Glárima Varietales Blanco - Foodies on Menorca\nGlárima Varietales Blanco Un blanc de noir de la DO Somontano\n2 octubre, 2018 2 octubre, 2018 - per Bep Al·lès - Deixa un comentari\nAquesta setmana us recomanam el que es coneix com un “blanc de noir”, que és quan un raïm negre, en aquest cas el Pinot Noir, del que en porta un 20% es vinificat en blanc. Aquest vi molt interessant, és el Glárima Varietales Blanco, dels Cellers Sommos. El seu coupatge és 40% de Chardonnay, 40% Gewürztraminer i 20% Pinot Noir. La criança de les varietats de raïm s’ha fet per separat en barriques de roure francès al llarg de 4 mesos. Passat aquest període s’ha fet l’ensamblatge final. Sommos Varietales Blanco és un vi original, amb un coupatge sumament innovador i a la vegada transgressor de la DO Somontano que realitza les seves veremes a la llum de la lluna.\nAspecte: Groc pàl·lid amb reflexes verdosos.\nNas: És un explosió de flors blanques, pètals de rosa, notes cítriques i records a fruites tropicals, que acompanya un suau gust dolç especiat que li dona el seu pas en barrica i fruit de la criança molt ben integrat amb la fruita.\nBoca: Frescor, elegància, equilibri i bona acidesa amb un elegant i persistent final. Cada varietat ens aporta els diferents matisos des del volum del Chardonnay a la frescor del Gewürstraminer, passant per l’estructura del Pinot Noir.\nEstam davant un blanc molt especial, amb molta fruita i frescor. Ideal per acompanyar una sípa o un calamar a la planxa, com també peixos greixosos torrats com per exemple uns molls, una càntera o una morruda, que també podem cuinar al forn amb patates, a la menorquina, com també és el maridatge perfecte per a un perol de pop o unes ortigues de mar fregides amb seu de caldera o unes gambes al caliu fetes al carbó d’ullastre.\nEns anirà bé per acompanyar plats de pasta on no predomini la salsa de tomàtiga, com uns spaguetti amb gambes, all i pebre de banyeta o uns tallarins amb esclata-sangs, o uns spaguetti al nero di sepia amb salmó teriyaki com aquest de la fotografia del restaurant Diablito de Portals Nous.\nMarida a la perfecció amb els rissotos italians i els arrossos tradicionals com una paella de conill, pollastre i verdures o un arròs dins es tià amb gambes i sípia, o per a donar frescor i acidessa a un arròs de tardor com el de tudons amb olives del restaurant Rels.\nSi voleu saber més o comprar aquest vi blanc de coupatge innovador i a la vegada transgressor de la DO Somontano el podeu trobar a VINUM, al Carrer Mariners i Pescadors, 4 del Polígon Industrial de Ciutadella.\nArticle anterior Estudiar la personalitat dels raors per a crear una pesca sostenible\nSegüent article Coca amb esclata-sangs i cames seques


Comunicacio – Pàgina 4 – Ajuntament de Sencelles\nEts aquí: Inici1 / Noticies2 / Elisa N\nQuant a Elisa N\nBut we are proud to say that Elisa N contributed 114 entries already.\nEntrades per Elisa N\n08/06/2020 en Educació, Cultura i Esports /per Comunicacio\nJa tenim aquí la informació de l’Escola d’Estiu 2020! Dirigida a infants d’entre 3 i 12 anys. Durant els mesos de Juliol i Agost. Data límit d’inscripcions: 19 de juny. Dijous 11 de Juny a les 19 h Reunió Informativa per Zoom. . . Trobareu totes les instruccions i podreu fer les vostres inscripcions a: […]\nConvocatòria d’ajuts der a autònoms i empreses del Consell de Mallorca\n04/06/2020 en Promoció Económica /per Comunicacio\nEl Consell de Mallorca ha posat en marxa una convocatòria d’ajuts per a autònoms i empreses de 5 treballadors o menys per contribuir a minimitzar l’impacte econòmic del COVID-19. Es destinarà la quantitat de 800.000,00 euros a les subvencions objecte d’aquesta convocatòria que es finançarà amb càrrec al pressupost de despeses del Consell de Mallorca per […]\n02/06/2020 en Fires, Festes i Joventut /per Comunicacio\nCom cada any arriba l’estiu i amb ell també arriba el Campament Multiaventura de Sencelles. Del 27 de juliol a l’1 d’agost al campament a la Victòria. Vine a gaudir 6 dies plens d’aventures. Per a joves de 10 a 15 anys. Preu: 250 € A partir de demà podeu passar a cercar les vostres […]\n11/05/2020 en Fires, Festes i Joventut /per Comunicacio\nJa tenim aquí el programa de la FIRA DE MAIG 2020. Una fira especial per a moments excepcionals. El programa consisteix en una sèrie d’actes que s’han de dur a terme des de casa i s’han de gaudir entre pantalles. Vos animam a realitzar totes les activitats proposades perquè fer poble va més enllà de […]\n03/12/2019 en Fires, Festes i Joventut /per Comunicacio\nDissabte passat es va inaugurar el betlem de Biniali, un fet que ha esdevingut una fita destacable en el calendari senceller. Per 5è any consecutiu els visitants podran visitar-lo al convent de ca ses monges (carrer Torrent, 4). El betlem, que compta amb 28 m², és obra de Tomeu Cabot que els mesos previs a la seva inauguració […]\n26/11/2019 en Fires, Festes i Joventut /per Comunicacio\nJa ha arribat el fred i amb ell les festes de Nadal, que enguany vénen carregades d’activitats per a tots els gustos i edats per tal que tothom s’en pugui sentir partícip. Un any més, l’Ajuntament de Sencelles, conjuntament amb associacions i entitats del poble, ha preparat un programa de festes completíssim, en el qual […]\n18/11/2019 en Notes de premsa, Seguretat Ciudadana i Serveis Municipals /per Comunicacio\nAquest matí, ha tingut lloc la inauguració de les noves oficines de Serveis Socials de Sencelles, que compten amb dos despatxos i estan ubicades a l’edifici de Can Bril (ses Escoles Velles). Des de l’Ajuntament s’ha treballat per tenir unes instal·lacions més còmodes i professionals tant pels usuaris com per les treballadores que hi […]\nL’Ajuntament de Sencelles aposta per l’energia solar05/10/2021 - 19:21\nPromoció Económica (7)\nSeguretat Ciudadana i Serveis Municipals (8)


Casa Las Flores Granada Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAljibe de Trillo 7, Albayzin, Granada, Espanya, 18010 - Veure al mapa\n"Very friendly and helpful welcome from the owner, beautiful,..."\nSituat a Albayzin, Casa Las Flores és el lloc perfecte per gaudir de Granada i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Albayzín, Mirador San Nicolás, Mezquita Mayor de Granada són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Casa Las Flores asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Granada, faci de Casa Las Flores la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (89) Parelles (38) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (10) Grups (21)


Llívia acull la presentació de tres llibres\nUn d’ells té la vila com a protagonista de l’edició.\nLlívia acollirà aquests dies la presentació de fins a tres libres. Demà divendres, a la sala d’actes de l’Ajuntament de Llívia, es presenta el llibre "El violí de la llibertat", de Canòlich Prats i Vilallonga, a les 19 hores. El llibre, de l'editorial l'Albí, és un recull d'experiències i vivències de l'autora en el seu voluntariat com a professora de violí d'alumnes reclosos a diferents centres penitenciaris.\nDissabte, a les 11,30 hores, en el mateix escenari, es presentarà el llibre “Junil a les terres dels bàrbars”, de Joan-Lluís Lluís. El mateix autor presidirà l’acte. Aquest llibre ha estat reconegut amb el Premi Òmnium a la millor novel·la de l’any.\nI, finalment, dissabte, a les 19 hores, es presentarà el llibre "Llívia Desapareguda", de Sandra Adam i Martí Solé. Aquest llibre d'història gràfica de Llívia recull 181 imatges. Una part important de les imatges han sortit de l'arxiu del Museu de Llívia, però n'hi ha d'altres cedides per l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya, l'Arxiu Nacional de Catalunya i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya. Part del material que s'ha utilitzat ha estat aportat per 22 famílies i particulars de Llívia i la Cerdanya o col·leccionistes locals i comarcals.\nLes dues presentacions de dissabte formen part del programa d'activitats que té organitzat el Museu de Llívia dins del cicle d'Història i Arqueologia Iulia Libica (consulteu www.museullivia.com).


Periodico El Periódico de Catalunya(Castellano) - 25/10/2020\nEls centres comercials i els comerços de més de 400 metres quadrats han pogut reobrir les portes aquest dilluns 1 de març en el marc del petit ajust de les restriccions vigents a Catalunya per fer front a la pandèmia del coronavirus. Aquests comerços estaven tancats des del 7 de gener. Seguir leyendo....\nUn repartidor va salvar la vida d’una nena de tres anys a l’agafar-la al vol quan va caure des del balcó del seu apartament, al dotzè pis d’un edifici a Hanoi, la capital del Vietnam, va informar aquest dilluns la premsa local. Seguir leyendo....\nVa arribar a la llotja el 2014, però va necessitar temps per anar construint l’estructura executiva en la qual es va sentir còmode. Josep Maria Bartomeu va modificar totes les àrees del club per envoltar-se de persones de màxima confiança. Acompanyat primer a l’ombra per Jaume Masferrer, després va entrar al club i va escollir Òscar Grau com a màxim responsable de l’àrea executiva, al costat de la mirada legal que li proporcionava Román Gómez Ponti. Tots han sigut detinguts pel Barçagate, l’escàndol de les xarxes socials. Seguir leyendo....\nAquestes són les claus del Barçagate, el cas que ha acabat amb la detenció de Josep Maria Bartomeu. Seguir leyendo....\nDetingut Josep Maria Bartomeu pel Barçagate Última hora sobre el FC Barcelona en directe\nEls Mossos d’Esquadra han detingut aquest matí l’expresident del FC Barcelona Josep Maria Bartomeu i tres persones més en el marc de l’operació del Barçagate, l’escàndol de les xarxes socials que va saltar a la llum pública fa un any. Els Mossos d’Esquadra s’han personat a primera hora del matí a les oficines del FC Barcelona per a un registre i paral·lelament han realitzat diferents detencions. Dins el club, els executius Òscar Grau, CEO del Barça, i Román Gómez Ponti, responsable dels serveis jurídics, que treballaven encara al club; i als seus domicilis particulars han detingut Bartomeu i qui va ser la seva mà dreta, Jaume Masferrer, que ja no hi treballava Seguir leyendo....


Petición · Replantejar l'Esfer@ com a plataforma per avaluar l'alumnat · Change.org\nReplantejar l'Esfer@ com a plataforma per avaluar l'alumnat\nGonzalo Alcaraz Ruiz ha iniciado esta petición dirigida a Departament d'educació y\nMilers de docents estem farts d'avaluar amb la plataforma Esfer@. És desesperant: es col·lapsa, el procediment és lent i farragós, no hi ha agilitat...\nEn l'època d'avaluacions, una quantitat important de docents ens connectem a la plataforma Esfer@, patrocinada pel Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya, i per qualificar cada alumne el procediment no és gens àgil, ja que s'ha d'esperar molt entre posar els comentaris i la qualificació.\nNo es podria fer algun altre sistema on poguéssim ficar totes les dades i després enviar-ho, i no haver d'esperar un temps tan gran entre alumne i alumne?\nA més a més, en època d'avaluacions, com ara al mes de juny, els temps d'espera augmenten molt, fins i tot arribant a quedar totalment col·lapsat.\nEsfer@ ha fet bo al Saga, que ja és dir.\nPer tant, demanem un replantejament d'aquesta plataforma per tal de que sigui una eina pràctica, àgil i més dinàmica.


'Bios', una extensa oferta de grau\nEstudiants en un dels laboratoris de pràctiques de la Facultat de Biologia de la UB\nLes bios, un món per escollir\nEls interessats en la biologia poden triar entre 22 graus amb nom diferent, que arriben a 41 si es comptabilitzen els de la mateixa denominació\nEl preuniversitari interessat, en abstracte, per la biologia, té tot un mar de possibilitats davant seu: fins a 22 títols de grau per triar, 7 dels quals dobles titulacions, amb denominacions diferents. Ben mirat les opcions poden arribar a ser-ne 41 si es té present que els plans d'estudi de cadascun dels graus, amb les seves respectives assignatures i itineraris o mencions, difereixen d'una titulació a una altra fins i tot quan els estudis porten el mateix nom.\n10 de les 12 universitats catalanes imparteixen alguna bio. Això vol dir que hi ha on triar. L'Autònoma (UAB), l'única que disposa d'una Facultat de Biociències, en programa 9; la Universitat Barcelona (UB), 7; les universitats de Girona (UdG) i Rovira i Virgili de Tarragona (URV) en tenen, cadascuna, 6; la Pompeu (UPF), tres més, i tant la Politècnica (UPC) com la Universitat de Lleida (UdL), n'oferten dues.\nTres de les quatre universitats privades també ofereixen bios: Vic (UVic), Internacional (UIC) i IQS (Ramon Llull).\nAquests estudis estan associats tant a la branca de Ciències, com a la Ciències de Salut o Enginyeria, i en la seva impartició hi participen centres de tot tipus: des de facultats de Biologia o Medicina a escoles superiors d'Enginyeria, Agricultura o Enginyeria Agrària, passant per les facultats de Ciències de la Terra, Ciències i Tecnologia, Química o Enologia.\nEL TÍTOL MÉS FREQÜENT\nLa bio que es pot trobar més vegades a l'oferta universitària és el grau de Biotecnologia, que s'imparteix en 7 universitats, amb 310 places públiques de primer curs (UB, UAB, UdG, UdL i URV). El juliol passat es van comptabilitzar 388 demandes en primera opció per cursar aquest grau. L'IQS i la UVic disposen de 115 places més a preu privat.\nEl grau de Biologia figura a la programació de la UB, UAB, UdG i UVic, que sumen 380 places de primer any. Aquest curs hi ha hagut, en conjunt, un 10% de sol·licituds més en primera preferència. La demanda més important es concentra a les dues universitats públiques de Barcelona.\nLa nota de tall és més exigent a Biotecnologia (11,432 a la UB aquest 2019) que a Biologia (10,682, també a la UB). Tot i així, en l'àmbit bio n'hi ha de més altes: aquest és el cas de Biotecnologia + Bioquímica i Biologia Molecular de la URV (12,768); Ciències Biomèdiques de la UAB (12,392) o Enginyeria Biomèdica de la UB (12,390).\nBioquímica forma part de la programació de la UB i la UAB, que sumen 120 places de primer, com passa amb Ciències Ambientals, que també s'ofereix a la UdG.\nA banda d'aquests títols, n'hi ha 16 més que s'imparteixen en una única universitat. Aquest és el cas de Biologia Ambiental, Genètica i Microbiologia, a la UAB; Biologia Humana a la UPF; Ciències del Mar a la UB, i Enginyeria de Sistemes Biològics a la UPC. La UIC oferta Bioenginyeria.\nSi ens fixem en les dobles titulacions, la major part de les quals es poden cursar en 5 anys, hi veurem combinacions úniques a la UdG --Biologia + Biotecnologia i Ciències Ambientals + Biologia--; la UAB --Ciències Ambientals + Geologia--; la URV --Biotecnologia + Enginyeria Informàtica i Biotecnologia + Bioquímica i Biologia Molecular, i a l'IQS: Biotecnologia + ADE.\nDes del 2016, la UPF, a través d'un centre adscrit, i conjuntament amb la Facultat de Biologia de la UB i la Facultat d'Informàtica de la UPC, ofereix un títol interuniversitari, en anglès, a preu privat: el grau de Bioinformàtica.\nPer què no puc fer-ho?: Jornada de la UdL contra els estereotips de gènere\nNomés el 29% dels estudiants que el 2018 van demanar, en primera preferència, accedir al doble grau de Veterinària i Ciència i Producció Animal de la Universitat de Lleida (UdL) eren nois, mentre que les noies que van triar el grau d'Enginyeria Forestal de la UdL com a primera opció no arribaven al 10%.\nPer promoure l'elecció de titulacions que tradicionalment són escollides majoritàriament per l'altre sexe, la UdL organitza, el 8 de novembre, la Jornada Per què no puc fer-ho?, adreçada als alumnes de 4t d'ESO, que se celebra des del 2010.\nEnguany es dedicarà, precisament, a presentar els estudis i sortides professionals del doble grau de Veterinària i Ciència i Producció Animal als nois i d'Enginyeria Forestal a les noies. En aquesta edició s'han inscrit 447 estudiants, 219 nois i 228 noies.


Capetan Giorgantas Adamas Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Capetan Giorgantas\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Adamas, no busqui més enllà de Capetan Giorgantas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Aeroport Milos.\nA Capetan Giorgantas, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen caixa forta, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia, bar, Zones públiques amb Wi-Fi.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Capetan Giorgantas.


Carta a Andreu Buenafuente: Una tele sense tu? (Albert Om)\nCarta a Andreu Buenafuente: Una tele sense tu?\n"Aquest tombant de segle, tan convuls i tan complex, ha trobat en tu el gran cronista televisiu de les ridiculeses de la vida quotidiana". Article publicat el 4 de juny\nALBERT OM 28/08/2011 00:00\nEl pas del temps per a un còmic té efectes devastadors. Cada dia neixen humoristes més joves i cada dia et preguntes quan deixaràs de fer gràcia. Només els elegits com tu es converteixen en clàssics. Per això, costa imaginar-se una tele sense el teu talent.\nNo hi ha hagut cap vegada que hagi vist el teu programa i no m'hagis fet somriure. Però és veritat que ara molts cops ja no el mirava perquè sabia que hi eres sempre. I és que, quan portes tants anys a dalt de tot, a vegades has d'anar-te'n per tornar a sentir els elogis que et mereixes. Petites morts televisives per llegir aquestes notes necrològiques que t'escrivim i per entendre la dimensió real del fenomen.\nEls teus monòlegs han causat un impacte social més profund que els discos de Capri als anys 60 o que els cassets d'Eugenio a finals dels 70. El dia que de veritat no hi siguis és quan creixerà el mite. Aquest tombant de segle, tan convuls i tan complex, ha trobat en tu el gran cronista televisiu de les ridiculeses de la vida quotidiana. L'home que, cordant-se i descordant-se l'americana negra, s'ha plantat cada nit davant de la càmera i, mirant-nos als ulls, ens ha explicat el món. Ens ha dit coses que li han escrit com si les estigués pensant en aquell moment. I de tan senzilles i lògiques com eren, ens preguntàvem com podia ser que allò no se'ns hagués acudit abans a nosaltres.\nL'Andreu -que és la part menys festiva del Buenafuente- ha decidit agafar-se un any sabàtic. Una temporada sense tele per pensar quin ha de ser el següent pas, ara que tenim aquesta edat tan indeterminada, Andreu, que no sabem si continuem sent els nens de la casa, uns senyors grans amb colesterol o les dues coses alhora.\nFa molts anys que ets un més de la família. Aviat en farà vint que vas debutar a la tele amb aquella camereta que buscava pífies als diaris al costat del Mikimoto. Amb el temps ha crescut la teva figura i també el teu compte corrent, però no la distància amb l'espectador. Ets l'amic enrotllat que ha explotat com ningú el paper d'antiheroi. Has sabut riure't de tu mateix, de la teva hipocondria, de la panxeta, del cap gros, de la mirada miop o de no tenir estudis.\nVas mamar tanta televisió de petit que, quan de gran hi has treballat, només has sabut dignificar-la. Si tu te'n vas, la tele hi perd. En talent, però també en noblesa.\nP.D. Hi ha detalls més personals que també fan pensar que comences una nova etapa: t'has aprimat 10 quilos, t'has afaitat la barba i t'has canviat les ulleres. Deixa que l'Andreu descansi del Buenafuente i torna quan vulguis. Encara ens trobaràs aquí.\nBuenafuente tornarà a TV3 amb dos especials amb Eduard Punset


La Complutense bolcarà els llibres de la seva biblioteca en Google | Consumer\nLa Complutense bolcarà els llibres de la seva biblioteca en Google\nEs convertirà així a la primera universitat hispana que passa a formar part del projecte de biblioteques del cercador\nLa Universitat Complutense de Madrid ha arribat a un acord amb Google per digitalitzar els milers de llibres de la seva biblioteca que són de domini públic, per no estar subjectes a drets d’autor, i bolcar-los en el cercador. D’aquesta forma es convertirà a la primera universitat hispana que s’uneix al projecte de biblioteques de Google.\nLa Biblioteca de la Complutense és la més gran d’Espanya després de la Nacional. Alberga en els seus prestatges col·leccionis de textos espanyols antics, com una Bíblia hebrea del segle XII o el Llibre d’Astronomia d’Alfonso X El Sabio, a més de centenars de clàssics de la literatura espanyola.\nEncara que la quantitat de llibres digitalitzats no s’ha volgut especificar, el director de la Biblioteca Complutense, José Antonio Magán, va assenyalar que dels més de tres milions de llibres s’espera que “entorn d’un 10%” pugui ser digitalitzat, ja que aquest percentatge correspon als textos lliures de drets d’autor inclosos al catàleg. Dins d’aquest percentatge caldria incloure les més de 2.000 obres que ja es troben digitalitzades.\nMagán també va indicar que el fet que els usuaris puguin accedir a través d’Internet a aquestes obres no influirà negativament a la consulta dels mateixos al centre. De fet, va destacar que els lectors segueixen “preferint el suport físic per llegir”, ja que l’engegada d’aquesta pràctica en altres biblioteques ha fet que s’incrementi la demanda de prestem i compra d’aquells llibres digitalitzats.\nDe la mateixa manera, el director de Desenvolupament Internacional de Cerca de Llibres de Google, Marco Marinucci, tampoc va voler concretar la quantia econòmica de la digitalització i només es va limitar a concretar un cost estàndard de 30 dòlars per unitat digitalitzada.\nEn els propers mesos ja es podran consultar les primeres obres a través d’Internet\nAixí mateix, va destacar que aquest acord permetrà accelerar el procés de digitalització perquè en els propers mesos ja es puguin consultar les primeres obres a través d’Internet. L’accés s’efectuarà a través de la pàgina web de la biblioteca, si ben Google permetrà “trobar les obres a través del seu cercador de llibres introduint tan sols una frase del text a buscar”, va afegir Marinucci.\nEl rector de la UCM, Carlos Berzosa, va afegir que amb aquest acord es fomentarà “la lectura per tot el món de les obres més importants de la literatura espanyola”, així com va destacar la importància que aquesta digitalització s’hagi fet “respectant els drets d’autor i a les editorials”, ja que ells són “les principals fonts d’enriquiment de les biblioteques”.\nLa directora de Google per a Espanya i Portugal, Isabel Aguilera, va mantenir que Internet ha contribuït a democratitzar el coneixement i a eliminar moltes barreres que impedien l’accés a la informació, i va assegurar que l’objectiu principal del cercador nord-americà és organitzar aquesta informació perquè sigui més accessible.\nEl servei “Google Books” es nodreix dels textos íntegres que bolquen les biblioteques per estar ja exempts de drets d’autor, i dels textos extractats que aporten altres socis, sobretot les editorials, que mostren als usuaris un nombre limitat de pàgines perquè els lectors es facin una idea del contingut del llibre i sàpiguen on ho poden comprar.\nActualment, els usuaris de “Google Books” poden accedir a part dels fons de les biblioteques de les universitats nord-americanes de Califòrnia, Michigan, Harvard i Stanford, la britànica d’Oxford, la pública de Nova York, i la del Congrés d’EUA\nbiblioteca cercador Complutense google-ca libros-ca


CH Mataró | Page 4 | Mataró Ràdio\nEl CH Mataró, cinquè classificat de l'OK Lliga femenina\nCH Mataró, CP Bigues i Riells, OK lliga femenina, Esports\nBon resultat pel CH Mataró en la 9ena jornada de l’OK Lliga femenina. Les mataronines van imposar-se aquest cap de setmana, a casa, al Bigues i Riells i sumen la seva quarta victòria de la temporada. L’equip d’Oriol Feliu, nou vingut a la categoria aquesta temporada i amb una de les plantilles més...\nEl Mataró inicia segona volta a la pista del Reus\nCH Mataró, OK Lliga, Esports\nPer segona setmana consecutiva, el CH Mataró es desplaça. Ho farà demà a Reus on a les 21.00 de la nit li espera una dura prova a superar. El Reus ha finalitzat la primera volta com a quart classificat, havent guanyat 8 dels 15 partits. Com a local, només ha perdut dos cops, contra l'Igualada i el...\nEl CH Mataró tanca l'any amb una important victòria davant l'Igualada\nCH Mataró, OK lliga femenina, OK lliga Masculina, Esports\nTan patida com important és la victòria del CH Mataró d’aquest passat dissabte. Triomf per 3 a 2 contra l’Igualada, tot i qui començava colpejant eren els visitants amb el gol de penal de Pla als 15 de la primera. Als 17, Casas feia en minut i mig dos gols per capgirar l’electrònic, en dues accions...\nEl CH Mataró visita la pista de l'Alcoi\nalcoi, CH Mataró, OK lliga Masculina, Esports\nEl CH Mataró marxa aquest dissabte a primera hora del matí a Alcoi on, a partir d’1 quart de 9 del vespre, disputarà el partit corresponent a la 13ena jornada de l’OK Lliga. Pista incòmode en la que grans de la categoria com Vic i Reus s’hi han deixat punts aquesta temporada. Els mataronins però,...\nEl CH Mataró s'imposa al líder de l'OK Lliga femenina\nAlcorcón, CH Mataró, OK lliga femenina, Esports\nEn l’OK Liga femenina, victòria del CH Mataró per 2 gols a 1, davant un Alcorcón que arribava al Pavelló Jaume Parera i León com a líder invicte i com a últim guanyador de la Copa d’Europa. Les mataronines, que porten ja dues victòries de dues possibles en els partits a la seva pista van aconseguir...\nEl CH Mataró vol tornar a puntuar davant un rival directe\nAquest dissabte el Pavelló Jaume Parera i León serà escenari del partit entre el CH Mataró i el Lleida, corresponent a la jornada número 12 de d'OK Lliga masculina. Una nova oportunitat de seguir creixent i sumant, per tercera jornada consecutiva. El Lleida ha guanyat un total de 4 partits dels 11...\nVoltregà i Mataró s'enfronten aquest cap de setmana per partida doble\nCH Mataró, Mis Ibérica CH Mataró, OK lliga femenina, OK lliga Masculina, Esports\nDoble enfrontament aquest cap de setmana entre Voltregà i CH Mataró en l’OK lliga. Un enfrontament a la pista osonenca, que es podrà veure aquest cap de setmana tant en clau masculina com femenina. A nivell masculí, el Mis Ibérica CH Mataró s’enfrontarà a un Voltregà 12è classificat, un equip que...\nEl CH Mataró posa al Liceo contra les cordes\nEl CH Mataró va ensenyar la seva millor i la seva pitjor cara, en un partit amb dues parts molt diferenciades. Els mataronins que visitaven la pista del Liceo, una de les més complicades de la lliga van sortir molt freds a pista. Els hi va costar entrar en joc i després d’una primera meitat molt...\nEl CH Mataró femení es prepara per l'OK Lliga\nCH Mataró, OK lliga femenina, Esports\nEl Club Hoquei Mataró femení ja està preparat per afrontar el repte. Amb el que segurament serà la plantilla més jove del campionat, ja fa setmanes que s'entrena per arribar en plenes condicions a l'inici de lliga. La preparació física és clau per assumir el repte. L'entrenador ha fet pocs retocs...


Acord entre el Consell, Govern i EMAYA per obrir la cel·la d’enterrament d’animals, clau per al sector ramader - Consell de Mallorca\nnull Acord entre el Consell, Govern i EMAYA per obrir la cel·la d’enterrament d’animals, clau per al sector ramader\nMae de la Concha, consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i Aurora Ribot, vicepresidenta i consellera de Sostenibilitat i Medi Ambient\nAcord entre el Consell, Govern i EMAYA per obrir la cel·la d’enterrament d’animals, clau per al sector ramader\nRibot assegura que «amb l’obertura d’aquesta cel·la es facilita i normalitza la gestió d’aquests residus».\nEl Departament de Sostenibilitat i Medi Ambient del Consell de Mallorca ha acordat amb EMAYA obrir la cel·la d’enterrament controlat per a animals de grans dimensions per donar resposta a la problemàtica que havia traslladat la Conselleria d’Agricultura.\nLa cel·la d’enterrament es troba a l’abocador de coa i l’empresa pública EMAYA es l’encarregada de gestionar-la.\nEl Pla Director Sectorial de Residus No Perillosos de Mallorca, aprovat pel Ple del Consell de Mallorca en data 9 de maig de 2019, especifica que el servei públic insularitat de la institució ha de tractar aquests residus obligatòriament. Amb l’obertura de la cel·la es dona un servei imprescindible per al sector ramader de Mallorca.\nMae de la Concha, consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació del Govern de les Illes Balears, ha destacat que «l’obertura d’aquesta cel·la d’enterrament serà de gran ajuda per facilitar la feina al sector ramader de Mallorca, que veu satisfeta una petició històrica per poder gestionar l'enterrament d'animals amb totes les garanties ambientals i sanitàries».\nPer part seva, Aurora Ribot, vicepresidenta i consellera de Sostenibilitat i Medi Ambient del Consell de Mallorca, ha explicat que aquest dipòsit «era molt necessari pel sector ramader de l’illa i especialment en aquest context». Ha insistit que «amb l’obertura d’aquesta cel·la facilitam i normalitzam la gestió d’aquests residus que per les seves dimensions suposaven un veritable problema tant per als ramaders com per al servei insularitzat».\nA partir d’ara, la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació pot tramitar davant ENESA (Entitat Estatal d’Assegurances Agràries) i Agroseguro l’activació de la línia d’assegurança agrària de retirada de cadàvers i la licitació d’un gestor autoritzat de SANDACH (Subproductes d’origen Animal No Destinats al Consum Humà), que farà la recollida dels animals i els traslladarà a la cel·la. Aquesta assegurança es finança en un 55 % entre el Ministeri d’Agricultura, Pesca i Alimentació i la Conselleria d’Agricultura. Cobreix la retirada, el trasllat, i les taxes d’ús de la cel·la.\nLa taxa que haurà de pagar és la corresponent a la DOA (deixalles d’origen animal) de 37,73 € per tona. Cal recordar que el Departament de Sostenibilitat i Medi Ambient va bonificar aquesta taxa amb el màxim permès a la llei, a més de fer una aportació de 100.000 € per reduir el preu al màxim possible. L’objectiu és que la gestió d’aquests residus no fos un agreujant a la complicada situació que viu el sector primari a Mallorca.


De la pantalla al llibre: 5 sèries i els llibres que n’han sorgit | Dr Read Good\nDe la pantalla al llibre: 5 sèries i els llibres que n’han sorgit\nPublicat el Desembre 1, 2010 per Marta\nMad Men, Sterling’s Gold\nDurant la quarta temporada de Mad Men el personatge de Roger Sterling Jr escriu unes memòries titulades Sterling’s Gold. Donat l’èxit tant de públic com de crítica d’aquesta sèrie ambientada al món de la publicitat durant els anys 60, només era qüestió de temps que el llibre saltés de la petita pantalla al món real. Sterling’s Gold és un recull dels comentaris mordaços d’un personatge que, segons l’editor, s’emporta sempre els millors diàlegs.\nRoger Sterling és un veterà de la Segona Guerra Mundial i va entrar al món de la publicitat després de la guerra, l’any 1963 va fundar la seva pròpia agència publicitària Sterling Cooper Draper Pryce. A Sterling’s Gold, trobareu un recull del seu pensaments sobre les dones, la beguda i el món de la publicitat, les seves 3 grans àrees d’experiència.\n"Quan déu tanca una porta, obre unes faldilles" Sterling dixit\nCalifornication, God Hates Us All\nUna altra novel·la sorgida d’una ficció televisiva, l’obra que es va guanyar l’adoració de crítica i públic per al personatge de Hank Moody, una història de creixement per una generació d’apàtics en la línia de Brett Easton Ellis. La millor part? A la sèrie adapten aquesta novel·la fosca i irònica al cine i la titulen A Crazy Little Thing Called Love. Impagable.\nUna coseta anomenada amor\nCómo conocí a vuestra madre, The Bro Code\nUn codi de conducta per als bros (germans/ col·legues) que s’ha passat de generació en generació amagat de la vista de les pèrfides dones. Recull a mans de Barney Stinson, probablement el personatge més popular de la sitcom Como conocí a vuestra madre.\nAlgunes perles d'Stinson: "Tant si li agraden els esports com no, als bros els agraden els esports" / "Els bros no s'abracen"/ "Esborrar l'historial del navegador salva moltes feines".\nCastle, Nicky Heat Series: Heat Wave, Naked Heat\nLa onada de calor més forta de les últimes dècades recorre la ciutat de Nova York acompanyada d’una misteriosa sèrie d’assassinats que no semblen tenir res en comú. Però la detectiu estrella del departament d’homicidis sospita que algú està jugant brut. La sexy i forta Nicky Heat lidera el departament guiada per la seva passió per la justícia, però les coses se li complicaran quan el seu cap l’emparella amb el periodista super-estrella Jameson Rook per tal que l’ajudi durant la investigació d’un article. Entre tots dos revelaran el misteri de la onada d’assassinats mentre negocien la forta atracció que senten l’un per l’altre.\nAquesta és la primera entrega de la sèrie de llibres Nicky Heat creada pel guardonat creador de bestsellers Rick Castle. No us sona? Oblidava comentar que Rick Castle és el protagonista de la sèrie policíaca Castle i que els llibres que escriu a la ficció han fet el salt a la vida real. La sèrie protagonitzada per Nathan Fillion i Stana Katic narra les peripècies d’un escriptor que busca inspiració en una detectiu de la NYPD, el resultat de l’experiència? La sèrie Nicky Heat, carregada de picades d’ull a la sèrie original i que ja compta amb dues entregues (Heat Wave i Naked Heat) que han aconseguit entrar al llistat de més venuts del NY Times.\nAl menys Castle té una bona excusa per aparèixer a les escenes del crim, no es pot dir el mateix de certa dama d'edat avançada de qui parlaré a continuació\nQui no ha dormit una bona becaina acompanyat de la adorable Sra. Fletcher? S’ha escrit un crim és una sèrie que està amb nosaltres des dels anys 80 i que va sentar el precedent metaliterari necessari pel naixement de productes com Castle. S’ha escrit un crim també es va avançar a l’hora de portar els escrits d’un personatge de ficció a les nostres llibreries amb la sèrie de llibres Murder, She Wrote a càrrec del negre literari Donald Bain. La col·lecció compta amb sis títols i encara continua activa. Em queda un dubte, però, a l’última entrega de la sèrie es revelarà finalment que la verdadera assassina és la encantadora i psicòtica Jessica Beatrice Fletcher? Ningú ho comenta en veu alta (potser per por a les respresàlies), però quines són les probabilitats de trobar-te amb un assassinat allà on vagis? Inclòs el petit poble de Cabot Cove? I les probabilitats de que una senyora de la tercera edat sigui l’única capaç de resoldre el crim? La estadística no és un dels meus punts forts, però diria que són poques. I no sóc l’única que ho pensa. Mireu, mire: aquí i aquí. Sense ànim de provocar el pànic, diria que ens hem topat amb una conspiració internacional.\nA l'estat de Maine els pares encara renyen als nens entramaliats dient: "porta't bé o t'enviaré a Cabot Cove amb la Sra Fletcher"\nL'entrada va ser publicada el El termòmetre i etiquetada A Crazy Little Thing Called Love, Barney Stinson, Cabot Cove, Californication, Castle, Cómo conocí a vuestra madre, Donald Bain, God Hates Us All, Heat Wave, How I Met Your Mother, Jessica Fletcher, Mad Men, Murder She Wrote, Naked Heat, Nathan Fillion, Nicky Heat, Ola de calor, Roger Sterling Jr, S'ha escrit un crim, Se ha escrito un crimen, Stana Katic, Sterling's Gold, The Bro Code, thriller per Marta. Guarda l'enllaç permanent.\n2 pensaments sobre “De la pantalla al llibre: 5 sèries i els llibres que n’han sorgit”\nMercè el Desembre 1, 2010 a les 12:35 pm va dir:\nMarta, opino que les senyores de la tercera edat sovint són la franja de població ideal per resoldre crim rere crim sense cap problema: deixant de banda que es poden dedicar a observar i analitzar tranquilament, i que ningú pensa que estan investigant, cosa que els hi facilita molt la feina, crec que la Miss Marple ja ho va deixar establert molt abans de que aparegués la Jessica Fletcher! 🙂\nMarta el Desembre 2, 2010 a les 12:38 am va dir:\nEstimada Mercè, no dubto pas de les capacitats de les senyores Fletcher i Marple de resoldre crims, ans el contrari! Intento demostrar que Jessica Beatrice Fletcher és un geni criminal de primera fila!\nParlant seriosament, crec que tens molta raó. Per desgràcia, a partir de certa edat resulta molt més fàcil passar desapercebut (o si no que els hi preguntin a moltes actrius madures) i et trobes en una posició privilegiada per posar a bon ús tota una vida d’experiència. Tanmateix, això no explica el costum que tenen aquestes senyores madures d’aparèixer regularment a tot tipus d’escenes del crim, a menys esclar, que visquin en un fumader de crack! I sí, sóc conscient de que us he deixat amb una imatge que no podreu unsee, sorry! 😉


Rafael Ribó, retratat - El triangle\n‘El Periódico’ publica la fotografía del viatge del Síndic de Greuges i la seva filla a Berlín per veure la final de la Champions en un vol pagat per un empresari implicat en el 3% de CDC\n‘El Periódico’ ha difós una fotografía en la qual es veuen les 16 persones que van viatjar en avió a Berlín per veure la final de la Lliga de Campions entre el Barça i la Juventus, el juny de 2015, convidats per Jordi Soler, un empresari acusat de col·laborar en la trama de finançament il·legal de CDC, coneguda com del 3%. La fotografia està incorporada en l’informe de la Guàrdia Civil que investiga el paper de Soler en aquesta trama.\nEntre les persones convidades hi ha el Síndic de Greuges de la Generalitat, Rafael Ribó, i la seva filla Alba. També van viatjar en aquell vol d’anada i tornada l’ex-diputat de CDC Ramon Camp i la seva dona, Francesca Guardiola, germana de l’entrenador de futbol Pep Guardiola. Francesca Guardiola era, aleshores, subdirectora de Relacions Exteriors del govern d’Artur Mas, i ara és la delegada del govern de Quim Torra als països nòrdics. També va formar part de la comitiva l’aleshores director general d'Infraestructures.cat, Josep Antoni Rosell.\nLa participació de Rafael Ribó en aquest viatge va ser desvetllada pel diari ‘El País’ el 22 d’abril. El Síndic s’ha negat a respondre les preguntes dels periodistes en relació a aquest afer argumentant que donaria explicacions al Parlament. Ciutadans va demanar que comparegués a la Comissió d’Afers Institucionals el 22 de maig. Ribó va demanar el president del Parlament, Roger Torrent, de parlar-ne el mateix dia que comparegués a la Comissió del Síndic per presentar el balanç del seu mandat. Torrent, però, no va tramitar aquesta petició i la compareixença de Ribó a la Comissió del Síndic no va tractar del seu viatge gratuït a Berlín. Els membres dels diferents partits que formen part de la Comissió no en tenien ni idea ni de la petició de Ribó ni del ‘oblit’ de Torrent.\nN’acabarà dient alguna cosa al Parlament o on sigui? Rafael Ribó està en funcions perquè el seu darrer mandat com a Síndic ja ha expirat. El Barça començarà la seva participació a la Lliga de Campions d’aquí a unes setmanes.\nPrevDescobreixen 18 milions d’euros a Suïssa dels quals n’era beneficiari Jordi Pujol Ferrusola


‘Matrix’ és una sobrevalorada trilogia considerada de culte que va marcar un abans i un després dins del gènere de ciència-ficció. La primera (1999) va ser realment potent i el seu plantejament era certament original, tot i que després aquesta idea no s’acabés de desenvolupar prou bé, mentre que la segona i tercera (2003) ja eren un avorrit desgavell que s’hagués pogut reduïr a un sol film. Ara, 18 anys després, ressucitar la franquícia era a priori tan difícil com alhora innecessari, i el resultat així ho confirma.\nMés que una nova entrega ens trobem davant d’un reboot en tota regla. S’ha de reconèxier que el punt de partida és brillant, com ja ocorria a l’original, i les constants referències resulten un absolut encert. La premisa que tot el vist fins ara només ha existit per al protagonista és potent i que les imatges de la primera apareguin constantment un cop d’efecte nostàlgic amb un clímax perfecta en la reunió que estableix el paral·lelisme entre el mateix argument de la pel·lícula amb la seva pròpia gestació quan es planteja la creació de ‘Matrix 4’ per part de Warner Bros. Però com ja ocorria al film de 1999, en el moment en que apareix la pastilla vermella l’atenció s’acaba. A partir que el film entra en la ‘realitat’ l’interés es perd i el retorn als fets de les dues anteriors seqüeles, aleshores la ciutat era Sion ara Ion, facilita la desconnexió, malgrat algun element nou com el fet que ara hi hagi aliances màquines/humans. A partir d’aquí només queda gaudir d’una nova ració de brutals efectes visuals i poc més.\nMalgrat el final, amb novament gran quantitat de subtrames obertes i el nou rol de Trinity, el crèdit de la franquícia està més que esgotat. Potser aquesta ‘Matrix resurrections’, tot i ser tan innecessària com fallida, tindrà una bona acceptació a taquilla per l’enorme legió de seguidors de la saga, però el resultat és tan decepcionant que no cal anar més enllà. És millor quedar-se a ‘Matrix’ (la trilogia anterior) que busca la realitat (aquest reinici de la història).\nPrevious Post: « ¡Canta 2!\nNext Post: 4 mitades »


L’IES Son Cladera vos informa de l’aplicació Gestib WEB per a les famílies, mitjançant el qual podrà consultar dades referents als vostres fills, tal com el calendari escolar, horari, faltes d’assistència, notes…\nPer accedir a aquesta, el centre vos facilitarà un nom d’usuari i una contrasenya, per a la qual cosa necessita la vostra autorització. Si encara no ho teniu, ho podeu sol·licitar mitjançant la sol·licitud que trobareu al final d'aquesta pàgina i fotocopia del DNI, la qual s’ha d’entregar al/a la tutor/a o a la secretaria del centre.\nLa contrasenya atorgada tindrà una duració limitada i s’haurà de canviar en aquest enllaç CANVI DE CONTRASENYA per una personalitzada que proposi el que ostenti la pàtria potestat de l’alumne. La duració de la contrasenya serà d'un any i al cap d'aquest temps s'haurà de canviar per una altra vàlida en cas que l'alumne continuï al centre educatiu, seguint el mateix procediment que al punt anterior.\nAquells que autoritzin al centre a notificar mitjançant SMS la clau d’accés és convenient que ho facin al mateix número de mòbil que consta a les dades personals del pare, mare o tutor legal al GESTIB. En cas de no ser el mateix número de mòbil s’actualitzarà amb el nou número en les nostres bases de dades.\nEls pares, mares o tutors legals que siguin funcionaris de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears i tinguin usuari i contrasenya han d’utilitzar aquella mateixa per entrar al GESTIB sense haver de fer cap d’aquests procediments.\nPer qualsevol dubte us podeu adreçar a a caporalia d'estudis, la secretaria del centre o per correu electrònic a iessoncladera@educaib.eu\nManual d’usuari on line — gestió de contrasenyes


JURASSIK OUTDOOR BLOG: de desembre 2010\nEnviat per JURASSIK a 22:00 1 comentari:\nEnviat per JURASSIK a 11:47 Cap comentari:\nAprofitant que aquest pont era llarg, vàrem pujar amb la família a passar uns dies a Puigcerdà, i ja que estava allà res millor que fer un entrenament en alçada (si més no més alçada de l'habitual).\nDiumenge doncs aprofitant que tenia la tarde lliure i que no feia excessiu fred, vaig sortir a còrrer una miqueta. El dia abans havia confeccionat una ruta amb el Compe GPS que vaig carregar al Garmin. Una ruta d'uns 12 Kms amb un desnivell de tan sols 160 metres, ideal per rodar.\nLa ruta havia de seguir bàsicament el recorregut de la mitja marató de Puigcerdà, però retallant alguns Kms, ja que ara per ara no sé podria fer 21 Kms amb unes condicions òptimes.\nAixí doncs un cop llest i a punt engego el GPS i començo a caminar vora l'estany. En principi el GPS no em pilla els satèlits suposo que degut a que el cel està molt i molt tapat. Espero una mica mentre començo a córrer per la baixada en direcció a Sant Martí d'Aravó. Passen un parell de Kms i el GPS continua mort, així que decideixo apagar-lo i anar per feina.\nAviat em comença a sobrar roba. De fet m'he abrigat massa, no fa gota de fred i el paravent ara em fa nosa. Em lligo el paravent a la cintura i guardo el GPS i les claus de casa com puc entre la butxaca del maïllot i el portabidó. Arribo a la Torre del Remei i Bolvir, travesso la N-260 i segueixo en direcció a Talltorta. Em costa una mica d'agafar el ritme tot i que porto vora 4 kms.\nUn cop passat Talltorta giro a l'esquerra per una carretera on passen pocs cotxe que ja va de retorn a Puigcerdà, estic a meitat de camí i porto un 6 kms aprox. Un parell de kms més endavant agafo un trencant a mà esquerra en direcció a Ventajola (trencant que no hauria d'haver agafat), el qual em porta a un petit nucli amb quatre cases on el cami es parteix en dos i decideixo gira cap a l'esquerra (un altra cosa que no hauria d'haver fet). Durant uns minuts troto trepitjant neu tova i entre camps i cases de pagès fins que per art de màgia el camí desaparèix. Giro cua i desfaig el camí fins a Ventajola de nou on en comptes de tornar a buscar la carretera bona decideixo agafar el trencant de la dreta ( nou error). Si bé la direcció és la correcta, (direcció Puigcerdà), El camí és ple de paranys.\nAquest tram de camí és ple de basals enormes glaçats que van a banda i banda del camí. alguns m'atreveixo a creuar-los per sobre el gel, alguns simplement els vorejo, i en algun he tingut que fer autènticas malabarismes entre els arbres, recs i demés per sortejar-los sense mullar-me.\nArribo a una mena d'urbanització que suposo que serà la part nova de Ventajola, ara ja corrent de nou per asfalt i segueixo en direcció a la carretera de Guils de Cerdanya travessant de nou la N-260. Désprés d'uns metres per la carretera de Guils em desvio a la dreta per passar de nou per Sant Martí d'Aravó. Ja sóc pràcticament a Puigcerdà, només em queda la dura pujada fins l'estany, la qual haig de fer-ne algun tram caminant.\nFinalment arribo a casa després de 1h 33 min, amb un total de 14,5 Kms (dels 12 que havia de fer en un principi).


"Cal implicar la majoria política i social avui mobilitzada perquè es faci el referèndum. Volem votar i votarem"\n“Cal implicar la majoria política i social avui mobilitzada perquè es faci el referèndum. Volem votar i votarem”\nJosep Poveda, cap de premsa del Col·lectiu Drassanes.\nAmb motiu de l’Assemblea General de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) del dia 5 d’abril, entrevistem el cap de premsa del Col·lectiu Drassanes. El Col·lectiu Drassanes és un col·lectiu d’opinió que es va presentar en públic el passat 16 de desembre i que agrupa persones de l’ANC, del Procés Constituent i d’altres moviments, sota el Triple Lema: Referèndum-procés constituent -República Catalana Independent.\nL’ANC es troba en un moment molt important de la seva trajectòria, com valoreu el moment polític actual?\nÉs un moment molt esperançador. Justament des del nostre col·lectiu, que ens esforcem a mirar les coses amb una mica de perspectiva, pensem que les amenaces contra l’ANC i la seva presidenta són una mostra de la gran força que té l’ANC. Des del nostre col·lectiu hem fet arribar un missatge de solidaritat encoratjant a tothom a fer pinya entorn de l’ANC. Des de la nostra experiència independentista i de mobilització de llarg recorregut de molts de nosaltres, la solidaritat en moments de confrontació és vital.\nPenseu que som davant un moment en què creixerà la confrontació. Com veieu l’evolució de les coses ?\nDe fet, ja fa temps que hi hem entrat en la confrontació i des dels serveis especials de l’Estat espanyol estan mirant d’introduir elements que afebleixin l’estructura política i social del moviment independentista actual: pressionen de mil maneres el govern de la Generalitat de Catalunya perquè s’espanti a l’hora de convocar el referèndum i no faci la convocatòria. I miren, al mateix temps, de fer por a les bases de l’ANC.\nCal que tothom tingui clar que la confrontació no sols és inevitable sinó que fins i tot és desitjable perquè sense trencar amb el marc polític i jurídic de l’Estat monàrquic espanyol actual, no hi haurà mai independència.\n...sense trencar amb el marc polític i jurídic de l’Estat monàrquic espanyol actual, no hi haurà mai independència.\nA l’Assemblea General de l’ANC del dissabte dia 5 d’abril es discuteixen aquestes coses?\nEl dia 5 d’abril es discuteix sobre el Full de Ruta de l’ANC, una qüestió fonamental i que pensem que tots els membres de l’ANC s’haurien de prendre amb el màxim d’interès. Els temes del present són abordats per la ponència que s’ha presentat. I es parla de diferents escenaris possibles i de la necessitat de la insubmissió. Però té un punt flac important, a la nostra manera de veure, perquè no posa prou èmfasi en la defensa del Referèndum com a instrument fonamental en aquests moments.\nPer exemple, si l’Estat espanyol aconsegueix espantar CiU i aquest partit es fa enrere, el procés cap a la independència pot entrar en un punt mort i es pot allargassar eternament. I nosaltres creiem que cal que el referèndum tingui lloc tant si agrada a l’Estat espanyol com si no. I tant si és una proposta incòmoda per a CiU com si no ho és.\n...nosaltres creiem que cal que el referèndum tingui lloc tant si agrada a l’Estat espanyol com si no.\nI què creieu que s’hauria de fer perquè el Full de Ruta seguís “el camí dreturer”?\nL’aspecte més feble del Full de Ruta és aquell que presenta com una possibilitat deixar a la potestat unilateral del govern de CiU la decisió de fer o no fer la consulta. Es tracta de l’escenari denominat c) que comença amb la frase “la Generalitat considera que no es pot celebrar la consulta”.\nUna decisió com aquesta, sobre un tema que ha implicat una majoria parlamentària i amb tot un moviment social massiu al darrere, no es pot deixar en mans només d’un govern. Cal implicar la majoria política i la majoria social avui mobilitzada. Perquè la majoria vol que es faci el referèndum. Ja ho hem dit des de Drassanes: Volem votar i votarem.\nJa ho hem dit des de Drassanes: Volem votar i votarem.\nPerò no estaria bé anar a unes eleccions plebiscitàries?\nEn la situació actual d’implicació de la societat civil i del conjunt del poble català, unes eleccions plebiscitàries poden ser una mena de trampa mortal. No es pot passar alegrement a unes eleccions convencionals sense haver fet el gest explícit de convocar el referèndum. Que és un acte de legitimitat democràtica encara que l’Estat espanyol el consideri il·legal.\nCal esgotar la via democràtica més àmplia i que compta amb el màxim de consens social. I seria un error que l’ANC servís per a facilitar una falsa sortida.\n(El referèndum) és un acte de legitimitat democràtica encara que l’Estat espanyol el consideri il·legal.\nS'ha dit sobre aquesta qüestió que dins l'ANC hi ha enfrontaments...\nNo. No hem de fer cas a aquests rumors que no sempre són ben intencionats.. Dins l'ANC hi ha, com és lògic, diferència de criteris respecte els diversos escenaris en la perspectiva del referèndum, com correspon a un moviment tan ampli i divers com aquest. Enfrontaments ... de cap de les maneres.\nDes de Drassanes insistim a fer pinya entorn d'una ANC al més àmplia possible i participativa, així com una estreta col·laboració amb el conjunt de moviments populars del país. I com a Drassanes defensem arreu tres eixos fonamentals d'actuació: Referèndum, Procés constituent i República Catalana Independent.\nHi ha algunes esmenes importants a tenir en compte en l’Assemblea General del dia 5?\nDes del Col·lectiu Drassanes hem estudiat les esmenes aportades al Full de Ruta de l'ANC. Malgrat que com a col·lectiu no hem volgut donar suport explícit a cap esmena concreta (unes esmenes que segons els reglaments de l’ANC han de ser anònimes), des del punt de vista personal jo crec que, en la línia del que hem comentat en aquesta entrevista, cal tenir en compte les vuit esmenes núms 4, 5, 6, 7, 9, 12, 16 i 17 del llibre d’esmenes (és a dir, les esmenes 104, 106, 109, 113, 127, 132, 173 i 196) que toquen aquesta qüestió de la decisió unilateral del govern de no convocar el referèndum.\nPensem que l’ANC no ha d’anar darrere els interessos dels partits i s’ha de posar al davant. És així com hem arribat fins aquí. Si haguéssim donat suport a les posicions indecises i vacil·lants d’algun partit, encara estaríem implorant només un pacte fiscal.\nEl Col·lectiu Drassanes fa públic un "Posicionament en la perspectiva del 2014"


L’Ajuntament fa controls per combatre actituds incíviques d’alguns propietaris de gossos – Arxiu d'actualitat local\nL’Ajuntament fa controls per combatre actituds incíviques d’alguns propietaris de gossos\nEl govern de Sant Feliu de Guíxols està acomplint el que va anunciar fa poques setmanes respecte el fet que vigilaria els propietaris de gos que no seguissin les ordenances de convivència ciutadana, especialment en la no-retirada de defecacions de gos a la via pública.\nLa unitat de proximitat de la policia local, a través d’agents de paisà, ha fet controls de compliment en diferents moments i de forma aleatòria arreu de la ciutat. En els controls s’han observat 250 gossos a la via pública. La policia de proximitat ha fet un seguiment a 120 persones amb gos, i els esmentats controls ciutadans finalitzaven en el moment en què el gos feia les necessitats i el propietari ho retirava.\nTot i així, encara que els ciutadans no cometessin cap infracció, els agents es van identificar en uns 40 casos, per tal d’explicar-los que s’estava fent aquest servei de paisà i s’explicava que l’Ajuntament, a banda de fer campanyes informatives i de conscienciació, no dubtarà a l’hora de sancionar qui incompleixi les ordenances.\nI de fet, en el seguiment realitzat aquests dies s’ha aixecat acta per infracció en un cas, per no retirar la defecació d’un gos a la via pública (el dia 11/11/2015). El gos en qüestió va defecar a dos metres d’una senyal vertical informativa precisament sobre l’ordenança de convivència on s’especificava la infracció. Es tracta de l’article 47.b.3 de l’Ordenança Municipal de Convivència Ciutadana (“Deixar les defecacions dels animals domèstics propis en parcs i jardins, inclosos els parterres i zones verdes”). Aquesta infracció és sancionable amb 200 euros.\nL’Ajuntament fa controls per combatre actituds incíviques d’alguns propietaris de gossos added by Redacció on 17/11/2015


Interior rectifica i canvia la data de la manifestació falangista d'Arenys de Munt - VilaWeb\nDijous 03.09.2009 06:00\nInterior rectifica i canvia la data de la manifestació falangista d'Arenys de Munt\nCiU, ERC, ICV, el batlle, els organitzadors i Governació defensen la legalitat de la consulta d'Arenys de Munt · L'estat espanyol la vol suspendre · Seròs també farà una consulta\nUna setmana després de rebre una àmplia argumentació de l'Ajuntament d'Arenys de Munt, el Departament d'Interior ha decidit de canviar la data de la manifestació de la Falange, convocada per al dia 13 de setembre vinent, el mateix dia que s'ha de fer la consulta popular per la independència. Interior ha assumit el temor del consistori que l'acte falangista no desvirtuï la consulta i pugui ser font de dificultats, i l'ajorna al dia 20.\nAhir l'advocat de l'estat va presentar un recurs al titular del jutjat de contenciós administratiu número 14 de Barcelona contra la consulta popular, entenent que vulnera la llei de bases del règim local.\nCiU, ERC i ICV, els organitzadors, el batlle d'Arenys de Munt i el Departament de Governació han criticat l'intent de suspendre la consulta d'Arenys i en defensen la legalitat, perquè qui organitza l'acte no és pas el consistori, sinó una comissió presidida pel Moviment Arenyenc per l'Autodeterminació.\nPer Joan Ridao, secretari general d'ERC, la consulta és legítima, i 'ni les institucions ni l'estat' han de tenir 'por de la democràcia'. Per Joan Herrera, secretari general d'ICV, el recurs del govern espanyol és 'desafortunat' i la consulta ha de fer-se 'amb normalitat'. A banda, el diputat de CiU al Parlament de Catalunya, Lluís M. Corominas, s'ha sorprès de l'intent de prohibir la consulta i ha dit que, com que l'havia convocat una entitat privada, no podia vulnerar la llei de bases del règim local.\nI és que aquest és l'argument dels advocats de l'estat espanyol: que la consulta vulnera la llei de bases de règim local perquè una consulta així s'escapa de les competències dels ajuntaments. Però el batlle d'Arenys de Munt, Carles Móra, pensa que hi ha una altra motivació. 'A l'estat espanyol, el molesta que fem la consulta', va dir ahir a VilaWeb'. 'A Arenys ja havíem fet consultes populars; en vam fer dues abans de colgar la riera. I ara volen impedir que un poble parli; avui és Arenys, demà pot ser un altre', va explicar. 'Des del punt de vista jurídic i administratiu, el cas és en mans des nostres advocats, que asseguren que la consulta és del tot legal. La consulta no l'organitza l'ajuntament, sinó una comissió organitzadora. Si no es fa institucionalment, el consistori no vulnera res.'\nFonts de la Conselleria de Governació també han dit, en unes declaracions a VilaWeb, que la consulta, en efecte, no vulnerava la llei. Els motius són els mateixos que explicava el batlle. El conseller, Jordi Ausàs, no va voler fer cap declaració més.\nConsulta també a Seròs\nA Seròs (Segrià) també es farà una consulta sobre la independència de Catalunya, segons el batlle de la població, Gabriel Pena. Pena, d'ERC, i vice-president tercer de la Diputació de Lleida, ha dit que, la consulta, com en el cas d'Arenys de Munt, l'organitzaria una entitat cultural del municipi i no pas l'ajuntament, i que s'havien decidit impulsar-la arran de l'intent de l'estat espanyol de suspendre la consulta d'Arenys, encara que, en realitat, ja feia dies que s'ho rumiaven, a l'equip de govern, format amb majoria absoluta d'ERC.\nI a més de dir que avui trucaria a l'alcalde d'Arenys de Munt per comunicar-li la decisió i donar-li suport, va animar tots els petits municipis de Catalunya a convocar consultes per la independència 'perquè ara és el moment'.\nButlletes per a la consulta d'Arenys de Munt.\nCarles Móra, batlle d'Arenys de Munt.\nllei reguladora de les bases del règim local


5a edició dels premis Fundació del Bàsquet Català de Periodisme esportiu\n5a EDICIÓ DELS PREMIS FUNDACIÓ DEL BÀSQUET CATALÀ DE PERIODISME ESPORTIU\nXavier Martínez, Juan Antonio Lozano, Crónometro records (Toni Delgado) i Miguel Ángel Forniés seran els guardonats de la 5a edició Premis Periodisme Esportiu.\nLa Fundació del Bàsquet Català (FBC) presenta la cinquena edició d'aquest premi, com a reconeixement al món del periodisme esportiu i, més concretament, als que es dediquen a donar llum al bàsquet, català i de formació.El lliurament dels Premis Fundació del Bàsquet Català de Periodisme Esportiu 2019 es celebrarà en un acte privat el proper dilluns 4 de novembre de 2019, a les 19:00 hores, al Museu i Centre d'Estudis de l'Esport Doctor Melcior Colet.\nAquest guardó anual promogut per la Fundació del Bàsquet Català amb el suport de la Federació Catalana de Basquetbol (FCBQ), l'atorga un Jurat composat per membres del Patronat de l'FBC i del Departament de Comunicació de l'FCBQ i de la Fundació, presidit pel Sr. Joan Fa, president de la FBC. El Jurat ha considerat tant persones (periodistes professionals), formats (programes, tertúlies, reportatges, fotografies, articles,...) com mitjans de comunicació per la seva tasca de seguiment i desenvolupament del Bàsquet Català.\nEls premis es concedeixen enguany en les categories de premsa escrita, ràdio, premsa digital i fotoperiodisme; i els guardonats d'aquesta cinquena edició són els següents:\n· Sr. Xavier Martínez (Diari Sport),en categoria Premsa Escrita\n· Sr. Juan Antonio Lozano (Ràdio Manresa), en categoria Ràdio\n· Sr. Toni Delgado (Cronómetro de Récords), en categoria Premsa Digital\n· Sr. Miguel Ángel Forniés Velilla, en categoria Fotoperiodisme


La recollida de propostes del procés participatiu està oberta fins al 31 de maig - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nEs poden fer propostes a través del formulari del web municipal vilanovadelcami.cat, o bé omplint el formulari en paper que trobareu a l’OAC de l’Ajuntament, Can Papasseit o Cultura.\nS’enceta l’última setmana del procés de recollida de propostes del procés participatiu que es va encetar el 10 de maig. Aquesta primera fase pretén escoltar les demandes de la ciutadania que podrà decidir el destí de 55.000 euros del pressupost municipal.\nEl procés general s’ha dotat amb 30.000 € i el procés participatiu a les escoles i a l’Espai Jove Can Muscons, amb 25.000 € més.\nPodeu fer arribar les vostres idees a través del formulari que s’ha habilitat al web municipal vilanovadelcami.cat, on també trobareu una guia del procés amb els requisits detallats que han de complir les propostes que feu.\nA banda de la votació telemàtica, també es pot participar de manera presencial, omplint el formulari en paper que trobareu en alguns edificis municipals com l’OAC de l’Ajuntament, Can Papasseit o Cultura.\nEn aquest procés poden participar les persones majors de 16 anys empadronades al municipi per això el formulari us demana el vostre nom i cognoms i el DNI que servirà per comprovar que es compleixen les condicions per participar-hi.


La intuïció literària ens és pròpia i es pot educar. Al campus sabem com fer-ho. Per això hem inventat el Mètode Mandarina: un recorregut d'aprenentatge diferent de qualsevol formació que hagis cursat fins ara.\nDescobreix tots els tallers i intervencions\nEl pensament literari és una eina increïblement efectiva que permet entendre i intervenir a les nostres societats i cossos, restitueix el dret a ser qui som, i entén i acompanya les víctimes. Ho hem convertit en un mètode. I funciona!\nL'assetjament és una xacra que no sabem de quina manera evitar. Normalment ho intentem quan ja ha començat, però ho hauríem d'haver fet abans. Volem que es pugui entendre de debò què és el bullying, per què existeix i quins recursos tenim per prevenir-lo, evitar-lo i restituir les persones afectades.\nChimamanda Ngozi diu que el feminisme és creure en la igualtat política, social i econòmica de totes les persones. Estem amb ella. Encara que de vegades sembli un atac de les unes contra les altres, la veritat és que afecta igual homes i dones. Podem i ho hem d'entendre per corregir el desconcert inicial i les seves conseqüències fatals.\nCreem el nostre món amb un ball de paraules, imatges i silencis. En aquest ball fem servir, sense donar-nos gaire compte, prejudicis, creences i la nostra educació social i cultural. Això ens porta a assumir certes situacions com 'normals' i a excloure diversos col·lectius.\nÉs el nostre viver de propostes. Des d'aquí pensem, creem, mantenim i coordinem projectes i investigacions per a la pau. Generem discursos i recursos contra la violència, la pobresa i exclusió social. I ho apliquem en intervencions socials.\nArtistes, periodistes, escriptors i escriptores de prestigi; persones afectades; i professionals del sector educatiu ofereixen recursos i solucions, amb l'objectiu d'aconseguir que les escoles prenguin un rol actiu com a 'Escola contra el bullying'.\nDemanem a l'escriptor Juan Marsé una selecció dels 250 que totes i tots tenim dret a llegir per ser bons lectors. Va triar 333, que ens van donar editorials, llibreries i lectores/s, i en vam crear la biblioteca autogestionada de La Tramacúa: una presó d’alta seguretat a Colòmbia.


Dimarts 6 de juliol: reunions a l’Ajuntament i reunió de l’equip de govern a la piscina | Blog d'Agnès Ferré\nAquest matí em reuneixo amb una empresa que aviat s’instal·larà a la Bisbal. M’expliquen l’empresa i el projecte, i és una molt bona notícia pel municipi!\nPer la tarda hem quedat l’equip de govern per fer reunió i aprofitem per anar a la piscina municipal a banyar-nos i després fer la reunió.\nEns fem la tradicional foto a l’aigua de les regidores! I després reunió fins les 8 del vespre. M’ha agradat això de fer la reunió a la piscina, fa estiu!\nAgnès FerréAl govern (2019/23), Alcaldessa, Compromís amb la Bisbal, PDECAT, Treballem per la BisbalBisbal, compromís, Coronavirus, equip de govern, estiu, piscina\nDimecres 7 de juliol: reunió de Festa Major, cita per donar sang, reunió amb la directora de l’OTG i Consell d’alcaldies Dilluns 5 de juliol: visita al local de Can Gordei i sis reunions (3 telemàtiques i 3 presencials)


Alquiler autocaravana España | Autocaravanes del Vallès\nPublicado el 14 febrero, 2012 22 marzo, 2021 por Autocaravanes\nAvui volem parlar-vos d’un blog que ens ha encantat. És el blog d’una família de Cornellà de Llobregat, que segons ens expliquen a la seva biografia farà 10 anys que viatgen d’aquí cap allà amb autocaravana.\nI que des de l’any 2007, han creat un blog on ens expliquen els seus viatges amb autocaravana, però a part d’això ens expliquen quines escapades de pocs dies podem fer per terres catalanes, la Catalunya nord, País Valencià i Aragó, vaja que si tenim pocs dies també podem gaudir de l’autocaravana i la llibertat que ens dona.\nA més a més, i com a bons veterans en el món de les autocaravanes, ens donen consells, o ens diuen on trobarem arees on poder descansar amb l’autocaravana i quines son les viles de Catalunya que estan més ben preparades per aquest tipus de turisme.\nUs recomanem la seva lectura, i esperem que alguns us animeu a seguir les seves passes!!\nCategoríasEscapades i idees - Escapada e ideas\nEntrada anterior:Anterior Oferta especial mesos de febrer i març\nSiguiente entradaSiguiente Festa dels Tonis a Taradell


Discussió:Esquirol vermell tropical - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiscussió:Esquirol vermell tropical\nBon dia, @Paucabot:. A l'apartat «combinació original» hi hauria de sortir el nom científic Sciurus granatensis, però en canvi hi surt el nom vulgar. Saps per què podria ser?—Leptictidium (digui) 11:43, 8 març 2019 (CET)[respon]\n@Leptictidium: Supòs que el problema és degut a què aquesta combinació original té un nom vulgar perquè correspon a una altra espècie (a diferència de la majoria de combinacions originals que són noms científics en desús). Diria que afecta a poquíssims casos però igualment ho hauríem de canviar. Pau Cabot · Discussió 15:10, 8 març 2019 (CET)[respon]\n@Leptictidium: Diria que ja funciona. El que no entenc és perquè surt en negreta. Pau Cabot · Discussió 15:29, 8 març 2019 (CET)[respon]\n@Leptictidium: La negreta només surt en els casos en què coincideixen els noms dels dos ítems a WD. Per evitar-ho, s'hauria de mirar d'arreglar això a d:Q61053340 i a d:Q585570. Pel que sembla mirant els noms en diferents idiomes, s'hauria de deixar el primer amb el nom científic, però això t'ho deix a tu que ets l'expert esquiròleg. Pau Cabot · Discussió 06:29, 9 març 2019 (CET)[respon]\n@Paucabot: Això obriria encara més una caixa de Pandora a WikiData amb aquests dos ítems que, si ens ho podem estalviar, millor que millor. He intentat definir-ho localment perquè la taxocaixa no necessiti xuclar-ho de WikiData, però com pots veure a l'article em dóna un missatge d'error. Suposo que deu ser perquè el paràmetre requereix una ID de WikiData. Es pot canviar perquè, a més d'acceptar ID de WikiData, accepti text?—Leptictidium (digui) 09:53, 9 març 2019 (CET)[respon]\n@Leptictidium: No havia vist tota aquesta discussió. Si fer canvis en aquests ítems és un problema, deix el mal menor que és la negreta (que tampoc molesta tant i que diria que només afecta aquest article). Pau Cabot · Discussió 11:26, 9 març 2019 (CET)[respon]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Discussió:Esquirol_vermell_tropical&oldid=20881037»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 març 2019 a les 12:26.


Iberians - La vaca cega\n01-05-2021 (113 lectures) Categoria: Historia\nEl famós bust de la Dama d'Elx, probablement una sacerdotessa.\n"Guerrer de Moixent" estatueta ibèrica (Edetan) exvot, dels segles II al IV aC, trobada a Edeta.\nEls ibers (llatí: Hibērī, del grec: Ίβηρες, Iberes) eren un conjunt de persones que fonts gregues i romanes (entre d'altres, Hecataeus de Milet, Avienus, Heròdot i Estrib)s'identificaven amb aquest nom a les costes orientals i meridionals de la península Ibèrica,almenys a partir del segle VI aC. Les fonts romanes també utilitzen el terme Hispani per referir-se als ibers.\nEl terme ibèric, utilitzat pels autors antics, tenia dos significats diferents. Una, més general, referida a totes les poblacions de la península Ibèrica sense tenir en compte les diferències ètniques(preindoeuropees, celtes i indoeuropeus no celtes). L'altre sentit ètnic més restringit i el tractat en aquest article, fa referència a les persones que viuen a les costes orientals i meridionals de la península Ibèrica,que al segle VI aC havien absorbit influències culturals dels fenicis i dels grecs.  Aquest grup cultural preindoeuropeu parlava la llengua ibèrica des del segle VII al I aC. Altres pobles possiblement relacionats amb els ibers són els vascons i els aquitanis. La resta de la península, a les zones nord, central i nord-oest, estava habitada per grups celtes o celtèrics i els possiblement indoeunes prelitaris o proto-celtes, vettons, i els turdetanis.\nA causa de les seves qualitats militars, a partir del segle V aC els soldats ibèrics es van desplegar freqüentment en batalles a Itàlia, Grècia i especialment a Sicília.\nLa cultura ibèrica es va desenvolupar a partir del segle VI aC, i potser ja des del cinquè al tercer mil·lenni aC a les costes orientals i meridionals de la península Ibèrica.  Els ibers vivien en pobles i oppida (assentaments fortificats) i les seves comunitats es basaven en una organització tribal. Els ibers del Llevant espanyol estaven més urbanitzats que els seus veïns a les regions centrals i nord-oest de la península Ibèrica. Els pobles de les regions central i nord-oest eren majoritàriament celtes,semi-pastorals i vivien en pobles dispersos, encara que també tenien algunes ciutats fortificades com Numantia.  Tenien coneixements d'escriptura, metal·lúrgia,incloent bronze,i tècniques agrícoles.\nAntic vaixell de plata del Tresor de Tivissa, c. 500 aC. Museu d'Arqueologia de Catalunya\nRelleu ibèric, Mausoleu de Pozo Moro, segle VI aC, mostrant influència hitita\nEn els segles anteriors a la conquesta cartaginesa i romana, els assentaments ibèrics van créixer en complexitat social,mostrant evidències d'estratificació social i urbanització. Aquest procés probablement va ser ajudat pels contactes comercials amb els fenicis, grecsi cartaginesos. A finals del segle V i principis del IV aC una sèrie de canvis socials importants van conduir a la consolidació d'una aristocràcia i a l'aparició d'un sistema clientelar. "Aquest nou sistema polític va portar, entre altres coses, a ciutats i pobles que se centraven en aquests líders, també coneguts com a nucliació territorial. En aquest context, l'oppidum o ciutat ibèrica fortificada es va convertir en el centre de referència en el paisatge i l'espai polític." \nEl poblat de Castellet de Banyoles a Tivissa va ser un dels antics poblats ibèrics més importants del nord-est peninsular que es va descobrir l'any 1912. A més, el 'Tresor de Tivissa', una col·lecció única d'ofrenes votives ibèriques de plata, es va trobar aquí el 1927. \nLucentum va ser un altre antic poblat ibèric, així com el Castell de Castelldefels.\nEl mausoleu de Pozo Moro prop de la ciutat de Chinchilla de Monte-Aragón a Castella-la Manxa sembla marcar la ubicació d'un altre gran assentament.\nSagunt és la ubicació d'una antiga ciutat ibèrica i posterior romana de Saguntum, on es va construir una gran fortalesa al segle V aC.\nEls colons grecs van fer la primera referència històrica als ibers al segle VI aC. Definien els ibers com a pobles no celtes al sud del riu Ebre (Iber). Els grecs també van anomenar "ibers" un altre poble de la regió del Caucas, actualment conegut com a ibers caucàsiques. Es creu que no hi ha connexió entre els dos pobles.\nEls ibers comerciaven extensament amb altres cultures mediterrànies. S'ha trobat ceràmica i metal·lúrgia ibèrica a França, Itàliai el nord d'Àfrica. Els ibers van tenir un ampli contacte amb els colons grecs a les colònies espanyoles d'Emporion , Rhode, i Hemeroskopeion. Els ibers podrien haver adoptat algunes de les tècniques artístiques dels grecs. Es creu que estàtues com la Dama de Baza i la Dama d'Elx van ser fetes per ibers relativament ben coneguts amb l'artgrec. Thucydides va declarar que una de les tres tribus originals de Sicília,els sicans,eren d'origen ibèric, encara que "ibèrics" en aquell moment podrien haver inclòs el que pensem com a Gàl·lia. \nEls ibers també van tenir contactes amb els fenicis,que havien establert diverses colònies al sud d'Andalusia. La seva primera colònia a la península Ibèrica va ser fundada el 1100 aC i originalment es deia Gadir,més tard rebatejada pels romans com a Gades (moderna Cadis). Altres colònies fenícies del sud d'Ibèria van incloure Malaka(Màlaga), Sexi i Abdera.\nSegona Guerra Púnica i conquesta romana\nIberia durant la Segona Guerra Púnica, mostrant els territoris i aliats cartaginesos (grocs) i romans (vermells) de curta durada\nDesprés de la Primera Guerra Púnica,el deute bèl·lic massiu que pateix Cartago els va portar a intentar ampliar el seu control sobre la península Ibèrica. Hamilcar Barca va començar aquesta conquesta des de la seva base a Cadis conquerint la regió del riu Guadalquivir tartessià, rica en plata. Després de la mort d'Hamilcar, el seu gendre Hasdrubal va continuar les seves incursions a Ibèria, fundant la colònia de Qart Hadasht (cartagenamoderna) i estenent la seva influència fins a la riba sud del riu Ebre. Després de l'assassinat de Hasdrubal el 221 aC, Anníbal va assumir el comandament de les forces cartagineses i va passar dos anys completant la conquesta dels ibers al sud de l'Ebre.  En la seva primera campanya, Anníbal va derrotar als Olcades,els Vaccaei i els Carpetani expandint el seu control sobre la regió del riu Tajo.  Anníbal llavors va assetjar l'aliat romà de Saguntum i això va conduir a l'inici de la Segona Guerra Púnica. El teatre ibèric va ser un camp de batalla clau durant aquesta guerra i molts guerrers ibèrics i celtíbers van lluitar tant per Roma com per Cartago, tot i que la majoria de tribus es van aliar amb Cartago.\nRoma va enviar Gnaeus i Publi Cornelius Escipió a conquerir Ibèria des de Cartago. Gnaeus va derrotar posteriorment a la tribu ibèrica Ilergetes al nord de l'Ebre que es van aliar amb Cartago, van conquerir l'oppidum ibèric de Tàrraco i van derrotar la flota cartaginesa. Després de l'arribada de Publi Escipió, Tàrraco va ser fortificat i, cap al 211 aC, els germans Escipió havien envaït les forces cartagineses i aliades al sud de l'Ebre. No obstant això, durant aquesta campanya, Publi Escipió va morir a la batalla i Gnaeus va morir en la retirada. La marea es va girar amb l'arribada de Publi Corneli Escipió Africà el 210 aC. Scipio va atacar i conquerir Carthago Nova i va derrotar l'exèrcit de Hasdrubal Barca a la batalla de Baecula (209-208). La guerra va continuar amb Cartago enviant més reforços fins a la batalla d'Ilipa (moderna Alcalá del Río a sevilla),que va ser una victòria decisiva per a Publius Escipió Africanus. Els cartaginesos es van retirar a Gadesi Publius Scipio va obtenir el control de tot el sud de la península. Després d'aquesta victòria, els ilergetes i altres tribus ibèriques es van revoltar i va ser només després d'aquesta revolta que els romans van conquerir la resta de territoris cartaginesos al sud d'Espanya.\nDesprés de la derrota cartaginesa, els territoris ibèrics es van dividir en dues grans províncies, Hispània Ulterior i Hispania Citerior. El 197 aC, les tribus ibèriques es van revoltar de nou a la província de H. Citerior. Després d'assegurar aquestes regions, Roma va envair i conquerir Lusitania i Celtiberia. Els romans van lluitar durant una llarga campanya per a la conquesta de Lusitania. Les guerres i campanyes a les regions del nord de la península Ibèrica continuarien fins al 16 aC, quan es van derrotar les rebel·lions finals de les guerres cantàbriques.\nGenet de ceràmica ibèrica, Alacant\nLa societat ibèrica es va dividir en diferents classes, incloent reis o cacics (en llatí: "regulus"), nobles, sacerdots, artesans i esclaus. L'aristocràcia ibèrica, sovint anomenada "senat" per les antigues fonts, es va reunir en un consell de nobles. Els reis o caps mantindrien les seves forces a través d'un sistema d'obligació o vassallatge que els romans anomenaven "fides". \nEls ibers van adoptar vi i olives dels grecs. La cria de cavalls va ser particularment important per als ibers i la seva noblesa. La mineria també va ser molt important per a la seva economia, especialment les mines de plata prop de Gader i Cartago Nova, les mines de ferro de la vall de l'Ebre, així com l'explotació de dipòsits d'estany i coure. Produïen metalls fins i armes de ferro d'alta qualitat com la falcata.\nArticle principal: Escultura ibèrica\nEls ibers van produir escultura en pedra i bronze, la majoria de les quals va estar molt influenciada pels grecs i fenicis, i altres cultures com l'assiri, el hitita i les influències egípcies. Els estils de l'escultura ibèrica es divideixen geogràficament en grups llevantins, centrals, meridionals i occidentals, dels quals el grup llevantí mostra més influència grega. La ceràmica i la pintura ibèrica també van ser diferents i esteses a tota la regió. Una característica diferent de la cultura, la ceràmica estava decorada principalment amb formes geomètriques en vermell però en algunes zones (de Múrcia al sud de Catalunya)també incloïa imatges figuratives. \nSenyor dels Cavalls, Villaricos (Almeria),Museu d'Arqueologia de Catalunya, Barcelona\nLa religió politeística ibèrica va estar influenciada per les pràctiques gregues i fenícies, com és evident en les seves escultures. La Bicha de Balazote (possiblement una deïtat de fertilitat) i diverses representacions d'esfinxs i lleons tenen una semblança amb les criatures mitològiques mediterrànies orientals. La Dama d'Elx i la Dama de Guardamar mostren una clara influència hel·lenística. Deïtats fenícies i gregues com Tanit, Baal, Melkart, Artemis, Demeter i Asclepi eren conegudes a la regió i adorades. Actualment es coneixen pocs déus ibèrics nadius, encara que la deïtat de la curació oracular "Betatun" es coneix a partir d'una inscripció llatina a Fuertes del Rey.  Hi havia clarament una important deïtat femenina associada a la terra i la regeneració, tal com la representa la Dama de Baza i vinculada amb ocells, flors i blat.  El cavall també era una figura religiosa important i s'ha trobat un important santuari dedicat als cavalls a Mula(Múrcia). Hi ha moltes representacions d'un "déu domador de cavalls" o "senyor dels cavalls"(dèspotes hippon). La deessa femenina Ataegina també està àmpliament testificada en les inscripcions.\nEls ibers van realitzar els seus ritus a l'aire lliure i també van mantenir santuaris en llocs sagrats com arbredes, fonts i coves.  L'evidència arqueològica suggereix l'existència d'una classe sacerdotal i Silius Italicus esmenta sacerdots a la regió de Tartessos en un temple de Melqart. L'evidència de la ceràmica revela informació sobre el mite i el ritual ibèric. Els temes comuns són una dansa ritual de celebració descrita per Strabo [c.f. 3.3.7.] i vista en un relleu de Fuerte del Rey conegut com la "dansa bastetania" i l'enfrontament entre el difunt i una figura llop.  El sacrifici ritual dels animals també era comú.\nEn l'escantologiaibèrica , "la mort va ser vista com el punt de partida d'un viatge simbolitzat per un encreuament de mar, la terra o fins i tot el cel. Éssers sobrenaturals i mítics, com l'Esfinx o el llop, i de vegades la mateixa Divinitat, acompanyaven i guiaven els difunts en aquest viatge".  Els ibers van incinerar els seus morts i van col·locar les seves cendres en urnes cerimonials, les restes van ser col·locades en tombes de pedra.\nEls ibers veneraven el déu de la guerra Cariocecus.\nIndalo era un déu ibèric d'Espanya.\nEls soldats ibèrics van ser àmpliament emprats per Cartago i Roma com a mercenaris i tropes auxiliars. Una gran part de les forces cartagineses durant les guerres púniques estava formada per ibers i celtibers. La guerra ibèrica era endèmica i es basava en incursions intertribals i saquejos. En la batalla de peces fixes, els ibers eren coneguts per carregar i retirar-se regularment, llançant javelines i cridant als seus oponents sense comprometre's realment al combat de contacte complet. Aquest tipus de lluites van ser anomenades pels romans.  Els ibers eren particularment aficionats a les emboscades i a les tàctiques de guerrilla.\nFonts antigues esmenten dos grans tipus d'infanteria ibèrica, scutati i caetrati. Els scutati estaven fortament blindats i portaven un gran escut de scutum detipus celta. Els caetrati portaven la caetra, un petit cubibèric.  Els armaments ibèrics incloïen la famosa Gladius Hispaniensis,una espasa corbada anomenada falcata, espases rectes, llances, javelines i una llança de ferro anomenada Soliferrum. Els genets ibèrics van ser un element clau de les forces ibèriques, així com dels exèrcits cartaginesos. Espanya era rica amb excel·lents cavalls salvatges i la cavalleria ibèrica era una de les millors de l'antiga Mediterrània.\nEtnologia de la península Ibèrica c. 300 aC, basada en el mapa de l'arqueòleg portuguès Luís Fraga\nEls ibers recorren les regions costaneres orientals i meridionals de la península Ibèrica,que corresponen a les costes del nord-oest del mar Mediterrani (vegeu el mapa), aproximadament a la Catalunyaactual, a l'est, nord-est i nord d'Aragó,a la Comunitat Valenciana,a la Regió de Múrcia,a Andalusia Orientali a les Illes Balears (a Espanya),i també al Rosselló actual i parts del Llenguadoc (a França). La península té aquest nom perquè els antics grecs, romans i altres pobles mediterranis van contactar per primera vegada amb pobles (tribus o confederacions tribals) que eren ibers en el sentit ètnic i lingüístic, tot i que la majoria dels pobles de la península Ibèrica,que es trobaven a les regions del nord, central i occidental (la majoria de la península), no eren ibers en el sentit ètnic i lingüístic (només podien ser considerats ibers en el sentit geogràfic, és a dir, es trobaven a la península Ibèrica).\nLes tribus ibèriques o confederacions tribals eren:\nAndosini - a les muntanyes dels vessants sud dels Pirineus Orientals, a la conca alta del riu Segre, zona de la Moderna Andorra.\nAusetani - a la comarca d'Osona ( antic comtat d'Osona),a la conca del riu Ter mitjà. Ausa (l'actual Vic)va ser el seu principal centre.\nBastetani/Bastitani/Bastuli - La confederació tribal ibèrica més gran de la zona, s'assenta en un territori que incloïa àmplies zones de la costa mediterrània i sierra nevada, en el que avui són parts de les modernes províncies de Múrcia, Albacete, Jaén, Almeria, Granada i Màlaga. Basti (actual Baza)va ser el seu principal centre.\nMastieni - a Mastia territori i als voltants (Cartagena).\nBergistani/Bergusii - a la conca del riu Llobregat alt, aproximadament a la província de Barcelona actual. Berga va ser el seu centre principal. Al nord dels Lacetani.\nCastellani - a l'alta conca del riu Ter, vessant sud dels Pirineus Orientals. Al nord dels auseetanis.\nCessetani/Cossetani - a la regió de Tàrraco (aproximadament a l'actual província central i est de Tarragona),a la regió costanera mediterrània. Kese (Tàrraco en època romana, que es convertiria en la capital de la Hispania Tarraconensis), va ser el seu principal centre.\nCeretans/Cerretani - a Cerretana (actual Cerdanya/Cerdanya)i altres vessants sud dels Pirineus Orientals, també a les conques dels rius Alt Segre i Noguera (afluents del riu Iberus - Ebre), a la part est de ribagorça. Libyca o Julia Libyca (avui Llívia)van ser el seu principal centre. Al nord de les Ilergetes i el Berguedà.\nContestani - Sud del Riu Sucro (Xúquer)i nord del riu Tàder (Segura),en una zona que avui dia forma part aproximadament de les províncies d'Alacant /Alacant, València, Múrcia i Albacete. Una confederació tribal. A l'est dels Bastetani. Els centres incloïen Saetabi (moderna Xàtiva)i la Bastida de les Alcusses.\nDeitani - a Ilici territori i als voltants (avui Elx/Elx)\nEdetani - Nord del Riu Sucro (Xúquer/Xúquer) i sud del riu Millars, aproximadament en l'actual província de València. Una de les tribus ibèriques més grans o confederacions tribals. Edeta (època romana Lauro,actual Llíria),al nord-oest de València,va ser el seu principal centre, Arse (Saguntum en època romana, l'actual Sagunt/Sagunt) també estava en el seu territori. Al nord dels Contestani i els Bastetani i al sud dels Ilercavones.\nElisyces/Helisyces - una tribu que es va acomodar a la regió de Narbo (Narbona)i al nord modern del Rosselló. Podria haver estat ibèric o lígur o una tribu lígur-ibèrica.\nIlercavones - en la conca baixa d'Iberus (Ebre)fins al riu Millars al llarg de la costa mediterrània i cap a l'interior cap a la Serra de Gúdar, a Ilercavònia. Una de les tribus ibèriques més grans o confederacions tribals. La Hibera (època romana Dertusa o Dertosa, època moderna de Tortosa)va ser el seu principal centre. Al nord dels Edetani, al sud dels Ilergetes,a l'est dels Sedetani i a l'oest dels Cessetani.\nIlergetes/Ilergetae - a la zona plana dels rius Segre i Cinca cap als marges fluvials d'Iberus (Ebre). Una de les tribus ibèriques més grans o confederacions tribals. Iltrida (Ilerda a l'època romana, actual Lleida)va ser el seu principal centre.\nIndigetes/Indigetae - a la conca baixa del riu Ter, vessant sud dels Pirineus Orientals, van ocupar la zona de l'extrem nord-est de la península Ibèrica coneguda com Hispània Tarraconensis, al golf d'Empodrae(Empúries)i Rhoda (Roses), s'estén fins als Pirineus a través de les comarques de l'Empordà, la Selva i potser fins al Gironès,en el que avui és aproximadament la província de Girona. Indika/Indiga o Undika van ser el seu principal centre. Una confederació tribal: estava formada per quatre tribus.\nLacetani - a la conca del riu Llobregat mitjà i turons circumdants. Al nord-oest dels Laietani.\nLaietani - a la conca del baix Llobregat, al llarg d'una part de la costa mediterrània aproximadament en el que avui forma part de la província de Barcelona i Barcelona ciutat. Laieta (Barcino en època romana i Barcelona en l'època moderna) va ser el seu principal centre.\nOretani - A l'alta vall del riu Baetis (Guadalquivir),a l'est del Marià Mons (Serra Morena)i a la zona sud de l'actual Manxa. Podrien haver estat una tribu ibèrica, una celta, o una tribu celta i ibèrica mixta o confederació tribal (i per tant relacionada amb els celtiberians). Els mantesanis/Mentesani/Mantasani de l'actual La Manxa i els germanís (d'Oretania) a l'est dels Mariannes (Sierra Morena)i a l'oest de la vall del riu Jabalón, de vegades s'inclouen en els oretanis, però no és segur si eren tribus oretanes.\nSedetani - sud de l'Iberus (Ebre)riu i oest del riu Guadalope, aproximadament a la conca mitjana de l'Iberus(Ebre). Salduie (època romana Salduba i Cesaraugusta i l'època moderna de Saragossa)es trobava al seu territori. Podria haver estat més estretament relacionat amb els edetani. A l'oest dels Ilercavones.\nSordones - en territori rosselló (Pyrénées Orientales Départment, França), Ruscino (actual Château-Roussillon prop de Perpinyà) va ser el seu principal centre.\nVescetani/Oscenses - En l'actual nord d'Aragó, a l'est del riu Gállego, a Sobrarbe, a Bolskani als voltants , més tard Osca (Osca), i alta vall del riu Cinca, Espanya. També podrien estar relacionats amb els vascons i, per tant, estar relacionats amb els aquitani que parlen la llengua aquitana, o una tribu ibèrica-aquitana mixta o confederació tribal.\nTribus desconegudes o tribus de les Illes Balears (formades per les Pitiús i les Illes Gitanes),podrien haver estat ibèriques.\nLlengües paleohispàniques segons inscripcions (excepte l'aquitanià – segons antropònims i teònims utilitzats en inscripcions llatines)\nGuions ibèrics en el context dels guions paleohispànics\nLa llengua ibèrica, igual que la resta de llengües paleohispàniques,es va extingir entre els segles I i II dC, després de ser gradualment substituïda pel llatí. La llengua ibèrica segueix sent una llengua no indo europea no inclassificada. Un estudi de 1978 va afirmar moltes similituds entre la llengua ibèrica i la messàpica.  Les llengües ibèriques també comparteixen alguns elements amb la llengua basca.  També s'han trobat enllaços amb la llengua etrusc i la lineal minoiana A . \nHi ha diferents teories sobre l'origen de la llengua ibèrica. Segons la teoria catalana, la llengua ibèrica es va originar al nord de Catalunya,d'on es va expandir cap al nord i el sud. \nArticle principal: Guions ibèrics\nEls ibers utilitzen tres guions diferents per representar la llengua ibèrica.\nEscriptura ibèrica del nord-est\nVariant dual (segle IV aC i III aC)\nVariant no dual (segle II aC i I aC)\nEscriptura ibèrica del sud-est\nL'escriptura ibèrica del nord-est i el guió ibèric del sud-est comparteixen una característica tipològica distintiva comuna, també present en altres guions paleohispànics:presenten signes amb valor sil·làbic per als oclusius i signes amb valor monofonemàtic per a la resta de consonants i vocals. Des d'un punt de vista de sistemes d'escriptura, no són alfabets ni sil·làbars,són scripts mixtos que normalment s'identifiquen com a semi-sil·labaris. Sobre aquest origen comú, no hi ha acord entre els investigadors: per a alguns aquest origen només està vinculat a l'alfabet fenici, mentre que per a d'altres l'alfabet grec també hi havia participat.\nMoneda ibèrica antiga\n^ Una enquesta en anglès és Richard J. Harrison, Espanya a l'albada de la història: ibers, fenicis i grecs (Thames & Hudson), 1988.\n^ "Ibers – MSN Encarta". Arxivat de l'original el 2009-10-30.\n^ Ibers – Encyclopedia.com\n^ Espanya: Escenari històric – Biblioteca del Congrés Estudi país – Iberia\n^ J. S. Richardson, Hispaniae; Espanya i el desenvolupament de l'imperialisme romà, 218-82 aC, pàgina 16.\n^ Jump up to:Un b c c Rueda, Carmen; Sánchez, Alberto; Companya, Pilar (2018-11-30). "La història dels ibers". blog.europeana.eu. Europeana – CC BY-SA. Recuperat el 2018-11-30.\n^ Castellet de Banyoles (Tivissa) Arxivat el 2016-03-08 al Wayback Machine Museu d'Arqueologia de Catalunya\n^ "Pobles sicilians: els sicanians". El millor de Sicília. 7 d'octubre de 2007.\n^ Esquivar, Theodore Ayrault, Anníbal: Una història de l'art de la guerra entre els cartaginesos i romans fins a la batalla de Pydna, 168 aC.C, pàg.\n^ Hoyos, Dinastia D. Hannibal: Poder i Política a la Mediterrània Occidental, 247-183 aC, p.89-91, 2003\n^ Jump up to:Un b c c Rafael Treviño Martínez, Enemics de Roma (4) : Exèrcits Espanyols 218-19 aC (Men at Arms Series, 180)\n^ Jump up to:Un B Lisbeth Bredholt Christensen, et al. El Manual de Religions a l'Europa antiga\n^ La religiosidad entre els iberos, http://www.artehistoria.com/v2/contextos/5758.htm\n^ Lisbeth Bredholt Christensen, et al. El Manual de Religions a l'Europa Antiga, pàgina\n^  Sobre el desxiframent de l'antic ibèric James M. Anderson – Universitat de Calgary\n^ José Ignacio Hualde, Joseba A. Lakarra, Cap a una història de la llengua basca, pàgina 55.\n^ Antonio Arnaiz-Villena et al, Ibèria Prehistòrica: Genètica, Antropologia i Lingüística, 171.\n^ Velaza, Javier (2006) Lengua vs. matèria de cultura: el (viejo) problema de la lengua indígena de Catalunya, Actes de la III Reunió Internacional d'Arqueologia de Calafell (Calafell, 25 al 27 de novembre de 2004), Arqueo Mediterrània 9, pp. 273-280\nRuiz, Arturo; Molinos, Manuel (1993): Los iberos,Barcelona.\nSanmartí, Joan (2005): «La conformación del mundo ibèric septentrional», Paleohispanica 5, pàg.\nMapa detallat dels pobles preromans d'Ibèria (al voltant del 200 aC)\nPàgina d'Epigrafia Ibèrica, de J.R. Ramos


Inmigració – Altre lloc BlogsCat\nAssistència Sanitària per a estrangers a Espanya\nCatalunya té un sistema sanitari públic i gratuït, tots els que estiguin en el seu territori tenen dret a accedir a la prestació.\nQuines són les prestacions sanitària per a immigrants a Catalunya?\nEl tipus de prestació dependrà de la teva situació:\n1. Si et troba de forma irregular i no estàs inscrit en el padró d’algun dels municipis espanyols només tens dret a l’assistència sanitària d’urgència. Davant d’una emergència sanitària se’t prestarà atenció d’urgències al Centre Sanitari i si no podis assistir al teu domicili, el telèfon d’urgències és el 112.\nAquesta prestació cobrirà:\na) Atenció de malalties greus\nTens dret a una atenció continuada fins a l’alta mèdica.\n2. Si et trobes de forma irregular o bé tens autorització per residir a Espanya, en tots dos casos tens dret a l’atenció sanitària sempre que estiguis empadronat. Catalunya et brinda l’accés a l’atenció sanitària en les mateixes condicions que els espanyols, amb l’únic requisit que facis l’alta en el padró del municipi on resideix, independentment de la teva situació legal.\nc) atenció primària i especialistes\nd) atenció d’embarassos, parts i postpart\n3. Si fossis menors de divuit anys tens dret a l’assistència sanitària en les mateixes condicions que els espanyols.\n4. Si estiguessis embarassada tindràs dret a l’assistència sanitària durant l’embaràs, part i postpart.\nCom sol·licitar l’atenció sanitària?\n1. Hauràs de dirigir-te al Centre d’Atenció Primària corresponent al teu domicili, amb l’alta de l’empadronament i un document personal perquè et identifiquin.\n2. Et expedir la targeta sanitària individual que et acreditarà com a usuari del Sistema Nacional de Salut.\n3. Es t’assignarà un metge de capçalera i la targeta serà sol·licitada cada vegada que utilitzis la prestació.\n4. També et habilita la prestació farmacèutica de la Seguretat Social.\n5. Pots acudir al centre de salut per informar-te o trucar per telèfon al 012.\nAutor inmigrantPublicat el 20 d'agost de 2019 Deixa un comentari a Assistència Sanitària per a estrangers a Espanya\nCom i on se sol·licita la targeta de resident espanyola?\n1. Hauràs de presentar personalment a l’Oficina d’Estrangers o a la Comissaria de Policia de la província on fixis teu domicili, també pots demanar cita en inmigració, i realitzar el pagament de les taxes fiscals.\n2. Per obtenir la targeta d’identificació d’estrangers necessites estar de forma legal a Espanya, és a dir tenir una autorització de residència o autorització de residència i treball, autoritzacions d’estudis i investigació, renovacions de les autoritzacions o altres circumstància que et habilitin per a la teva regularització en territori espanyol. A partir de la concessió de l’autorització disposaràs d’un mes per obtenir-la.\n3. Generalment el tràmit és resolt en un parell de setmanes, però dependrà de l’oficina on la gestions. En algunes localitats hauràs de preparar-te per llargues esperes i files interminables, necessitaràs molta paciència.\nAutor inmigrantPublicat el 20 d'agost de 2019 13 de febrer de 2020 Deixa un comentari a Com i on se sol·licita la targeta de resident espanyola?\nAssistència Sanitària Gratuïta Estrangers\nSi ets estranger i vius a Espanya, tens dret a assistència sanitària gratuïta, sempre que compleixis algun dels següents supòsits que la Llei estableix:\n• Si estàs empadronat, tens dret a l’assistència sanitària en les mateixes condicions que els espanyols.\n• Si no estàs empadronat, tens dret només a l’assistència sanitària d’urgències (malalties greus o accidents) i de la continuïtat de la dita atenció fins a obtenir l’alta mèdica.\nEn qualsevol cas, estant empadronat o no, les dones embarassades i els menors de 18 anys tenen dret a l’assistència sanitària pública de la mateixa manera que els espanyols.\nAutor inmigrantPublicat el 20 d'agost de 2019 20 d'agost de 2019 Deixa un comentari a Assistència Sanitària Gratuïta Estrangers\nInmigració Gràcies al WordPress


ACOSU Trajectoria - ACOSU\nL’any 1967, un grup de pares va decidir crear i obrir l’escola alba a Molins de Rei, en part, obligats per una manca important de recursos dedicats als seus fills. Va ser el començament d’un llarg i intens camí en la formació de la nostra entitat, A.C.O.S.U.\nL’escola, que en un principi, només tenia 8 alumnes , va anar creixent en unes instalacions que aparentaven un castell al carrer Jacint Verdaguer de molins de rei.\nAmb el pas dels anys, totes les persones que s’apropaven als 21 anys, tenien la necessitat d’un altre recurs i l’entitat va obrir el seu primer taller ocupacional per donar cabuda i servei a aquest canvi evolutiu.\nL’entitat va fer un altre pas molt important oferint llars habitatges a aquells usuaris que els necessitaven i que les seves famílies i tutors així ho solicitaven . L’any 82 es va inagurar la primera vivenda i a dia d’avui son tres llars assistides i supervisades per profesionals les que tenim a molins de rei.\nEntitats bancàries, l’ajuntament de molins de rei i una de les families fundadores de A.C.O.S.U., molt compremesa en la nostra tasca, van colaborar en aquest projecte.\nParalel ·lament s’ inaguren els tallers ocupacionals amb transport propi i cuina pròpia, creixent a poc a poc fins arribar als 180 usuaris als tallers i 36 usuaris a les llars, sent una de les entitats referents en el Baix Llobregat.


Franz Doppler - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAlbert Franz Doppler (Lviv, Imperi Austríac, 16 d'octubre de 1821 - Baden bei Wien, Àustria, 27 de juliol de 1883) fou un flautista i compositor polonès. De 1828 a 1831 estudià la flauta, i quan contava vint-i-un anys emprengué un viatge amb el seu germà Carles, fent-se aplaudir de tots els públics. Va escriure les òperes: El comte Benjowski (1847); Ilka (1849), Vanda (1851), Els dos hússars (1853), Alexandre Stradella, Judith.\n16 octubre 1821\n27 juliol 1883 (61 anys)\nFlauta travessera i flauta\nEl seu germà Carles, (1825-1900), també fou un flautista distingit, i va compondre, a més de diverses obres per aquest instrument, les òperes: El camp dels granaders (1852); El fill del desert (1854), la qual tingué un gran èxit.\nTambé el seu nebot Árpád Doppler (1857-1927) fou un músic excel·lent.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Franz Doppler\nEnciclopèdia Espasa, Volum núm. 18, 2a part, pàg. 1994, ISBN 84-239-4581-2\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Franz_Doppler&oldid=27307037»\nDarrera modificació: 26 maig 2021 a les 08:38\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 maig 2021 a les 08:38.