacions riques d’Occident, són als primers llocs del rànquing, cosa que dona als observadors ocasionals la impressió que aquests països són realment capdavanters a l’hora d’assolir el desenvolupament sostenible.\nNomés hi ha un problema. Malgrat el seu nom, l’Índex ODS té molt poc a veure amb el desenvolupament sostenible. De fet, encara que resulti estrany, els països amb les puntuacions més altes d’aquest índex són alguns dels més insostenibles mediambientalment del món.\nÉs físicament impossible que totes les nacions consumeixin al nivell dels països més ben puntuats als ODS sense destruir la biosfera del nostre planeta\nFixem-nos en Suècia, per exemple. A l’índex, Suècia té una impressionant puntuació de 84,7, és el primer de la llista. Però els ecologistes fa molt de temps que assenyalen que la “petjada material” de Suècia (és a dir, la quantitat de recursos naturals que consumeix cada any el país) és una de les més elevades del món, juntament amb la dels Estats Units, a 32 tones mètriques per persona. Per posar-ho en context, la mitjana mundial és d’unes 12 tones per persona i el nivell sostenible és de 7 tones per persona. En altres paraules, Suècia consumeix gairebé cinc vegades per sobre del límit.\nAquest tipus de consum no és gens sostenible. Si tothom al planeta consumís com ho fa Suècia, l’ús global dels recursos superaria els 230.000 milions de tones a l’any. Per fer-nos-en una idea, hem de tenir en compte tots els recursos que extraiem, produïm, transportem i consumim a tot el món cada any (i tots els danys ecològics que això comporta) i triplicar-ho.\nO, per exemple, fixem-nos en Finlàndia, el número 3 de l’Índex ODS. La petjada de carboni de Finlàndia és d’aproximadament 13 tones mètriques de diòxid de carboni per persona i any, similar a la de l’Aràbia Saudita. Això el converteix en un dels països més contaminants del món, en termes per càpita, i un dels responsables principals de la crisi climàtica. A tall de comparació, la petjada de carboni de la Xina és d’unes 7 tones per persona. La de l’Índia és inferior a 2. Si tot el món consumís tants combustibles fòssils com fa Finlàndia, el planeta seria literalment inhabitable.\nAixò no és només cosa d’uns pocs resultats aïllats. Les dades publicades per científics de la Universitat de Leeds mostren que els països més ben classificats a l’Índex ODS han superat, significativament, la part que els pertoca de fronteres planetàries en termes de consum, no només pel que fa a l’ús de recursos i les emissions, sinó també pel que fa a l’ús del sòl i als fluxos químics com el nitrogen i el fòsfor. És físicament impossible que totes les nacions consumeixin i contaminin al nivell dels països més ben puntuats als ODS sense destruir la biosfera del nostre planeta.\nSembla que els països rics siguin nets, però això es deu principalment al fet que des de la dècada del 1980 han deslocalitzat la majoria de les seves indústries contaminants a països del Sud Global\nDit d’una altra manera, l’Índex ODS és incoherent des d’una perspectiva ecològica. Transmet la il·lusió que els països rics tenen nivells elevats de sostenibilitat, quan en realitat no és així. Llavors, què és el que passa? Bé, l’Índex ODS està directament relacionat amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible. Hi ha 17 objectius, cadascun dels quals inclou diverses metes. L’Índex ODS agafa els indicadors per a cadascun d’aquests objectius (on hi hagi dades disponibles), els indexa i en fa una mitjana conjunta per arribar a una puntuació per a cada objectiu. A continuació, fa una mitjana dels 17 objectius junts per arribar a la xifra final. Aquest procés sembla prou raonable, però adoptar aquest procediment suposa introduir-hi una sèrie de problemes analítics.\nEn primer lloc, hi ha un problema de ponderació. Els ODS inclouen tres tipus diferents d’indicadors: alguns se centren en l’impacte ecològic (com la desforestació i la pèrdua de biodiversitat), d’altres se centren en el desenvolupament social (com l’educació i la fam), i altres se centren en el desenvolupament d’infraestructures (com el transport i l’electricitat). La majoria dels ODS contenen una combinació d’aquests indicadors, però els ecològics gairebé sempre es veuen desbordats, per dir-ho així, pels indicadors de desenvolupament. Per exemple, l’Índex ODS té quatre indicadors per a l’objectiu 11 (sobre “ciutats i comunitats sostenibles”): tres són indicadors de desenvolupament, mentre que només un està relacionat amb l’impacte ecològic. Això vol dir que si un país té uns bons indicadors de desenvolupament, obtindrà una puntuació elevada per a aquest objectiu fins i tot si fracassa en termes de sostenibilitat.\nAquesta qüestió s’agreuja amb un segon problema: només quatre dels 17 ODS tracten totalment o en gran mesura la sostenibilitat ecològica (objectius 12 a 15). Els altres 13 se centren principalment en el desenvolupament. De nou, això vol dir que una bona actuació en els objectius de desenvolupament té més pes que una mala actuació en els objectius de sostenibilitat, de manera que països com Suècia, Alemanya i Finlàndia poden ascendir als primers llocs de l’índex (amb els Estats Units en el 20% superior) fins i tot encara que els seus nivells d’impacte ecològic siguin altament insostenibles.\nL’últim problema és que la gran majoria dels indicadors ecològics són mètriques territorials que no tenen en compte els impactes relacionats amb el comerç internacional. Per exemple, fixem-nos en l’indicador de contaminació atmosfèrica de l’objectiu 11. Sembla que els països rics siguin nets, però això es deu principalment al fet que des de la dècada del 1980 han deslocalitzat la majoria de les seves indústries contaminants a països del Sud Global i han traslladat el problema a l’estranger.\nPassa el mateix amb els indicadors de desforestació, sobrepesca, etc.: la majoria tenen lloc als països més pobres, però estan causats desproporcionadament pel consum excessiu als països més rics, i sovint els perpetren empreses o inversors que tenen la seu en aquests països. Com a resultat, a l’Índex ODS es castiga els països més pobres per haver estat perjudicats i contaminats pels països més rics. Per descomptat, en molts casos les mètriques territorials són adequades; però hi ha una sèrie d’indicadors en l’Índex ODS que també s’haurien de considerar en termes de consum, i que, no obstant, no es tenen en compte.\nDe fet, l’Índex ODS alaba els països rics mentre fa els ulls grossos al perjudici que estan causant. Els economistes ecologistes fa molt de temps que adverteixen dels problemes d’aquest procediment, el qual infringeix el principi de “sostenibilitat forta”, que afirma que una bona actuació en els indicadors de desenvolupament no pot substituir nivells destructius d’impacte ecològic. L’equip de l’Índex ODS és conscient d’aquest problema. Fins i tot se l’esmenta (breument) a les notes metodològiques, però després s’estén un vel a favor d’una mètrica final poc fonamentada en els principis ecològics.\nA l’Índex ODS es castiga els països més pobres per haver estat perjudicats i contaminats pels països més rics\nEn última instància, les mètriques de desenvolupament sostenible han de ser universalitzables. Dit d’una altra manera, els països millors puntuats a l’índex haurien de representar un estàndard al qual totes les nacions podrien aspirar aconseguir sense que això comportés un col·lapse dels ecosistemes mundials. Aquest no és el cas de l’Índex ODS, en què els països rics es consideren un model que, en realitat, com mostra la recerca de Leeds, és una part important del problema.\nLes Nacions Unides han de redissenyar l’índex per corregir aquestes qüestions. Això es pot fer interpretant els indicadors ecològics en termes de consum sempre que sigui rellevant i possible, per tenir en compte el comerç internacional, i indexant els indicadors ecològics separadament dels indicadors de desenvolupament, de manera que puguem veure de manera clara què passa a cada front. D’aquesta manera podem lloar el que han aconseguit països com Dinamarca i Alemanya en termes de desenvolupament, però reconeixent que són els principals causants de la crisi ecològica i que necessiten canviar de rumb urgentment, amb ràpides reduccions d’emissions i d’ús de recursos.\nFins aleshores, hauríem d’evitar utilitzar l’Índex ODS com una mètrica del progrés en desenvolupament sostenible, perquè no ho és. Tenint en compte el que està en joc en la crisi a què ens enfrontem, hem d’explicar històries més sinceres i precises sobre el que està passant al nostre planeta i qui n’és el responsable.\nJason Hickel, per a Foreign Policy.\nJason Hickel és antropòleg especialitzat en economia. Al llarg de la seva trajectòria, ha centrat la seva recerca en les desigualtats globals, l'ecologia política, el post-desenvolupament i l'economia ecològica. És conegut pels seus llibres The Divide: A Brief Guide to Global Inequality and its Solutions (2017) i Less is More: How Degrowth Will Save the World (2020). És membre de la Royal Society of Arts, amb seu a Londres, i col·labora habitualment a mitjans com The Guardian, Foreign Policy i Al Jazeera. És investigador sènior visitant a l'Institut Internacional de Desigualtats de la London School of Economics i professor sènior a Goldsmiths, Universitat de Londres. Forma part del comitè consultiu estadístic de l’Informe sobre el desenvolupament humà de l’ONU 2020, i també és membre del consell assessor del Green New Deal per a Europa i de la Comissió de reparacions i justícia redistributiva de Harvard-Lancet.


Més de 5.000 persones veuen recórrer la Dansa de la Mort pels carrers de Verges - Diari de Girona\nacn | verges 14.04.2017 | 07:05\nAmb ells tres nens completen la dansa. Dos dels petits duen uns platets amb cendra; un element que vol fer referència al que espera a tots els humans al final de la seva vida: "ets pols i en pols et convertiràs". Per últim, el tercer infant, ensenya un rellotge sense broques. El missatge de la Dansa de la Mort és clar: ningú pot aturar el temps i a tots ens espera la mort. Als esquelets els segueixen quatre personatges més, vestits amb túniques, que carreguen les torxes. El conjunt el completa un altre esquelet que porta un estendard on hi ha dibuixades dues tíbies amb la frase ´Lo temps és breu´, en català antic.\nUna de les particularitats de la Processó de Verges és la implicació que mostren tots els habitants. El president de l'Associació de la Processó de Verges, Tono Casabó, explica que els 1.200 ciutadans de la vil·la participen d'alguna manera en què tot surti bé. `\nEn aquest sentit, destaca que, malgrat que el que es veu son els 500 figurants que desfilen o que fan la representació, al darrere hi ha molta gent que treballa tot l'any perquè surti bé. "La processó de Verges surt, perquè la gent de Verges vol que surti", ha reblat Casabó.


INICI - Neus Mar\nTot té sentit quan la música sona i es trenca el silenci. Quan les emocions flueixen i el temps, màgicament, es para. Quan les melodies ens captiven i les lletres ens atrapen, ens transporten i ens fan sentir protagonistes d'aquella història. I després la vida continua fent el seu curs, però amb una nova empremta, inesborrable, compartida amb tots els que hi erem perquè la música uneix cors, mou l'ànima i et fa sentir viu.\nL'havanera i el cant de taverna han anat evolucionant i en aquest procés ha esdevingut la proposta que ens ofereix la cantant Neus Mar, una de les poques veus femenines solistes d’aquest gènere. Neus Mar ens ofereix una manera d'interpretar, de connectar amb el públic, d'entendre i de sentir l'havanera que fuig dels estereotips tradicionals. Ofereix un repertori amb temes propis, cançó mediterrània i gèneres habituals del cant de taverna.\nNeus Mar, cantant i compositora palafrugellenca, s'inicia en el món de l'havanera l'any 2008 i ho fa de la mà de Càstor Pérez amb el qual crea l'espectacle L'Essència de l'havanera. Junts funden el grup Cubacant juntament amb Xiqui Ramon i el percussionista Enric Canada. Arran de la mort de Càstor Pérez, Cubacant es dissol i Neus Mar comença la seva carrera com a cantant femenina solista d'havaneres. Durant un temps l'acompanya el Mestre Josep Bastons fins que l'any 2013 crea la seva pròpia banda de músics; Emilio Sánchez a la guitarra, Sónia Zurriaga a l'acordió, Pep rius al contrabaix i Enric Canada a la percussió.\nHa actuat a diversos escenaris d'arreu de Catalunya i també a València, País Basc. Madrid, França, Luxemburg o Cuba entre d'altres. També a les cantades de més renom, destacant la Cantada d'havaneres de Calella de Palafrugell els anys 2015, 2017 i 2019.\nHa enregistrat 3 treballs discogràfics emmarcats en el gènere de l'havanera tot i que Neus Mar també ha presentat diversos concerts fora d'aquest gènere, com Memòries d'un país i Cromatismes.\nL’any 2019 estrena el concert Íntimament Llach juntament amb la ballarina Montse Canals, espectacle que rep el suport del Departament de Cultura i que actualment es segueix representant.\nL’any 2021 enregistra “Heroïnes” un nou treball discogràfic amb el pianista Nito Figueras, un homenatge a dones cantants. També acompanyats per Ferran Guillamet a la bateria i Pere Martínez al contrabaix.\nActualment és la veu solista de l'espectacle Trencadís, produït per la Cobla la Flama de Farners.\nA més, juntament amb la seva companyia està preparant l’espectacle de música i dansa Dones de Sal, produït també pel Museu de la Pesca i que se estrenarà el proper setembre al Palau de la Música Catalana.


Paterna prepara el dispositiu de seguretat de les festes durant la visita del subdelegat de Govern | Valencia Extra\nPaterna prepara el dispositiu de seguretat de les festes durant la visita del subdelegat de Govern\nL’Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, ha presidit aquest matí la Junta de coordinació per a ultimar el dispositiu de seguretat i el pla d’emergències que es desplegarà durant la Cordà, els actes de foc i els esdeveniments més multitudinaris de les Festes Majors.\nLa reunió ha comptat amb la presència del Subdelegat del Govern, José Roberto González Cachorro, l’Inspector Cap, Cap de la Comissaria Local del Cos Nacional de Policia, José Manuel León, el Comissari Principal de la Policia Local de Paterna, Rafael Mestre, membres de l’equip de govern i representants dels diferents organismes que conformen l’operatiu, com a Consorci Provincial de Bombers, Protecció Civil o Consell Sectorial de la Cordà.\nTal com ha destacat l’Alcalde després de la trobada “enguany s’ha reforçat en un 50% el nombre d’efectius dels dispositius especials que desplegaran en els més de 20 actes de foc que se celebraran durant les festes, així com en els esdeveniments més multitudinaris com les desfilades de Moros i Cristians, les nits joves de les comparses o els concerts, on s’espera una afluència d’unes 5.000 persones”.\nQuant a la Cordà, el primer edil ha assenyalat que “una de les novetats d’enguany és que s’empraran intercomunicadors que permetran mantindre una comunicació directa en tot moment entre els encarregats de la seguretat que es troben a l’interior de la zona de foc i el lloc de control, facilitant una resposta ràpida i coordinada en cas que es produïra alguna incidència durant la celebració de la Cordà”.\nAquests dispositius se sumen a les mesures adoptades en els últims anys per l’Ajuntament amb el objetico de reforçar la seguretat durant la Cordà i que inclouen la utilització de braçalets lluminosos amb un xip que recull informació personal sobre els participants com a noms i cognoms i una foto identificativa.\n“Som referent en matèria de seguretat en la Cordà, amb un ampli operatiu format per 60 membres vaig entrar policial local i protecció civil, així com bombers o personal sanitari, que enguany s’ha incrementat en un 30% i comptarà amb dos coordinadors sanitaris, 6 metges i 11 infermers, una UVI mòbil, i un hospital de campanya” ha subratllat el primer edil.\nPer part seua, el subdelegat del Govern, José Roberto González Cachorro, ha assenyalat que l’objectiu de la junta de seguretat és “coordinar a tots aquests sectors involucrats en els diferents actes amb l’objectiu de garantir la seguretat durant les festes”.\nFinalment, els assistents a la reunió, s’han desplaçat fins al coetòdrom, l’estructura metàl·lica que acull la major part dels actes de foc, i, després, han recorregut el carrer Major, on se celebrarà la Cordà, per a comprovar en primera persona els treballs de protecció dels habitatges i establiments allí emplaçats.


Descobreix plans interessants per fer a casa durant el confinament\nAinhoa Campaña - Dilluns, 20 d'abril de 2020\nNo poder sortir de casa no significa que no puguis tindre experiències entretingudes. Aprofita el confinament per conèixer i gaudir de la cultura catalana a través d’iniciatives en línia.\nOpera en línia\nEl Gran Teatre del Liceu conjuntament amb el Teatro Real han creat el web My Opera Player on pots veure obres d'òpera completes molt conegudes com Romeu i Julieta, la Gioconda, Macbeth o la Traviata. I el més important, només has de registrar-te gratuïtament a la web per poder gaudir-les.\nLa FilmoTeca de Catalunya ha obert un espai on trobaràs recursos cinematogràfics pel confinament. Tens accés a documentals, gràfics i audiovisuals (tant llargmetratges com curtmetratges) de diferents dècades del segle XX i XXI.\nLa Fundació Catalunya La Pedrera ha creat una secció a la seva web on fa propostes d’activitats educatives perquè els més petits de la casa no s'avorreixin durant l’estada a casa. Passatemps, treballs manuals o visites virtuals a monuments són algunes de les experiències proposades.\nUn dels fenòmens d’oci que més ràpid està creixent a tot el territori no ha volgut quedar-se enrere en aquest moment de confinament. Han sorgit desenes de jocs d’escapisme en línia tant per adults com per nens. Una bona opció per divertir-se des de casa és Missió Florida, un joc que tracta de recuperar les flors dels prats sense sortir del confinament.\nEl Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya ha impulsat un karaoke amb 20 videoclips de grans cançons en català perquè la festa no s’acabi ni estant a casa. Nens i adults podeu gaudir junts d’algunes de les més populars composicions catalanes que ha desenvolupat el Grup Enderrock.\nConeix més sobre la riquesa de l’arquitectura catalana al llarg del territori a través del web creat pel Col·legi d’Arquitectes de Catalunya. Amb els filtres de cerca podràs trobar aquelles obres que més t’agradin i veure on estan ubicades, l’arquitecte que la va construir i la seva història.\nL’art sempre és una bona opció i encara més si prové del MACBA. Aquest museu ha iniciat una secció en línia on cada setmana de confinament escriuen diversos artistes de les col·leccions que es troben a la galeria per oferir les reflexions que hi ha rere elles i la vinculació que tenen amb el confinament.\nAprèn anglès amb els jocs virtuals de Harry Potter\nL’escriptora J.K.Rowling també s’ha sumat a les iniciatives en línia i ha posat a disposició de tots els seus fans una gran multitud de jocs i passatemps en relació amb el món màgic de Harry Potter perquè aprenguis més sobre Hogwarts i els seus habitants ficticis. Això sí, són en anglès però és una bona manera per aprendre amb una gran saga literària.


Tema 2: Classificació  | Zoologia (UAB) | Unybook\nTema 2: Classificació (2014)\nTema 2: Classificació\nTEMA 2 – CLASSIFICACIÓ 1 – Introducció a la diversitat animal en el conjunt global dels éssers vius, hi ha aproximadament un 70-73% de les espècies que són del regne animal. La diversitat entre aquests està molt desigualada. En un esquema on solament hi tenim en compte els animals, es pot veure que el que destaca més són el grup dels coleòpters (escarabats) amb més d'una quarta part d'espècies perteneixent a aquest grup. Al grup dels mamífers només hi pertanyen unes 4000 espècies (un grup relatvament pett).\n2 – classifcació i la reconstrucció genètca Des de sempre s'ha intentat posar ordre a aquestes espècies.\nClassifcació és l'ordenació de les poblacions d'organismes a tots els nivells mitjançant procediments inductus.\nClassifcar és ordenar a partr d'aquestes semblances i diferències; i a partr de l'estudi analítc de les semblances establir classes o categories.\nLa taxonomia i la sistemàtca són les disciplines que s'encarreguen de la classifcació.\n• Sistemàtca: s'encarrega de l'ordenació d la diversitat dels organismes des del punt de vista flogenètc per establir grups o categories.\n• Taxonomia: és la part pràctca de la sistemàtca (es troba dins de la sistemàtca).\nLa font d'informació d'aquestes dues disciplines són els caràcters, que ens permeten obtenir la base per efectuar una classifcació. Aquesta font d'informació també es pot esquemattzar en varis tpus: 1. Caràcters estructurals: són aquells que radiquen fsicament en el cos de l'organisme. Són també els productes o elements fsics de la seva actvitat.\n◦ Morfològics: són els que estan per sobre del nivell molecular. Aquests poden ser també de diferents tpus com per exemple: neontològics (taxons vius, en referència a les espècies actuals), paleontològics (en referència a les espècies que han desaparegut), embriològics (caràcters que apareixen en els moments de gestació), productes del comportament (nius en el cas dels ocells, teranyines en el cas de les aranyes, rastres, excrements, etc.) ◦ Moleculars: caràcters fenotpics (seqüències d'aminoàcids) o els tpicament relacionats amb l'ADN o l'ARN, que es consideren genotpics.\n1. Caràcters etològics: els que estanr elacionats amb el comportament, com senyals acústques, visuals, etc.\nEl comportament també és molt important perquè poden arribar a establir barreres d'aïllament reproductu.\n2. Caràcters ecològics: els que estan relacionats a les interaccions entre l'organisme i el medi ambient: tpus d'hàbitat, nínxol ecològic... són molt importants des del punt de vista de les adaptacions de l'organisme al seu medi.\n3. Caràcters zoogeogràfcs: fan referència als models de distribució geogràfca, models d'especiació, etc.\nLa classifcació dels organismes es pot fer de moltes maneres, la més clàssica és la de tpus pràctc o funcional; per exemple, es poden classifcar per l'aspecte, pel color, per l'hàbitat on viuen... actualment se sap que la classifcació ha de ser genealògica, tenint en compte les relacions de parentu, és a dir, en relació dels seus avantpassats comuns.\nTant el fenotp (expressió d'un genotp en un ambient determinat) com el genotp, acumulen informació evolutva.\nCom que l'evolució és un procés gradual, tant el genotp com el fenotp han de canviar de manera gradual; segons aquest fet, com més proper sigui l'avantpassat de dos grups, més probabilitat hi haurà que dos organismes s'assemblin.Però és molt important separar l'ascendència comuna del tpus de vida (ja que un ratpenat s'assembla morfològicament més a un ocell que a un cavall) i les adaptacions poden emmascarar les relacions de parentu.\nL'adaptació al vol dels rat-penats emmascara el parentu d'aquests amb la resta de mamífers.\nPer poder fer una classifcació correcta hem de fer una classifcació dels caràcters, s'ha de ser molt acurat: • Homologia morfològica i conceptes relacionats: ◦ Homologia: correspondència estructural deguda a un ancestre comú. Dos o més estructures són homòlogues quan deriven d'una estructura ancestral comuna. Dues o més estructures són homòlogues quan tenen el mateix signifcat morfològic independentment del fsiològic; és a dir, que no té res a veure el seu origen amb el seu ús en les espècies actuals.\n◦ Analogia: es diu que dues o més estructures són anàlogues quan tenen la mateixa funció ◦ independentment del seu origen morfològic o evolutu. Concretament si ens fxem en les ales dels ocells i les dels rat-penats, es considera que són tant estructures anàlogues com homòlogues, ja que l'estructura dels seus ossos són els mateixos, tot i que disposats de maneres diferents.\nSemblança: fa referència solament a la similitud en quant a l'aparença, a l'aspecte. No ens fxem en què serveix ni en la seva morfologia, sinó en l'aspecte extern. El més normal és que si s'assemblen també tnguin el mateix servei, i que per tant siguin anàlogues. Per exemple l'aleta dorsal d'un peix vela i d'un pelicosaure, no son ni homòlogues ni anàlogues, però s'assemblen.\nANCESTRE COMÚ --> HOMOLOGIA FUNCIÓ --> ANALOGIA SEBLANÇA --> SIMILITUD EN ASPECTE Amb aquests 3 fets podem crear un diagrama de Benn (boletes i cosetes) EXAPTACIÓ: un caràcter manté la seva estructura bàsica original però ha adquirit una nova funció, com per exemple en el cas de les ales de les orenetes i dels pingüins (que són caràcters homòlegs i semblants però no anàlegs) i que l'aleta dels pingüins ha fet una exaptació per a la capacitat de nedar.\nPreadaptació: un caràcter que ha evolucionat en un ambient determinat permet explotar-ne un de nou --> l'ala està preadaptada per a la natació, ja que la seva morfologia està adaptada per volar, però si la fas servir per nedar com els pingüins, doncs també funciona.\nHOMOPLÀSIA: qualsevol semblança que no és deguda a l'homologia, que no té un origen comú. Caràcters que poden ser anàlegs o no. Aquests són els canvis morfològics que emmascaren l'evolució; ja que si observem les formes dels cossos del tauró i el dof ens fa pensar que podrien ser homòlegs, ja que tenen una forma molt semblant; i no, perquè el dof és un mamífer i el tauró és un peix. Hi ha tres processos que poden donar lloc a homoplàsies: • Convergència: procés que es dóna quan llinatges distants adquireixen formes semblants però de manera independent, com a resultat de l'adaptació a una mateixa funció.\n• Paral·lelisme: el paral·lelisme és similar a la convergència però és en llinatges més recents. Llinatges pròxims que adquireixen formes semblants de manera independent a partr d'un avantpassat comú però que no tenia aquest caràcter. Els exemples més utlitzats són els mamífers placentaris i marsupials (molts mamífers placentaris tenen el seu equivalent marsupial). Tot i estar aïllats, placentaris i marsupials han rebut les mateixes diferenciacions, ja que com que tots són mamífers quan s’adapten a un ambient tots ho fan de manera similar (càrrega genètca).\n• Reversió: la reversió es dona quan en llinatges que estan emparentats un caràcter que té un estat derivat retorna a la condició primitva. És a dir, el caràcter retorna al seu estat inicial (els mol·luscs cefal·lòpodes han perdut la closca, com els seus avantpassats) ◦ Caràcter derivat: és un caràcter que es troba “entremig” d'uns altres dos --> com per exemple el fet d'alguns mol·luscs de tenir espícules (no és ni closca ni el cos nu).\n• Divergència: quan dos llinatges que estan molt relacionats es diferencien en la seva estructura per adaptació de funcions a medis diferents. En el cas dels mamífers, tots provenen d'un avantpassat comú, per exemple els cavalls i els dofns són molt diferents perquè els cavalls estan preparats per córrer mentre que els dofns estan preparats per nedar. Aquest fet pot conduir a errors.\n◦ Radiació adaptatva: divergència múltple de taxons. És la producció d'espècies ecològicament diferents a partr d'un avantpassat comú. Aquest fet provoca que hi hagi una diferenciació estructural entre els descendents.\n• • Mètodes de classifcació: ◦ Principi fenètc: solament evalua les similituds i diferències morfològiques. Només es té en compte si s'assemblen o no.\n◦ Principi flogenètc: té en compte la flogènia, és a dir, els patrons evolutus d'ascendència.\nEscoles de classifcació: ◦ Principi fenètc: ▪ escola fenetcista: • utlitza molts caràcters i a tots els caràcters se'ls dóna la mateixa importància (tots tenen el mateix pes) i com més caràcters estudiats millor.\n• Estudia caràcters però el resultat fnal no implica relacions evolutves (que indiquin relació • • • • ◦ evolutva s'evaluarà a posteriori) els grups que es consttueixen es basen en el nombre de similituds, els grups que tnguin més similituds estaran reunits.\nNo existeixen caràcters defnitoris dels grups (ja que tots els caràcters tenen el mateix pes) a partr de les relacions fenètqus s'obté el FENOGRAMA (l'arbret de la dreta) aquesta escola no l'utlitzarem perquè només evalua similituds, i no ens aporta dades “rellevants”.\nPrincipi flogenètc: ▪ Sistemàtca evolutva (=tradicional): • principis evolutus ◦ es basen en l'ascendència comuna (genealogia) --> es troben espècies emparentades entre si ◦ es té en compte la quanttat d'adaptació evolutva (similitud) • s'estableixen grups monoflètcs (també grups paraflètcs, perquè es é en compte evolució) ◦ grup paraflètc: grup no complet, inclou l'avantpassat comú hipotètc però no a tots els seus descendents.\n◦ Grup monoflètc: grup que engloba un avantpassat comú i tots els seus descendents.\n◦ grup poliflètc: grup artfcial, perquè no conté l'ancestre comú hipotètc dels taxons que integren el grup • Solament es tenen en compte caràcters homòlegs • els caràcters tenen diferent pes (uns caràcters tenen diferent importància, encara que siguin homòlegs, fet que provoca algunes alteracions): ▪ Sistemàtca flogenètca (=Cladisme): • Estrictament el principi flogenètc • rebutja totalment l'adaptació • solament dóna nom a grups monoflètcs • sempre utlitza caràcters homòlegs derivats (apomorfes) • CONCEPTES: ◦ Estat dels caràcters homòlegs: els unics utlitzats ▪ Plesiomorfa: és un caràcter primitu, signifca que és un caràcter ancestral i que el presenten tots els representants del grup, i per tant no e m ser ve ix pe r diferenciar els subgrups.\n• Simplesiomorfa: plesiomorfa compartda per tots els integrants de diferents grups, i no ens permet diferenciar-los per aquest caràcter.\n▪ Apomorfa (“derivat”): és una novetat evolutva • Sinapomorfa: novetat evolutva compartda per un grup monoflètc.\n• Autapomorfa: novetat evolutva exclusiva d'un sol grup.\n◦ Categories taxonòmiques: tenen diferents rangs (hi ha categories de rang superior i categories de rang inferior) --> regne és de rang superior que flum, i aquestes categories estan jerarquitzades.\n◦ Cladograma: un cladograma és un diagrama de relació en arbre basat en una anàlisi cladístca. I ha diferents, tpus, però utlitzarem l'arrelat. Això vol dir que conté l'avantpassat comú de tots els taxons dels quans s'intenta determinar les seves relacions flogenètques. En un arbre arrelat la jerarquia taxonòmica disminueix a mesura que ens allunyem de l'arrel. Un mateix caràcter pot ser primitu o derivat en funció de la seva posició en el cladograma.\nEstablir la polaritat d'un caràcter vol dir decidir si l'estat del caràcter és primitu o derivat (és a dir, plesiomòrfc o apomòrfc).\nEn la imatge anterior l'aparició de pèl seria una apomorfa, ja que és el caràcter nou que permet distngir la tortuga de la resta d'animals. Però en el nivell jeràrquic inferior passa a ser una plesiomorfa perquè no permet distngir-los.\n▪ Clade: grup monoflètc dins el cladograma ◦ Grup intern: conjunt de taxons dels quals es busquen les relacions de parentu. És un taxó de rang superior que s'examina al llarg d'un estudi flogenètc per determinar quin entre dos e stats d'un caràcter és l'apomòrfc. L'estat del grup extern es pren com a primitu (plesiomorfa) ◦ grup extern: taxó de rang superior que s'examina al llarg d'un estudi flogenètc per determinar quin entre dos caràcters és l'apomòrfc. L'estat del grup extern es pren com a primitu (sinapomorfa) ◦ Grup germà: taxó de rang superior que hipotètcament consttueix el grup genealògicament més emparentat amb un taxó determinat. Però s'ha d'excloure l'ancestre comú dels dos taxons. (El clade d e c o l o r BLAU és germà del clade VERMELL).\nLa llanceta, com que té tot 0, es considera que és el grup extern. A mesura que anem cap a la dreta es van acumulant els caràcters, per això el lleopard els te tots. El grup germà de tonyina, salamandra, tortuga i lleopard és la llamprea, i el grup germà de salamandra, tortuga i lleopard és la tonyina (i així successivament).\nCARÀCTERS MOLECULARS són sequències d'ADN (nuclear o mitocondrial) o ARN un cop fets tots els cladogrames possibles, cal: • detectar les apomorfes • obtenir tots els cladogrames possibles • seleccionar el cladograma que comporta menys canvis 3 – Concepte d'Animal (Metazou) Distnció clàssica entre vegetals i animals: 1. amb clorofl·la/sense clorofl·la 2. Autòtrofs/heteròtrofs 3. Productors/consumidors 4. Paret cel·lular/cèl·lules nues (sense paret) 5. Fixes/Lliures i mòbils 6. creixement il·limitat/creixement limitat hi ha organismes animals (com per exemple les esponges marines) que poden ser fàcilment confusibles amb vegetals. O d'altres com els coralls que tenen un creixement il·limitat, per tant hi ha punts de les diferències que no estan tan clars.\n• • dins el regne MONERA de Margulis, hi ha eucariotes unicel·lulars i alguns eucariotes pluricel·lulars. Inclou: PROTÒFITS, PSEUDOFONGS I PROTOZOUS.\nEls protozous, en molts tractats de zoologia també s'inclouen, però no es consideren animals, són un grup a part. Segons Margulis la defnició d'animal és: eucariotes, pluricel·lulars, heteròtrofs, consumidors que s'alimenten per ingestó, sense paret cel·lular i generalment mòbils. El caràcter essencial és el fet que es desenvolupen per blàstules durant el desenvolupament embrionari. Els protozous, en canvi, no entren dins el grup d'animals sinó dins el de protoctsts perquè no tenen desenvolupament embrionari i no tenen desenvolupament de blastoma.\nSINAPOMORFIES POSADES DE COLOR BLAU UNIKONTA: • 1 FLAGEL (en alguna part del seu cicle biològic hi ha una cèl·lula fagel·lada, en el nostre cas espermatozoide) • gens dels enzims de la síntesi de la pirimidina • gen de la fosfoructoquinasa AMEBOZOA: • seqüències del gen ARN ribosòmic 16S • i dels gens de l'actna • tenen pseudopodis arrodonits que es diuen lobopodis • hi ha amebes que tenen la cèl·lula nua, sense cap protecció, però n'hi ha que tenen recobriments protectors com una mena de càpsules anomenades TESTES.\n• Alguns grups amb fagels • Archamoebae: tenen alguna fase fagelada en el seu cicle biològic • Myxomycota: són les foridures mucilaginoses. tenen alguna fase fagelada en el seu cicle biològic OPISTHOKONTA • Flagel propulsors en posició posterior (com en el cas dels espermatozoides) • quasi totes les cèl·lules amb crestes mitocondrials planes.\n• NUCLEARIIDAE: pettes formes ameboides que són d'aigua dolça (o de terra) i que es caracteritzen perquè les crestes mitocondrials tenen forma de disc, però la seva classifcació dins els opisthokonta es basa en característques genètques.\n• ICHTHYOSPOREA: el nom fa referència al fet que són paràsits de peixos (les 4 primeres espècies que es van descobrir) però posteriorment es va descobrir que parasitaven altres grups com mamífers, humans... com que el nombre d'espècies s'ha incrementat i s'ha vist que nonomés parasiten peixos, ara s'anomenen MESOMYZETOZOEA.\n• Sphaeroforma arctca: es manifesta en forma d'agrupacions esfèriques o ovals de cèl·lules. Aquestes cèl·lules són espores infeccioses.\n• Amoebidium: n'hi ha de diferents formes, les esporangiospores són elements infecciosos. Dins el cicle biològic hi ha dos tpus de morfologies: esporangiospores i morfologies de tpus ameboide. L'espècie característca és Amoebidium parasitum.\n• Filasterea: grup poc conegut amb formes ameboides (pseudopodis allargats) tenen la capacitat de formar agregacions mantenint la seva independència. (Capsaspora owcarzarzaki).\nCHOANOFLAGELLATA • la majoria sèssils (que es troben fxes en un substrat) i pedunculats.\n• Hi ha formes solitàries (cèl·lules soles) o colonials (que poden ser tant sèssils o mòbils, és a dir, agregats de cèl·lules que estan enganxats per un peduncle o que van voltant).\n• Característques: ◦ ◦ ◦ ◦ • • 1 Flagel envoltat per un collar transparent de microvellositats (coana) Tentacles (alguns) es troben al voltant del fagel Molts tenen cobertes externes orgàniques o mineralitzades en forma d'una mena de xarxa (lòriga) Reproducció asexual i poden enquistar-se (formes de resistència, poden resistr molt temps vius en aquests quists).\n◦ No se sap si tenen sexualitat, ◦ són organismes aquàtcs, marins o d'aigua dolça.\n◦ Aproximadament 150 espècies en 30 gèneres.\nProterospongia:gènere que durant el cicle biològic té una fase lliure unicel·lular però també té una fase que forma colònies. Aquestes colònies poden tenir diferents tpus de cel·lules: presenta com una similitud als animals, que tenen diferents tpus de cèl·lules (es pot pensar que aquesta colònia és una mena de precursor dels animals).\nSinapomorfes: ◦ Coana ◦ Lòriga REGNE METAZOA SINAPOMORFIES: • Tenen una matriu extracel·lular amb diferents tpus de col·làgen. Aquest fet permet que les cèl·lules quedin agregades, un fet essencial per la formació de teixits.\n• Presenten diferents tpus d'unions adherents. Els diferents tpus permeten la unió de les cèl·lules per formar teixits.\n◦ Tipus desmosomes: unió cel – cel.\n◦ Tipus contacte focal: unió cel – matriu.\n◦ Proteines: ▪ Integrines: proteïnes transmembrana ▪ Fibronectna: proteïnes que es troben en la matriu.\n• Membranes cel·lulars que presenten receptors de membrana: ◦ Tirosina quinasa: receptor que tradueix una senyal o estmul extern en una senyal o resposta interna específca.\n• La meiosi produeix directament gàmetes, no produeix espores.\n• Oogènesi: es forma un oòcit madur, que és el que conté les substàncies de reserva, i 3 corpuscles polars (que posteriorment degeneren) • Espermatozoide primitu, amb cap, peça intermitja amb els mitocondris i un fagel.\n• Blàstula: mòrula --> blàstula.\n3 – CONCEPTE D'ESPÈCIE: les espècies són grups de poblacions naturals que poden creuar-se entre si i que estan aïllades, des del punt de vista reproductor, d'altres grups similars. --> es tracta d'una colectvitat reproductora, que són fèrtls i que estan aïllades des del punt de vista reproductor. Aquesta defnició no serveix si un individu es reprodueix de manera asexual (genera individus clònics), tampoc per les espècies fòssils.\n• Espècies morfològiques: criteris de diferenciació morfològica. --> si dues espècies són diferents no són la mateixa espècie • Espècies biològiques: si dos individus, encara que no s'assemblin, es poden reproduir, es tracta de la mateixa espècie.\n• Espècies flogenètques: el menor taxó reconeixible en una classifcació flogenètca.\n• Espècies evolutves: un llinatge no ramifcat en el qual la seva seqüència de poblacions o organismes ancestre descendent manté la seva identtat en front d'altres llinatges, i que té les seves pròpies tendències evolutves i dest històric. --> és un criteri de ramifcació, té en compte el nombre de ramifcacions, per tant cada una seria una espècie diferent, per tant en l'arbre es contarien 7 espècies diferents.\n4 – Tipus d'especiació 1.1 – Etapes en el procés d'especiació 1.1.1.Especiació al·lopàtrida de tpus I = especiació geogràfca (vicariant) 1.1.2.Etapa I: hi ha una interrupció del fuxe gènic entre les dues poblacions que s'estan separant 1.1.3.Etapa II: hi pot haver contacte i intercanvi de gens, però la situació no progressa, ja que els híbrids que es puguin formar no progressen.\n1.1.4.Dues espècies: si tornen a estar en conctacte al cap de molt temps els dos grups de poblacions han divergit tant que ja no hi pot haver fuxe gènic i per tant hi ha dues espècies diferents. Per tal que això passi s'han de tenir en compte moltes 1.1.5.Mecanismes d'aïllament reproductor 1.1.5.1.MAR postcopulatoris (cigòtcs): Es produeixen en l'etapa II del procés d'especiació • • • Els híbrids són inviables (no es poden formar, o moren quan neixen) Esterilitat dels híbrids. Els hibrids són viables però no es poden reproduïr.\nDegradació dels híbrids: els descendents de la primera generació d'híbrids són estèrils (els primers híbrids són fèrtls i es poden creuar però els seus descendents són estèrils) 1.1.1.1.MAR precopulatoris: es produeixen quan ja hi ha hagut l'especiació total (dues espècies diferents) • • • • • Aïllament ecològic o d'hàbitat: quan es tornen a trobar, cada una viu en un hàbitat diferent, com per exemple: si un tpus de mosquit posa els ous en aigua dolça i un altre en aigua salada, ja no es poden trobar (fet que evita els mecanismes d'aïllament postcopulatoris) Aïllament estacional o temporal: els animals entren en zel en diferents estacions... etc.\nA. ecològic o sexual: diferències en el comportament. Com per exemple els aparellaments d'ocells que són molt complexes i diferents.\naïllament mecànic: incompatbilitat en els òrgans reproductors (són molt diferents, no hi ha aparellament possible) Aïllament gamètc: no hi ha atracció entre els gàmetes, hi pot haver còpula en alguns casos però no s'ajunten mai òvul i espermatozoide.\nZoologia - Tema 7: Prebilaterals II (2014) Apunte\nZoologia - Tema 8: Bilaterals I (2014) Apunte


IniciexperimentaEl líquid més sòlid\nBarregem aigua i maizena i veiem propietats sorprenents, escola Gayarre (Barcelona)\nUn experiment per qüestionar els estats de la matèria, Menció d’Honor d’X(p)rimenta (categoria primària)\nL’aigua amb maizena dissolta és, aparentment, un líquid per que flueix i adopta la forma del seu recipient, com fan els líquids. Però si piquem i l’aixafem amb força, aleshores es comporta com un sòlid. Si el massegem, el podem agafar i donar forma, convertir en una pilota…. i si el deixem estar, flueix de nou com un líquid!\nEn canvi, hi ha una mena de fluids anomenats fluids no newtonians que tenen una característica peculiar: la seva viscositat varia segons la força que se li aplica. Això vol dir que si hi apliquem poca tensió, es comportarà com un líquid o fluid newtonià. Ara bé, si hi apliquem una força prou intensa el fluid augmenta la seva viscositat de manera que es comporta com un sòlid.\nExperiment: El líquid més sòlid\nCentre: Escola Gayarre (Barcelona)\nMestra responsable: Vanessa Quintana Mourelle\nÓscar Lascano Zurita\nMònica Mariñoso Alcrudo\nIrene Gálvez López\nManel Chacón Llopis\nEdy Johan Cazán\nÀrees curriculars: Coneixement del medi natural i llengua catalana\nNivell educatiu: Quart de Primària\nEtiquetes: Experiments, Física, Química


Trenco: “Navaixes necessita ajuda per a eixir del caos econòmic provocat per la mala gestió del PP” – Compromís Diputació de Castelló\nEl portaveu de Compromís exigeix que Moliner s’implique per tal de trobar una solució per al poble\nEl portaveu del Grup Compromís en la Diputació de Castelló, Xavier Trenco, ha presentat un escrit en la seu de la institució provincial demanant que el seu president, Javier Moliner, accedisca a rebre a l’alcaldessa de Navaixes (Alt Palància) i el seu equip de govern. Aquesta petició està motivada per la difícil situació que estan passant en el que algunes fonts consideren el poble més endeutat d’Espanya. Són 700 habitants que, segons les dades publicades pel Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques, deuen a les arques públiques uns 7.000 euros cadascun. A més del deute, l’ajuntament travessa per un autèntic caos legal del qual intenten eixir a poc a poc. Des de l’any 2010 no han pogut presentar els comptes, per exemple.\nXavier Trenco ha recordat que “ha sigut la mala gestió econòmica de l’anterior equip de govern del Partit Popular la que ha portat a Navaixes a un caos legal del qual no podran sortir sense ajuda”.\nEl diputat de Compromís ha explicat que l’alcaldessa, Patricia Plantado, ha demanat diverses vegades mantindre una reunió amb Moliner “sense que fins la data ho haja aconseguit”. També ha insistit en el fet que el vicepresident de la Diputació i ara candidat del PP al Congrés per Castelló, Miguel Barrachina, “és coneixedor del problema que té Navaixes i vivint com viu a només dos kilòmetres del poble no s’ha dignat a arrimar-se per a tindre una entrevista amb l’alcaldessa”.\nPer al portaveu de Compromís en la Diputació “és significatiu que fins i tot els veïns estiguen disposats a pagar una auditoria que els ajude a solucionar aquest embolic legal i per això els ofereixen diners pel carrer”.\nXavier Trenco ha insistit en “la situació de Navaixes l’ha provocada el PP i són ells els que primer haurien d’estar interessats en solucionar-la”. “El Partit Popular hauria de fer menys eslògans dels pobles d’interior i ajudar-los més, sobretot als que han afonat ells”.\nCal recordar que el deute s’ha contret, entre altres coses, per la quantitat d’obres faraòniques que es van fer al poble durant el mandat dels populars, com l’auditori municipal, el pavelló poliesportiu, la Casa de la Música, el Rocòdrom i la compra d’un antic xalet d’estiuejants per convertir-lo en la seu del nou ajuntament. “Per posar un exemple, el poliesportiu ha costat més de set vegades el que estava pressupostat”, ha manifestat el diputat de Compromís.\n←Betxí abaixarà l’IBI en 2016 gràcies al superàvit dels últims tres anys\nCompromís reclama a la Diputació protecció per al roure de 750 anys de Cortes→


Cerca totes les ofertes d'hotels a Kirimetiya Entrada:\nDinara Ayurveda Resort...Habitacions per nit per només Més zones a Nuwara Eliya\nKirimetiya és en dels molts llocs de Nuwara Eliya que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Amb calor i comfort, Kirimetiya és un lloc per a vacances relaxades després d'una setmana de feina. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Nuwara Eliya. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Kirimetiya, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Kirimetiya, Nuwara Eliya\nConvenientment situat a Malanwatta, Dinara Ayurveda Resort és una base ideal des d'on explorar...\nHotels a Kirimetiya: Dinara Ayurveda Resort


Casa bitxo a Graugés (Avià), per Lagula Arquitectes\n4 min. 26/01/2020 00:11\n987x668 Casa bitxo Lagula Arquitectes Graugés (Avià) L’harmonia des de la diferència\nTEXT: CRISTINA ROS / FOTO: ADRIÀ GOULA\nC ada casa, com quasi tot a la vida, té una història abans de néixer. Més llarga o més curta, més intensa o relaxada, és el relat que fan bé d’atendre els arquitectes per desenvolupar un projecte amb sentit. És la història d’un lloc, d’unes possibilitats i de persones que somnien convertir-la en el seu projecte de vida.\nLa Casa Bitxo és, de fet, el projecte de vida d’en Xavier i la Queralt, una parella de músics que tenien el somni d’habitar el paisatge familiar, prop de Berga, al peu de la serralada de Queralt, que és el seu teló de fons vital. Sabien, coneixedors de les seves possibilitats, que seria un projecte llarg, dels que es fan a poc a poc. Així i tot, el van començar a viure des del minut u, quan van comprar el terreny a Graugés, un Prepirineu de turons suaus, acompanyat de dos llacs entre els quals s’emplaça la línia abrupta de la parcel·la que acabaria condicionant formalment la futura casa. Durant una dècada, la part alta del terreny va ser, simplement, el seu hort. Ni més ni menys.\n651x366 La Casa Bitxo va ser el primer projecte de Lagula Arquitectes, aquesta és la cuina de l'habitatge / ADRIÀ GOULA La Casa Bitxo va ser el primer projecte de Lagula Arquitectes, aquesta és la cuina de l'habitatge / ADRIÀ GOULA\nQuan s’ho van poder permetre, van confiar el projecte a Lagula Arquitectes, l’equip que havien format Toni Alonso, Martín Esquerro, Ignacio López, Manel Morante i Marc Zaballa, llavors tot just acabada la carrera. Tot i que es va construir en diferents fases durant uns onze anys, va ser el primer projecte de Lagula, que ara reuneix una vintena de professionals a l’estudi de Barcelona. La van afrontar des de la llibertat expressiva més jove, però també des de la que els permetien uns clients, la Queralt i en Xavier, que entenen i impulsen la creativitat. La singularitat de la Casa Bitxo, que la fa diferent de qualsevol dels habitatges que té al seu voltant, no és gratuïta, ni busca protagonisme al territori. Al darrere del projecte de Lagula hi ha la voluntat d’aconseguir una harmonia amb l’entorn des de la diferència, d’investigar la manera d’assumir la restrictiva normativa obrint camins d’innovació i de fer una arquitectura que, al cap i a la fi, resulta molt paisatgística.\nAmb una línia tan abrupta com la del lloc, reforçat el dibuix per una sobrefaçana que és una original gelosia de totxos que dona intimitat i alhora filtra la llum, i amb una coberta punxeguda i ascendent, l’arquitectura puja des del carrer fins a l’hort, com si la mateixa casa fos una passejada per un camp sense portes. Això sí, s’hi obren grans finestrals, en punts tan estratègics que fan que les vistes més llunyanes siguin sempre presents a l’interior.\n651x366 Vista llunyada de la façana de Casa Bitxo, a Graugés (Avià) / ADRIÀ GOULA Vista llunyada de la façana de Casa Bitxo, a Graugés (Avià) / ADRIÀ GOULA\nDins la Casa Bitxo es tradueixen els ritmes i les múltiples possibilitats de circulació fluida de l’exterior. A dins, la casa també té una cadència ascendent: petites rampes i pocs graons condueixen de la cuina i el menjador a la zona d’estar oberta al jardí, per pujar un poc més i trobar el dormitori principal, una volta més i l’habitació de convidats, i una altra, un poc més amunt, els espais per a la vida infantil.\n651x780 Casa Bitxo la van afrontar des de la voluntat d’investigar la manera d’assumir la restrictiva normativa sense haver de renunciar a una nova i potent expressivitat / ADRIÀ GOULA Casa Bitxo la van afrontar des de la voluntat d’investigar la manera d’assumir la restrictiva normativa sense haver de renunciar a una nova i potent expressivitat / ADRIÀ GOULA\nRes no és convencional: ni l’estructura de formigó vista d’aire brutalista, ni les dobles alçades, ni les balconades obertes dins la casa, ni les parets que tanquen els espais d’intimitat revestides de ceràmiques de colors vibrants, ni les geometries que generen els espais, ni la circulació en espiral. La Casa Bitxo és tot un exercici d’experimentació i de creativitat. Molt expressiu i força musical, per cert.\nReinterpretar el paisatge, els materials i la tradició\nSi bé a primera vista la Casa Bitxo pot semblar un exercici de dissonàncies, una observació més acurada permet veure fins a quin punt el que va fer l’equip de Lagula Arquitectes és una reinterpretació valenta i consonant del paisatge que hi ha als peus de la serralada de Queralt, al baix Berguedà, però també de la tradició constructiva tant en les formes com en els materials. Els totxos que porten el color de la terra, el formigó vist tal com surt de l’encofrat fet amb pi, així com especialment els ritmes cromàtics que s’imposen a través de la ceràmica, tan viva, de la més que centenària firma Cumella, al cap i a la fi dibuixen un present que no se sotmet servil i ensucrat al passat, sinó que a partir d’aquest passat és capaç de construir una imatge d’absoluta modernitat.


Hotel Suites Campestre Morelia Mèxic - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvenida Enrique Ramirez Esquina Nicaragua, Centre Històric, Morelia, Mèxic, 58270 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Suites Campestre\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Suites Campestre està situat idealment a Morelia; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Suites Campestre també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Morelia. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, centre de negocis, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, telèfon, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Suites Campestre no troba competidors en cap categoria.


Iceta alerta dels "costos imprevisibles" i "insuportables" de la resolució - Empordà\nPle sobre la resolució independentista\nIceta alerta dels "costos imprevisibles" i "insuportables" de la resolució\nACN 09.11.2015 | 13:21\nEl primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha alertat, en el seu discurs durant el ple sobre la resolució independentista de JxSí i la CUP, que aprovar aquesta proposta i intentar aplicar-la tindria "uns costos imprevisibles" i "insuportables" per a la societat catalana. I és que per al líder dels socialistes, la resolució presentada pels sobiranistes "situa les institucions catalanes fora de la llei". Això suposa, segons Iceta, arribar a poder tenir "conseqüències" que afectarien a tots els catalans i als que els independentistes "no tenen dret a aplicar". I és que el socialista creu que JxSí i la CUP estan "desconnectant de l'estat de dret, de la majoria ciutadana i de la legalitat democràtica" amb aquesta resolució.\nEl líder dels socialistes ha volgut dedicar la major part del seu discurs en el debat de les resolucions de JxSí i la CUP, i de CSQEP a defensar la "irresponsabilitat" que al seu criteri suposa aprovar i intentar aplicar la proposta independentista. En aquest sentit, Miquel Iceta ha volgut "recordar" que històricament "la pluralitat política ha estat positiva, però la divisió ha afeblit Catalunya".\nAixí, el socialista ha insistit que al llarg de la història "s'ha demostrat" que "situar les institucions catalanes fora de la llei ens porta a una derrota segura". "És del tot temerari i tindrà conseqüències i costos imprevisibles. Han pensat en les costos i conseqüències de situar les institucions catalanes fora de la llei? No recaurà només sobre vostès, recaurà sobre la ciutadania també, i no tenen cap dret, perquè, a més se ser il·legal, no tenen cap mandat democràtic per fer-ho", ha sentenciat Iceta, tot avisant que "quan s'apliqui la llei" contra aquesta resolució i els que la vulguin impulsar, els independentistes "no podran trobar en nosaltres comprensió ni solidaritat".\nI és que per al líder del PSC, les intencions dels sobiranistes a partir d'aquesta resolució són del tot contràries a la llei vigent. "Diuen vostès que volen desconnectar d'Espanya. Però ens demanen que desconnectem de l'estat de dret; estan desconnectant de la majoria ciutadana, de la legalitat democràtica, i de la realitat. No saben on van i no tenen dret a arrossegar-os a tots a una situació de costos insuportables", ha etzibat.\nÉs per això que Iceta ha "pregat" als independentistes que no tirin endavant la proposta aprovada i que "reflexionin sobre la responsabilitats que assumeixen donant suport una resolució que agreuja relació entre Catalunya i Espanya, que tanca les portes a la negociació amb l'actual govern actual i amb qualsevol altre posterior al 20-D, i que lluny d'unir els catalans els dividirà, posant en perill l'autogovern català".\nIceta ha volgut també recordar a JxSí i la CUP que el passat 27-S "es va perdre el plebiscit" independentista i que la seva "majoria és per a governar" i no per a "incomplir les lleis que els convingui". A més, ha dubtat que l'aprovació de la resolució respecti la "necessària seguretat jurídica" i que és "un disbarat" acceptar la màxima que "algunes lleis es respectaran i altres se saltaran" en funció del "benefici" per a qui ho impulsa.


#21 12-11-2008 21:05:37\nFeu-me cas, el llibre de Pau Viciano tan sols costa 12 euros, només té 85 pàgines i tracta exhaustivament aquest tema. "Barres i corones. La bandera de la ciutat de València (segles XIV-XIX)” és de lectura oblidada si vols tenir una opinió seriosa sobre aquest tema tan amanit.\n#22 14-11-2008 15:57:14\nSegons el que jo tenia entés, la coronada va ser un regal a la ciutat de València, i ho remarque, a la ciutat de València per lluitar contra els castellans. Al guanyar-los va ser doblement vila reial, per això la corona en l'escut. I com la bandera és un cópia del escut, se li va afegir la corona a la senyera. I perque no es veien be, van afegir el gris i desprès el blau.\nPD: Potser estiga equivocat, però és el que em van contar.\n#23 14-11-2008 16:14:50\nEmpalà jo he vist un portolà que tinc per casa, que és del S. XVI, per a ser més exactes de Russus Jacobus, que representa el País Valencià amb un escut cuatribarrat i no diu res de que València fora una ciutat-regne, cosa que si que fica d'altres ciutats.\nI altra, que el meu poble era vila reial i te la cuatribarrà com a bandera, no la coronada.\nÚltima edició per Tombatossals (14-11-2008 16:17:19)\n#24 14-11-2008 16:42:38\nUs recomane un article de valencianisme.com ' La senyera tricolor'\nhttp://www.valencianisme.com/index.php? … ;Itemid=41\n#25 15-11-2008 14:51:05\nNo crec que res de valencianisme.com siga recomanable de llegir, ells ja ha decidit blaveritzar-se més encara.\n#26 17-11-2008 08:57:55\n"No hai ke leer de jente ke no piensa komo llo, no sea ke me contamine. Muera la hintelijencia, biba la inkultura!"\nSignat: un blaver. O Esquerrà/Llenguacatalana.\n#27 17-11-2008 09:00:24\nEl que jo pense és que el símbol de la senyera coronada és això, només un símbol. Es pot fer nacionalisme valencià amb qualsevol símbol que siga valencià, siga una quatribarrada, una senyera coronada, una estrelada, estelada... el que siga. Sentimentalment molta gent es pot sentir més propera de la quatribarrada, i això s'ha de respectar. També pense que molta gent ho pot fer de la coronada, i també és de respectar.\nPersonalment crec que fent un judici de la situació social actual, pot ser més útil fer nacionalisme amb símbols que no estiguen "estigmatitzats" per l'aparat mediàtic de l'espanyolisme, o si no, corres el risc de que els nostres enemics els gasten en contra nostra.\n#28 17-11-2008 22:48:27\nLa majoria que ve bé la "Coronà" són valencians que se senten espanyols de província espanyola i de Levante o Comunidad Valenciana i res més. Molt poca gent amb un mínim de conciència nacional al País valencià se sent identificada amb la "Coronà", i aquesta és la pura realitat. No hi ha independentistes de "Señera Coronà" al País valencià, els d'Unión valenciana, Coalición, etc..., són tots espanyolistes, anticatalans, el sector dels d'ONV són quatre gats i quatre gats de la militància del Bloc senten la "Senyera Coronada" com a bandera del País, com a molt alguns l'accepten per a la Ciutat, i ni això. Eixa és la realitat.\nÚltima edició per Esquerrà (18-11-2008 23:22:11)\n#29 18-11-2008 00:44:55\naixo de els de unio valenciana, coalicio...SOM..es un error no?\n#30 18-11-2008 12:00:27\nEn fi, no es per fer propaganda, però a la nostra secció de "Bandera" expliquem aquesta qüestió. Llegiu-la, doncs, per favor.\n#31 18-11-2008 23:22:51\nEvidentment, és un error que ja he corregit, Palamòs.\n#32 24-11-2008 12:04:22\nArrayHola companys, soc nou a aquest fòrum, però vull opinar al respecte, sí fos com diuen els valencianeros la senyera coronada la "reial senyera", com potser què, les pintures fetes al Palau de la Generalitat, mostren uns colors que no responen a les seves espectatives, a potser s'havien enganyat, se ser així, no creïeu, què s'haria rectificat tal herror?, doncs no és així, si el que hi ha són el colors de la reial senyera això està clar que vol dir.\nPerquè pintar i fer brodats amb la senyera reial dels quatre pals de gules, sense cap més afegitó, si no era així?. o pel contrari la ignorància d'aquells era tal que no sabien diferenciar una de l'altra?. Això sols vol dir una cosa, i és que els sabuts dels blavers, ens volen fer idiotes com ells, ells són tan valencianeros que sols volen ofrenar noves glòries a españa, que pensarien aquells avantpassats nostres que lluitaren contra els borbons, si aixecaren el cap?, no más una cosa: es tornarien a morir de la vergonya que per ells patirien.\nLes pròves i les evidències no es poden negar, el País n'es ple, però per desgràcia nostra, el jovent existent tant se li'n fot blau que no, i a més a més els tenin en el dia a dia, cada vegada són més els nostres que deixen de posar la nostra senyera a les balconades de casa, i cada dia són més els que passen del tema, ja veieu els del Bloc, si dolents eren com a Unitat, pitjor ho són ara; i amb liders con el que tenen, que volen?, què ningú sap com era el senyor Enric Morera?, doncs això que han fet fa poc, només és el primer pas.\n#33 26-11-2008 13:14:12\nEn la meua opinió, cal separar el debat historiogràfic, del debat de quins símbols nacionals ens son més útils estratègicament als valencians nacionalistes.\nLa Història és la que és, i es inmutable, es pot investigar i arribar a noves conclusions, però els fets estan ahí i no es pot mentir sobre ells. I estos fets s'arrepleguen molt bé en esta pàgina web.\nAra bé, el debat sobre estratègia política, com qualsevol que sapiga un poquet de política compren, ha d'estar sempre enquadrat en el contexte en el que te trobes. Actualment el contexte social al País Valencià fa que en una zona molt important del nostre país (diria que en la major parte de les Riberes i en la pràctica totalitat de l'Horta), el símbol valencià privatiu per excel.lència siga la senyera coronada.\nSi es vol fer una pràctica de recuperació nacional al País Valencià, s'haurà de començar analitzant la realitat actual i les possibles estratègies per a conectar amb el sentiment de valenciania que es poden mampendre.\nUna de les vessants d'estes estrategies és la qüestió simbòlica. I no veig per què no s'hauria d'aprofitar que la senyera coronada té connotacions de forta valenciania en eixes zones de les que parle (zones MOLT importants, tant a nivell demogràfic, som social i cultural, del nostre país).\nAlguns diuen que la senyera coronada ha estat segrestada i sempre llueix al costat de l'estanquera, i per tant està "mancillada" per l'espanyolitat d'estar permanentment associada a eixe regionalisme que vol condemnar lo valencià a lo folclòric (i no a lo nacional, com fem nosaltres). I jo dic, i què? Que si ells (els regionalistes, espanyolistes), la segrestaren, no podem recuperar-la? Lo important és considerar la qualitat en sí del símbol: és una bandera exclusivament valenciana. No es podria fer nacionalisme valencià amb l'estanquera, la bandera de l'Estat que ens nega la nostra cultura. Però amb un símbol que és estrictament valencià, per què no? Eixe símbol, llevat del context històric d'haver sigut segrestat per blavers espanyolistes, en sí mateix, no te res de negatiu, i sí que té potencial: el de fer d'identificació com a valencians de moltíssima gent que viu al Cap i Casal, l'Horta i les comarques properes.\nA un nivell emotiu pot agradar-nos als independentistes que es penje una estelada en el balcó del Cap i Casal el 9 d'octubre, per a demostrar als blavers que n'hi ha gent que no ens agenollem davant Espanya. Però a un nivell estratègic em pareix una maniobra ben torpe i banal. No conecta amb tota eixa gent, milers de persones, que estaven baix en els carrers reunits un dia de valenciania. No conecta amb ells ni els fa sentir que la gent que penja la senyera els defensen i els representen, com a ciutadans valencians que son. No, fa pedagogia, sino que pareix reduir el nacionalisme a actes "xocants" desde atalayes, en comptes d'estar entre la gent, demostrant que som com ells mateixos i fent-los apropar-se a nosaltres.\n#34 26-11-2008 14:03:47\nL’àngel custodi, símbol que representa el braç reial, de la màxima autoritat de poder valencià (després del rei): la Generalitat s’ha pinta sempre amb la senyera quatribarrada. Atenent que aquest símbol històric i heràldic representa el poder que abasta a tots els valencians, no sols als del cap i casal, la senyera bicolor és aquella que hauria de representar-nos en la actualitat i no la tricolor, per més històries que vulguen revifar. Podeu veure imatges d’aquest símbol a la galeria d’imatges.\n#35 27-11-2008 00:11:48\nDe cap de les maneres la "coronà" es pot considerar valenciana, per tant no està segrestada pels espanyols, ja que és totalment espanyola i un valencianista de bé no hauria de voler-la mai.\n#36 27-11-2008 08:21:59\nÉs que en cap moment he parlat del que "hauria" de ser, sino d'una estratègia política de recuperació de la conciència nacional dels valencians, que donat el contexte actual, ha de ser astuta i saber aprofitar el substrat que n'hi ha.\nA Esquerrà li contestaré quan em done un argument i no un dogma exposat en dos línies, ademés d'una dada falsa (com que la senyera coronada és espanyola).\n#37 27-11-2008 12:06:16\nAixí és, ens agrade o no, la senyera coronada és nostra, però ha de quedar ben clar, és un senyal privatiu del cap i casal, vaja per dir-lo más clar de portes cap a dins, mai de portes a fora, en la meva opinió s'ha de respectar com a tal, però mai amb els honors que no li corresponen. Hem de tenir en compte les dades que hi existeixen, les quals ens pot agradar o no, o fins i tot caldria saber si s'interpreten com cal o no, què al meu juï, és més possible que no s'hajen interpretat com cal; però vaja en qualsevol cas és la senyera de la ciutat de València i punt.\nRespecte a l'ús estratègic?, en la meva opinió és algo molt más que des-acertat, perquè?, doncs bé, mireu, ja el valencianisme polític de la república va portar com a ensenya la senyera de la ciutat, Ja comencem mal, després eixe valencianisme polític dut a terme sempre ha estat portat pel mateix tipus de gent, vejam els jocs florals d'aquells anys promoguts pel "Lo Rat Penat", que no és el d'avuí ni de bon tros, i els personatges d'aquells anys tots es representaven amb la senyera de la ciutat, això que vol dir?, doncs que no és fiable el nacionalisme valencianista utilitzant aqueixa senyera, com tots sabem després de tot així va naixer el nacionalisme que avuí tenin, i ja ho va fer de la manera que coneixem, amb la reial senyera bicolor. Una dada molt important que hen de tenir en compte és què al blaverisme li ha estat de molt de profit estar al costat de l'enemic, o siga d'espanya i els botiflers de torn, i és per això i no altres raons, el seu triomf, és per això que no veig com a bona eixa estratègia, perquè el comfondre a la gent per a arribar al nostre port, tenim el gran risc de no saber mai qui som i on volem arribar, això ens reconduïria al fracàs més estrepitòs que hagem pogut tenir mai.\n#38 27-11-2008 13:16:56\nNo entenc el teu post. Que el nacionalisme valencià de principis de segle gastara la senyera amb franja blava, què té de roï?\nEixe nacionalisme no tenia cap tret blaver.\nEn cap moment he parlat de confondre a la gent, sino de recuperació del sentiment nacional valencià. Jo crec que és prou obvi que penjar una estelada en la plaça de l'Ajuntament no ajuda a reviscolar cap sentiment nacional valencià entre la majoria silenciosa de valencians que no estan molt definits en el tema, i que potser voten al PP perquè se pensen que defensa els interesos valencians. És una actuació per a consum intern dels independentistes. En canvi, aplegar a eixa majoria de gent panxacontenta amb el govern del PP, que no son ni de dretes ni espanyolistes, sino simplement ni se n'adonen de la destrucció que du a terme el PP (i que ja va dur a terme el PSOE) cap a la nostra cultura: ahí està el creixement social i la nostra tasca.\n#39 27-11-2008 16:52:02\nCurial, la "Señera Coronada" és un símbol espanyol, és la bandera oficial d'una regió espanyola constituïda en Comunitat autònoma. És la quatribarrada la única bandera que representa a valencians, mallorquins, catalans, aragonesos, etc.... Això no significa que la Senyera amb blau no puga ser adoptada per un hipotètic País valencià independent o inventar-se una altra, ara, nosaltres ja tenim una històrica: la quatribarrada i no ens caldria inventar-nos'en una com per exemple hem fet els europeus. Les banderes són draps, però fa ràbia que s'utilitze una bandera inventada quan tenim una bandera històrica.\n#40 27-11-2008 16:56:57\nAlmogàver, la Senyera Coronada tampoc és històrica del Cap i Casal. La Senyera Coronada fou inventada per error al segle XIX en temps on la Senyera ja estava prohibida com a senyal d'identitat a tot el País valencià. Al Cap i casal no s'ha conegut mai altra bandera que la Senyera quatribarrada i la Creu de Sant Jordi i per això l'escut de la ciutat porta les quatre barres i res més, igual que tots els edificis històrics. No es coneix cap senyera amb blau d'abans del segle XIX.


Ens menteixen i ho sabeu – Rellevant.cat\nLes dades del virus a Madrid no quadren per enlloc i tothom qui no creu a cegues amb el que diuen els mitjans ho veu. Mentrestant govern i comunitat de Madrid continuen encaparrotats en deixar entrar i sortir cada dia a milers i milers de persones que treballen però no hi viuen. El trajecte d’aquestes persones no tan sols va a les ciutats i pobles veïns de la capital castellana sinó que sovint son viatges de centenars de kilòmetres fins a altres comunitats autònomes. No tan sols ho dic jo, així també ho afirmava un mallorquí nascut a Ciudad Real i amb família allà, la qual li deia que no hi anàs a visitar-los tot i tenir previst el viatge per aquests dies a causa d’aquesta situació.\nLa taxa de malalt/mortalitat per COVID-19 a Madrid no quadra per enlloc. Menteixen com sempre i els seus amigots de la premsa afí els hi fan el joc, fins i tot amb gairebé 1000 morts. pic.twitter.com/7wSPxTsrl0\n— Serafí Lliteres ? (@serafilliteres) March 22, 2020\nLes paraules de la major part dels polítics depenents del govern o amb seu a Madrid “de esta saldremos juntos” tan sols amaguen la veritat, com ja ha han fet altres vegades massa sovint amb molts de temes greus, però sense tants de morts com ara. Veritat incòmoda per a ells que apunta a que hi ha milers més d’infectats dels que ells afirmen als seus informes i compareixences polítiques i que han escampat arreu a causa de creure’s els amos de tot i de tots i de no practicar la solidaritat amb la resta que ells tantes vegades es posen a la boca, fins a haver de rebre les crítiques de diversos governs, tant de dins de l’estat com de l’estranger.\nMolts dels que s’autoanomenen com els més patriotes d’Espanya entre tots els patriotes, han aprofitat aquests dies per escapar-se a la seva segona residència de la costa de Marbella. A ells no els ha aturat cap control ni els ha fet tornar enrere, però resulta que els mateixos que ens prohibeixen contractar més policia local i retallen en sanitat, ens envien soldats de la UME des de la península per fer aquí la feina que els seus senyorots els hi diuen que no facin allà.\nMentrestant, continuam pagant els plats romputs els de sempre, ni la monarquia, que ho tapa tot amb els seus discursets, tornarà tots els doblers que ha rebut de comissions, ni els bancs tornaran els doblers que l’estat els hi va regalar de la nostra butxaca per contribuir a aturar aquesta pandèmia. Ja ho deia en Josep Arenas “Valtonyc” exiliat des de Bèlgica, de qui sovint no m’agrada com diu les paraules però que també sovint arriba amb elles al moll de l’òs, que els Borbons i tot el sistema que l’enrevolta i els defensa, tots aquests patriotes de fireta, són un lladres i a més uns mentiders.\n22 de març de 2020 Serafí Lliteres Maçanet Opinió Deixa un comentari