Notícies - El Viaró supera un brot de la variant sud-africana de la Covid-19 amb 30 casos positius\nEl Viaró supera un brot de la variant sud-africana de la Covid-19 amb 30 casos positius\nSegons ha confirmat el departament d'Educació i el Servei de Vigilància Epidemiològica, el cas ja està tancat, però van haver de fer PCR a tothom\nel 25/març Albert Solé Societat PDF\nL'escola Viaró va patir un brot de coronavirus molt ampli amb 30 casos positius, entre el mes de febrer i principis de març. Per sort el brot ja s'ha donat per acabat i cap dels positius ha derivat en cap ingrés hospitalari. Segons ha informat a Cugat Mèdia el departament d'Educació i el Servei de Vigilància Epidemiològica al Vallès Occidental i Vallès Oriental, va ser un brot de la variant sud-africana de la Covid-19 (501Y.V2) que va començar dins d'una família amb diferents membres a l'escola, però que es va acabar escampant. Això va obligar a confinar com a mínim a quatre grups i a fer un cribratge massiu a tot el centre.\nDes del mateix Viaró han explicat a Cugat Mèdia que molts dels alumnes són de famílies nombroses i que, per tant, s'havia de fer proves a germans que es trobaven en diferents grups. Per agilitzar el rastreig, i amb la majoria de positius ja detectats, es va posar en marxa el cribratge massiu, amb el qual només es van trobar quatre casos més.\nSegons expliquen des del Servei de Vigilància Epidemiològica, no poden assegurar que els 30 casos positius fossin tots de la variant sud-africana, però els primers i la majoria sí que ho van ser.\nD'aquesta variant encara se'n coneixen poques coses, però la investigació està avançant. Tal com explica aquest article d''El País', sembla que la variant sud-africana també és més contagiosa, com la britànica. A més, si algú ja ha superat la Covid-19 i té anticossos, podria ser que aquests no servissin per no infectar-se amb la nova variant. De fet, des del Viaró expliquen que un dels positius que es van detectar en el brot de fa unes setmanes ja havia donat positiu amb anterioritat. Pel que fa a les vacunes, encara s'està investigant si aquestes noves soques són resistents a les vacunes contra la Covid-19 que hi ha al mercat.


Celebrem la Setmana Internacional dels Arxius!\nExterior de l'Arxiu Nacional de Catalunya\nEls arxius catalans han programat diferents accions per donar a conèixer algunes de les seves tasques\nper Redacció 08 de juny de 2021 04:30\nDes de dilluns, 7 de juny, i fins al dia 13 del mateix mes, Catalunya celebra la Setmana Internacional dels Arxius, una setmana cultural i festiva amb motiu del Dia Internacional dels Arxius (9 de juny) en què els arxius i la seva imprescindible labor en són els grans protagonistes.\nEl lema d'enguany és "Persones – Arxius – Vides", i per commemorar-lo, els arxius catalans han programat diferents accions per donar a conèixer algunes de les seves tasques més desconegudes, com ara, què passa dins d'ells, com arriben els documents o què es fa amb ells, entre altres. Unes tasques imprescindibles per poder garantir l'accés als béns documentals a tota la ciutadania.\nAixí, s'han programat múltiples propostes culturals per descobrir els arxius d'arreu del territori, que van des de visites fins a conferències, tallers o exposicions, entre moltes altres. Unes activitats que es duen a terme amb estrictes mesures sanitàries.\nConsulta l'agenda d'activitats, i no et perdis res!


Les 'coses de nens' que ja no són només coses de nens - Opinió Marta Rojals\nLes ‘coses de nens’ que ja no són només coses de nens\n«Si el 'bullying' en analògic no era ja per si prou bèstia, què no deu patir una criatura sotmesa a la reverberació de l'assetjament en digital»\nL'assetjament escolar pot deixar més seqüel·les que el maltractament per part d'adults\nÉs començament de curs i per a un alumne de cada tres, o de cada quatre, o de cada cinc, segons l’estadística que miris, també comença una temporada més d’assetjament escolar, això que abans se’n deia ‘coses de nens’ i que avui tothom en diu bullying, el terme que sembla que quedarà per a les generacions a venir. Perquè aquesta pràctica, tan lligada a la naturalesa humana –al pitjor de la naturalesa humana– no fa pinta d’acabar-se amb la conscienciació.\nQuan se’n començava a parlar als mitjans, fa no pas tants anys, alguns opinadors no es podien estar d’inserir la falca que ‘això s’ha fet sempre’. La gràcia d’aquest tombant de segle, però, és que l”això s’ha fet sempre’ ja no serveix ni per a la teorització rància de cap costum abjecte. Per a bé o per a mal, les anomenades ‘coses de nens’ ja no són exclusivament de nens (permeteu-me de parlar en genèric, que l’espai de l’article és limitat): en matèria d’abús i de crueltat, els anys de gràcia que el món adult concedia a l’infant ja no són tal. En alguna cosa hem avançat. Però com que la maldat sempre troba el camí, els nanos més conscienciats de la Història pel que fa als mals de l’assetjament també tenen més maneres de perpetrar-lo.\nEls assetjats de l’era analògica expliquen que, quan eren escolars, l’infern durava de dilluns a divendres i que s’acabava al llindar de la porta de casa. Avui, en canvi, les criatures d’institut tenen el foc cremant-los a la butxaca les vint-i-quatre hores del dia, els set dies de la setmana. El mòbil i tot allò que permet és indestriable de la vida, i encara pitjor que la vida: és una màquina de present continu on la petjada de la vexació romandrà en servidors blindats, teòricament per sempre, a prova de catàstrofes humanes o naturals. El dret a l’oblit d’aquests xiquets i dels que vindran ja no dependrà d’una mala memòria o d’una bona teràpia.\nUn estudi del 2015 publicat a The Lancet Psychiatry concloïa que el bullying deixa més seqüeles en la canalla que no pas el maltractament per part d’adults. Sense haver de llegir-ne cap teoria, els assetjats de l’escola analògica poden donar fe de fins a quin punt aquests episodis els han marcat la vida, com els van devastar l’autoestima, condicionar les relacions amb els semblants, determinar fins i tot què van acabar estudiant o deixant d’estudiar. Passats els anys, els que tinguin l’ocasió i el coratge d’interpel·lar els seus assetjadors, amb l’estómac fet un nus, encara n’hauran d’entomar una nova humiliació: si recorden allò que van fer, no tindran cap consciència d’haver infligit cap mal irreversible, ni que en aquell moment n’hi hagués per a tant. El privilegi de la desmemòria, un luxe per a escollits. En aquest sentit esgarrifa el testimoni de Lolita Bosch a La ràbia (Amsterdam, 2016): de les barrabassades que li havien arribat a fer, els seus assetjadors d’institut ni se’n recordaven, ni tampoc els professors connivents, que també tindrien un article. Doncs si el bullying en analògic no era ja per si prou bèstia, què no deu patir una criatura sotmesa a la reverberació de l’assetjament en digital.\nAlguns es maten. No poden sofrir-ho més, i es maten. Fa mal de dir, però més mal fa continuar xiulant. Si ja és complicat de trobar dades del suïcidi d’adults, del suïcidi de menors són més tabú, encara. Pel que sabem per l’OMS, el bullying és la primera causa de suïcidi adolescent. Quan un cas arriba a les notícies, sempre sol anar igual. Una criatura es mata i uns pares comencen a fer rebombori. Surt el nom de l’institut, els qui hi manen no ho poden tapar, quin escàndol; per no parlar dels pares dels abusadors delatats, potser en un vídeo, potser en una carta: que se n’hagin d’assabentar d’aquesta manera, davant de tothom: un altre tràngol. Les teles carronyaires s’amunteguen a la porta del centre, els nanos que fa dos dies devien mirar cap a una altra banda, de cop i volta, amb la cara pixelada, els vénen les ganes de garlar. De sobte, tot és diàfan: tot allò que ja se sabia es torna a saber, vull dir que es fa públic, i massa tard, és clar. Quanta incomoditat innecessària. Tots plegats s’haurien avingut que la criatura hagués canviat d’institut silenciosament, com fan tants nanos cada començament de curs: un petit tràfic rutinari d’un centre a un altre, una o dues cares noves a l’última filera de l’aula, un tornar a començar tots plegats amb el full en blanc, un altre any, com si res no hagués passat.\n13:07ERC demana la compareixença de Marlaska al congrés espanyol per l’espionatge a Torrent\n12:56Torrent assenyala l’estat espanyol per l’espionatge polític i espera una resposta de Sánchez\n11:48El govern espanyol allargarà la concessió a les autopistes amb pèrdues durant l’estat d’alarma\n11:23Calvo demana a JxCat i ERC que resolguin les seves diferències abans de convocar la taula de diàleg\n11:02El director del seguiment de la covid-19 veu poc factible confinar els barris de l’Hospitalet\nSuïssa tramita la petició d'Òmnium per blocar els comptes de Juan Carlos I\nJuan Carlos passava diners en metàl·lic de Suïssa a la Zarzuela per l'aeroport de Barajas


Convocatòria per sol·licitar els nivells de carrera professional de personal estatutari de Sanitat de l’ICS - Col·legi Oficial de Metges de Lleida\nConvocatòria per sol·licitar els nivells de carrera professional de personal estatutari de Sanitat de l’ICS\nEl Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) va publicar el passat dia 21 la Resolució SLT/3020/2019, de 15 de novembre, per la qual es fa pública la convocatòria per sol·licitar els nivells de carrera professional de personal estatutari dels grups professionals de les àrees funcionals sanitària i gestió i serveis de l’ICS. Les sol·licituds es poden presentar des del dia 1 fins al dia 31 del proper mes de desembre.\nLes peticions han de formalitzar-se i registrar-se exclusivament per via telemàtica mitjançant el mòdul Carrera professional de l’aplicació Sistema de Gestió de Recursos Humans (SGRH). És imprescindible estar registrat o donar-se d’alta al SGRH per fer la sol·licitud. S’han d’incloure els mèrits de formació, docència i investigació detallats en el mòdul de Gestió de currículum del SGRH.\nEs pot accedir a l’app Carrera professional a través de les adreces www.ics.intranet.gencat.cat/sgrh/ (per Intranet) i www1.ics.gencat.cat/SGRH (per Internet).\nMés informació, a www.gencat/dogc (DOGC 8007, de 21 de novembre de 2019).


Floc de nou de ganxet | Món Paral·lel\n← Un diumenge de postal. Halloween sense carabassa a La República Dominicana\nFloc de nou de ganxet\nPosted on 30 de Novembre de 2015 by monparallel\nFa uns dies vaig veure aquest floc de neu al Pinterest i em va agradar molt, tan ben feta i tan emmidonada. La foto correspon a aquesta web de venda de patrons.\nVaig prova de fer-ho comptant punts i cadenetes i em va sortir un nyap. Aleshores vaig recórrer als experts. Vaig enviar un mail a la Maite amb la foto i el repte de treure’n el patró.\nL’endemà ja tenia aquesta foto i tota l’explicació de punts i cadenetes a cada volta.\nSi algú n’està interessat que m’ho faci saber. Però us diré que el truc de tot plegat és que quan ja has fet la segona volta, la dels punts alts i les llargues cadenetes, has de fer passar el fil, punt per punt fins al mig de les cadenetes per tal de començar la tercera volta.\nI ara us ensenyo els meus resultats sense emmidonar.\nEl més gran està fet amb un fil més gruixut i amb tots els punts que em va dir la Maite. El petit està fet amb un fil i un ganxet més prim i m’he menjat alguna cadeneta per a que quedés més petit. Però m’agrada més la proporció inicial. Vull provar de fer-ne d’altres i ja us els aniré ensenyant. Per cert si algú sap com emmidonar o sap on puc trobar l’explicació us ho agrairia molt!\nPosted in Ganxet, Nadal\t| Tagged flocs de neu


El problema som els pares! – Va de pares\nAhir es va donar una situació curiosa al parc, espai d’aprenentatge diari per a nens i nenes però també per als pares.\nEl meu fill jugava amb un joc de construcció apilable, aquell que has d’anar encaixant les peces una sobre l’altra, cada vegada més petita, fent una torre. Fins que va venir una nena i va agafar la tercera peça començant per baix, i amb un somriure burlesc se la va emportar.\nEl meu fill, es va quedar bloquejat sense saber com seguir construint la torre i em mirava demanant ajuda. Jo el primer que li vaig dir, veient que la nena no tenia cap intenció de tornar-li la peça, va ser que jugués a una altra cosa o si volia anar al gronxador. Després, vaig parlar amb la nena, que estava molt a prop meu per explicar-li que si no li tornava la peça no podia continuar construint la torre… ERROR!!! Jo creia que no podia construir la torre i que no podia seguir jugant amb les peces de la manera que han estat dissenyades o que pensem que és la manera correcta de jugar.\nEl meu fill, al cap d’uns minuts de no saber què fer, va posar la peça següent a sobre i tot i no encaixar perfectament s’aguantava i va veure que podia seguir construint… fins que va acabar la torre. La seva satisfacció va ser brutal!\nAixí que davant d’una dificultat, la meva primera reacció va ser intentar esquivar-la enlloc de dir-li “podem jugar-hi d’una altra manera?” “pots solucionar la torre sense aquesta peça?” No cal fer una classe magistral de design thinking a un nen de 3 anys, però sempre que puguem i que els nostres prejudicis ens ho permetin, els hem d’empoderar al màxim perquè s’espavilin i busquin solucions. Ells poden; el problema som els pares!


La data de les oposicions de la Conselleria de Justícia\nLa Conselleria de Justícia reprén les proves de les oposicions\nEs tracta d'una conseqüència de la millora de la situació epidemiològica\ndimecres, 3 de març 2021 - 17:40h\nTotes estes mesures estan avalades per la Conselleria de Sanitat | Cedida\nLa Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, a través de la direcció general de Funció Pública, ha comunicat als sindicats amb representació en la taula sectorial, que este mes de març es reprenen les proves selectives derivades de les Ofertes Pública d'Ocupació (OPES) de 2017, 2018 i 2019 com a conseqüència de la millora de la situació epidemiològica.\nEl calendari preveu que els primers exàmens es convoquen per al pròxim 27 de març de 2021, si l'evolució favorable de la pandèmia es manté, ha explicat la Generalitat en un comunicat.\nEn tot cas, les proves selectives es faran seguint les mesures contingudes en el 'Pla de Contingència per a l'Organització i Desenvolupament de les Proves Selectives d'Accés a la Funció Pública Valenciana'. Totes estes mesures estan avalades per la Conselleria de Sanitat.\nLa represa dels exàmens es pren després de la publicació del Decret 7/2021, de 25 de febrer, del president de la Generalitat pel que s'actualitzen les mesures de limitació de la permanència de grups de persones en espais públics i privats, i de limitació de mobilitat, i atés que la situació epidemiològica actual, tant en número de contagis, com per l'índex d'ocupació dels hospitals, ha experimentat una millora considerable.\n"Última hora: Mor el conegut cantant Àlex Casademunt amb 39 anys" "Murthy contesta a Puig i declara la guerra a la Generalitat Valenciana"


Pantalles electròniques. Amigues o enemigues dels nostres fills? - Infocamp Salut i Benestar\nInici Especialitats Oftalmologia, Òptica i Optometria Pantalles electròniques. Amigues o enemigues dels nostres fills?\nPantalles electròniques. Amigues o enemigues dels nostres fills?\nCom en els adults, als nens també els hi agrada la tecnologia i es fa difícil per als pares separar-los dels mòbils, tauletes i ordinadors, encara que això suposi que els seus ulls es fatiguin. Els problemes de visió més comuns que es donen amb l’ús de les pantalles van des de la fatiga visual fins als ulls vermells i irritats, visió borrosa o doble, malts de cap i dolor de coll per acabar amb l’aparició de miopia. Amb moltes més hores d’ús es pot donar efectes col·laterals pel component de llum blava que tenen aquests dispositius, com el risc de patir degeneració macular associada a l’edat (DMAE).\nPerò no ens preocupem, això no implica prohibir aquesta nova tecnologia sinó utilitzar-la amb una mica de cap, aplicant una seria de trucs senzills que ens ajudaran en gran mesura a prevenir l’aparició de qualsevol d’aquests símptomes.\nEls ulls vermells i irritats es deuen a la falta de parpelleig o al parpelleig incomplet que es produeix a l’estar tan fixats amb les pantalles. És important col·locar la pantalla de tal manera que quedi per sota de la línia de mirada, parpellejar voluntàriament, fer descansos o disminuir l’ús o el temps davant d’aquest tipus de dispositius per tal de reduir les molèsties. Si no és suficient l’ús de llàgrimes artificials sense conservants, enfocat més a universitaris i adults, ens poden ajudar.\nLa fatiga visual i la visió borrosa, els malts de cap i de coll, apareixen quan forcem massa hores la vista. El que aconsellem és utilitzar la llum adequada, ni massa ni poca, i fer pauses mirant de lluny a través de la finestra, per alleugerar la musculatura ocular. També ajustar el contrast i reflexos sobre la pantalla.\nUn truc que funciona és la regla del 20. Cada 20 minuts, mirar 20 segons un objecte que està lluny a 20 metres. Per als més petits no abusar d’aquestes pantalles (uns 30 minuts seguits) i fer activitats a l’aire lliure, previndrà també l’apa- rició de la miopia.\nPer als adults, els filtres que absorbeixen la llum blava que hi ha en excés, ens ajudaran a prevenir amb el temps la degeneració Macular associada a l’edat (DMAE), que és una alteració que pateix la retina i que afecta la visió central.\nTot i els desavantatges que comporten les tauletes i els dispositius electrònics, si els utilitzem amb responsabilitat, poden entrenar moltes habilitats visuals en els nens que els ajuden en el seu aprenentatge i que desenvolupant àrees com la memòria visual, la percepció visual, la viso motricitat, el raonament i l’estratègia, tot mitjançant el joc.


1.500 entitats i associacions participen de #ElPanoràmic 2015 | El panoràmic\nAmb l’edició d’enguany se superen les previsions de participació i #ElPanoràmic 2015 es converteix en l’enquesta més gran del Tercer Sector feta mai a Europa, superant amb escreix la resta d’enquestes que s’han realitzat en d’altres països.\nPer altra banda, cal remarcar que l’edició d’enguany de #ElPanoràmic no només s’ha realitzat a la ciutat de Barcelona sinó que s’ha dut a terme a tota Catalunya. Les primeres dades que es desprenen de l’estudi destaquen una alta participació tant a la comarca de la Garrotxa com al Vallès occidental.\nEls treballs de camp continuaràn fins a finals d’any, on coincidint amb la nova entrada d’any començarà l’explotació i estudi de les dades aconseguides per tal de poder presentar les conclusions el proper 15 de març al Palau Macaya de Barcelona.\nassociacions bcn catalunya elpanoramic enquesta tercer sector entitats


Crònica Confraria de Sant Jordi – Programa de Festes 2020 – Confraria de Sant Jordi, Banyeres de Mariola\nCrònica Confraria de Sant Jordi – Programa de Festes 2020\nLa Junta ixent de la Confraria de Sant Jordi aprofita aquestes línies per a acomiadar-se i fer un resum del que s’ha fet i ha passat durant aquest últim any.\nAl gener de 2019, i quasi ja com una tradició, vam organitzar la V edició de les Nits d’humor on membres de la Confraria i col·laboradors ofereixen al públic actuacions musicals, monòlegs, sketchs, sainets, etc. Vull aprofitar per a agrair a tots els col·laboradors i membres de la Confraria l’esforç i el temps que dediquen a preparar aquesta activitat que va sorgir com un ingrés extra per a cobrir les despeses de la rehabilitació del creuer de Sant Jordi i que actualment complementen els baixos ingressos de les recollides de cartró.\nEl 10 de març es va convocar l’Assemblea general de la Confraria on es va informar de l’estat de comptes, de les actuacions realitzades i a realitzar, així com del nombre actual de confrares.\nLes festes es presentaven ja molt intenses al coincidir la vesprada del Diumenge de Gloria amb el trasllat de Sant Jordi i només calia afegir un temporal de pluges intenses per a complicar un poquet més les coses. Nosaltres teníem la responsabilitat i l’obligació de fer el trasllat del nostre Patró adaptant-nos a les circumstàncies del moment. Com que la previsió era que per la vesprada ploguera amb més intensitat, vam considerar sol·licitar les andes del trasllat del Sant Jordiet de la Filà dels Estudiants per a portar més còmodament la imatge i alhora evitar que es banyaren les andes del nostre Patró, les quals vam deixar a l’entrada de l’església perquè, una vegada ja estiguera la imatge de Sant Jordi dins del temple parroquial, aquesta fóra posada en les seues andes i fer l’entrada de la forma més solemne possible. La imatge va ser coberta amb un plàstic transparent efecte cristall i va arribar sense banyar-se a l’església. Tres van ser els motius pels que es realitzara el trasllat el dia 21 a les 19h, tal i com estava programat. El primer, per evitar establir el precedent de què quan plou, la imatge de Sant Jordi no es porta a l’església. El segon va ser pensant en els capitans, ja que si començaven les festes sense fer-se el trasllat, sense saber si es farien l’ofrena i l’entrada, d’aquesta forma no començaríem molt bé les festes. L’últim i tercer, per no saber quan deixaria de ploure amb un calendari ple d’actes de festa on no resulta fàcil trobar un forat per a fer un trasllat “express”. Aquestes raons van pesar per iniciar les festes portant al nostre Patró a l’església, perquè els capitans participaren del trasllat, perquè al moment de l’ofrena estiguera Sant Jordi com sempre a l’altar i per a poder començar les festes amb certa normalitat. Va ser emocionant veure als cristians esperant a Sant Jordi a les portes del parc de l’ermita per a dur-lo fins l’església i també va resultar commovedor vore als capitans, presidents de les filaes, autoritats i molta gent del poble que estava al carrer per a acompanyar a Sant Jordi en un dia històric per les circumstàncies climatològiques. El nostre agraïment a tots, especialment a la filà de Cristians que sempre acompanya al nostre Patró.\nEn reunió convocada pel President de la Comissió de Festes, i davant les previsions meteorològiques, es va acordar per majoria suspendre l’ofrena i l’entrada. Nosaltres vam informar que estaríem en horari de l’ofrena a l’església perquè els festers i capitans portaren els ramells de flors a Sant Jordi. Al migdia, en presència dels capitans, bandereres, presidents, sergents, autoritats i poble en general, es va resar l’Àngelus dins l’església. Com que va deixar de ploure i en nova reunió es va acordar fer l’entrada, ràpidament es va posar en marxa el món de la festa i per la vesprada es va fer l’entrada.\nEl dia de Sant Jordi, el predicador va ser el Reverendíssim Sr. D. Juan Melchor Seguí Sarrió, Vicari episcopal de la VI Vicaria Xàtiva-Alcoi-Ontinyent. Per la vesprada, de nou va fer acte de presència la pluja retardant un poquet la Volteta dels xiquets i la Processó, la qual, una vegada començada, va transcórrer i va finalitzar amb normalitat.\nEl 15 de juny de 2019, els néts de D. Gregorio Molina van fer donació a la Parròquia de les tres casulles restants, blanca, morada i verda, així com els ornaments corresponents que junt amb la casulla de color roig, que va ser donada el 8 de desembre de 2016 per Dª Pilar Molina, formen el conjunt dels quatre temps litúrgics tenint totes brodada la imatge de Sant Jordi. L’acte de la donació va ser signat a les seus de la Confraria de Sta. Llúcia i de Sant Jordi, sent les dues Confraries garants d’aquesta donació. Moltes gràcies per aquest acte de generositat amb el nostre poble.\nAl juliol vam participar en la fireta de La Malena venent loteria, plantes “espasa de Sant Jordi ”, clauers, imans, cintes, rodabalcons… Es tracta d’estar present en un esdeveniment pel que passa tot el poble i on participen més associacions.\nLa festa de la Relíquia de Sant Jordi es va celebrar el dia 1 de setembre sent el predicador de la missa D. Aquilino Martínez Gallego, Canonge de la Sta. Església Metropolitana de València. També cal ressaltar els canvis que hi van haver i que ja venien anunciant-se en les fulles setmanals de l’Aleluya. Es tracta que la litúrgia no contempla que al costat dels concel·lebrants a l’altar hi haja persones que no participen en la celebració. Per aquest motiu, els membres de la Junta de la Confraria vam seure als bancs darrere de les autoritats. Són canvis que es fan pel bé de la litúrgia i de la festa. També cal ressaltar la col·locació del nou dosser que va arropar al Reliquiari durant les festes, pel que donem les gràcies de nou a les persones de la Confraria i a les empreses que generosament han col·laborat.\nEl dia 3 de setembre, organitzat per Càritas, la Relíquia va visitar els residents del Centre de Majors on es va celebrar una missa oficiada per D. Ramón Micó. Va ser emocionant vore la il·lusió amb que els nostres majors van viure aquesta celebració.\nQuant a les portes de l’església situades al carrer de Sant Jordi, cal comentar que quan es va llevar la xapa exterior la fusta que quedava a la vista era de tan baixa qualitat que vam decidir, assessorats per Francisco Picó, arquitecte que ha fet el seguiment de la rehabilitació de la cúpula, folrar-les amb un tauler especial i posar els adorns que tenien les mateixes. El 25 de novembre van ser desmuntades i portades a la fusteria de Jorge Sempere i el 3 de desembre van ser muntades novament quedant unes portes molt dignes per al nostre temple.\nEnguany celebrem el 75é aniversari del nostre Guió que va ser beneït el 27 de maig de 1945, després de la missa del migdia, dins dels actes de les festes del carrer La Creu. Aquest va ser sufragat pel banyerí de la filà de Cristians D. Gregorio Molina Albero. El 2 de setembre de 1945 va eixir per primera vegada en la processó de la Relíquia de Sant Jordi, sent portat per Micalet “el del Bovar”. El Guió sempre es dut per un membre de la filà de Cristians i per dos xiquets que agafen cadascun d’ells els cordons que pengen als seus costats. Des d’ací volem rendir un xicotet i sentit homenatge a totes les persones que l’han portat durant aquests 75 anys, molts d’ells fins que el seu estat físic els ho ha permès, demostrant així la gran devoció al nostre Patró. També cal agrair a l’actual portador, Vicente Francés Francés, la continuació d’aquesta tradició.\nLa Junta de la Confraria de Sant Jordi compleix enguany el període per al qual va ser elegida. Queden enrere tres anys de treball per la festa i per engrandir, més si cal, la figura del nostre Patró. Ha sigut un gran repte dur endavant aquesta institució tan volguda , valorada i respectada al nostre poble. Hem organitzat aquests anys els actes religiosos, jornades musicals, nits d’humor, arreplegades de cartró… De manera molt especial cal destacar al grup de persones que han format part de la Junta per la seua implicació, entusiasme i bona predisposició. Un grup de gent de diferents filaes, de gent del poble, de persones amb diferents maneres de viure la festa i devoció a Sant Jordi, però tots units amb un mateix objectiu en complir amb les obligacions de la Confraria. Resulta grat veure també com han sorgit vincles i amistats que seran de per vida. Ha sigut molt emocionant. Moltes gràcies a tots!\nCal agrair a D. Ricardo tots aquests anys que ha estat al capdavant de la nostra comunitat cristiana de Banyeres de Mariola i, com a consiliari, també agrair-li les reflexions, consells i bon fer. A D. Ramón li desitgem que estiga molts anys entre nosaltres i, com a consiliari, esperem que quan necessitem ajuda tinga les reflexions i consells que ens ajuden. Siga benvingut, D. Ramón.\nEn aquests anys han hagut moments molt especials, però destacaria un que per a mi, com a president, ha sigut molt especial: el dia de la Relíquia quan quedem a les 7:15h a la seu de la Confraria amb l’emoció de tindre la Relíquia de Sant Jordi en les mans per a posar-la en el reliquiari. Aquest és un moment molt íntim on fem com un xicotet acte d’adoració i d’admiració quan al moment sonen els pasdobles de la moguda de la diana, portem el reliquiari a l’església i continuem amb les tasques del dia.\nEns n’anem amb la convicció de què la Confraria queda en bones mans ja que la nova presidenta, Mª Elena Vilanova Calatayud, i la seua junta de segur que faran el millor per la institució. Enhorabona!\nAgraïm també als voluntaris i col·laboradors, als donants anònims, a les empreses i comerços la seua ajuda desinteressada, a tots i totes els que han fet possible la realització de tots els actes de la Confraria. Gràcies també a l’alcalde i a les Corporacions Municipals, als presidents i membres de la Comissió de Festes, alcaldes de festes, majorals de Sant Jordi, presidents de les filaes, capitans, bandes de música, Policia local i Protecció Civil que sempre han estat al nostre costat en tot allò que la Confraria ha necessitat. Com diem per ací: “Per Sant Jordi, el que faça falta”.\nA tot el poble de Banyeres també cal agrair-li el suport, col·laboració, critiques i comprensió en tot allò que hem fet. Sabem que és molt difícil fer les coses i que agraden a tots, però sempre hem actuat amb la intenció de fer el que consideràvem millor.\nTampoc podem oblidar a les persones confrares i no confrares que ja no estan entre nosaltres. Durant aquests tres anys alguns hem viscut la pèrdua dels pares, d’amics, de familiars i de fills d’amics, però pensem que no s’han anat, estan d’una altra manera entre nosaltres i això ens dóna forces per a continuar amb les nostres tasques quotidianes.\nPer extensió, també desitgem que el treball de la Comissió de Festes i els comissionats, dels presidents de les filaes, servisca per a millorar i engrandir la festa. Igualment, felicitem als capitans d’enguany, desitjant-vos que gaudiu de les festes d’una manera especial i que Sant Jordi vos ajude en tot allò que desitgeu ara i sempre, que sigau molt feliços i no oblideu mai la sort de poder viure aquesta experiència. I a tots els festers, veïns del poble i visitants, convidar-los a participar de tots els actes, en especial, dels religiosos.\nBones festes de Sant Jordi a tots.


La màgia de Nadal torna al Ribera\nInici » Actualitat » Notícies » La màgia de Nadal torna al Ribera\nTEMES: Cultura,Benvingut Nadal,Centre Cívic Sant Jordi - Ribera Baixa\nTags: #2019, enriberat, #NadalalPrat\nUn munt de propostes per gaudir les festes amb bona companyia\ndivendres, 13 desembre, 2019 - 14:15\nS’apropen els dies més familiars i màgics de l’any i al Centre Cívic Sant Jordi-Ribera Baixa no podem estar més encantades de convidar-vos a gaudir el Nadal amb nosaltres!\nDurant aquesta setmana hem viscut amb il·lusió el Sorteig de Patges Reials, on la sort va decidir 21 nens i nenes de la ciutat que seran Patges Reials i que participaran en la Cavalcada. També vam celebrar el dimecres la Crop d’Scrapbooking Nadalenca a l’Espai DIY del Ribera. En aquesta trobada d’amants de les tècniques Scrap, vam crear boles i tags (mini targetes) per decorar l’arbre de Nadal.\nL’Orquestra de Barri ens va regalar una tarda molt emocionant amb una cantata de nadales a la Residència veïna del Ribera, Onze de Setembre, portant la música i la bona energia a la gent gran del territori. Per acabar la nostra primera setmana de celebracions nadalenques, vam construir i programar invents nadalencs en la primera edició familiar del Klub Infantil Tecnològic, mitjançant els kits Lego weDo i els robots Mindstorms.\nEl jovent del barri protagonitzarà les Tardes Joves d’hivern al Ribera! El dijous 19 de desembre, farem el taller de cuina “Ciao Ciao 2019!”, per acomiadar l'any entre fogons i amb la panxa plena. I per donar una brillant benvinguda al 2020, tindrem una Tarda Jove amb pintura fluorescent, cosmètica natural i cuina dolça el dijous 2 de gener, com sempre, a partir de les 17.30 h.\nLa darrera edició del cicle d’espectacles familiars ZOOM ens ensenyarà l’efecte de les paraules màgiques més antigues que es coneixen: HOCUS-POCUS. El dissabte 21 de desembre a les 18 h, teniu una cita amb la màgia i els essers més estranys al Ribera.\nCom ja és tradició, l’Associació de veïns i veïnes del barri Sant Jordi-Ribera Baixa ha convidat a la Cartera Reial al Centre Cívic Sant Jordi- Ribera Baixa, que recollirà les peticions de les i els infants el divendres 27 de desembre, a partir de les 18h, i a les 19h, ens conviden a la xocolatada! A més, abans de la Diada de Reis, els i les infants d’1 a 6 anys poden participar en una trobada ben especial per conèixer com arriben els Reis Mags a la nostra ciutat, jugar, escoltar contes i convertir-se així en Mini-Camarlenques i Mini-Camarlencs Reials! Aquesta activitat passarà al Ribera el dilluns 30 de desembre, quan també podreu formar part d’un taller on construirem instruments de percussió, per portar-los a la Cavalcada i donar la benvinguda els reis amb molt de ritme!


Raons per veure ‘La cordillera’ | EL CINÈFIL\nRaons per veure ‘La cordillera’\nOpinió 3 d'octubre de 2017 Hotel Elèctric 0\nRicardo Darín va ser el guanyador de la COncha de Oro 2017\nHotel ElèctricEn poques paraules...\nEn aquests dies políticament convulsos s’acaba d’estrenar una pel·lícula molt interessant per entendre les fosques motivacions que s’amaguen darrera la política. Es tracta de La cordillera, una pel·lícula argentina dirigida per Santiago Mitre, l’autor d’El estudiante i Paulina. El film compta amb un repartiment internacional amb Ricardo Darín com a cap de cartell, acompanyat per Alfredo Castro, Elena Anaya, Daniel Gimenez Cacho o Christian Slater. La cordillera ens mostra els conflictes, polítics i personals, als quals ha de fer front el president d’Argentina en el transcurs d’una important cimera de presidents de l’Amèrica Llatina que se celebra en un espectacular hotel als andes xilens. Us donem algunes raons per veure-la.\nSantiago Mitre és un director i guionista argentí que va iniciar-se en el món del cinema l’any 2006. Als seus inicis el podem trobar com a guionista d’alguns films de Pablo Trapero com Leonera o Elefante Blanco tot i que també ha col·laborat amb altres com Walter Salles. El 2011 va presentar El estudiante, el seu primer film a com a director. La cinta, en forma de thriller, explica l’ascens d’un mal estudiant des del control dels sindicats universitaris fins la seva arribada al món de la política municipal. El film va triomfar a molts festivals per la seva visió àcida de la corrupció i la manipulació de la política. Amb Paulina (La patota) torna a mirar críticament el seu país, en aquest cas es tracta del segrest d’una treballadora social en una ciutat de províncies. Aquest film estava protagonitzat per Dolores Fonzi, que torna a col·laborar amb Mitre a La cordillera. Al seu nou film, el director torna a fer gala de la mirada intel·ligent i afinada al món de la política, com ja va fer a El estudiante. En aquesta ocasió, reflexiona sobre l’ambició desaforada i la presència del mal com a motor d’una certa política posada al servei dels objectius personals.\nA La cordillera podem gaudir d’un nou recital interpretatiu de Ricardo Darín, actor que enguany ha estat guardonat amb la Conxa d’Or, el premi més prestigiós del Festival de Cinema de San Sebastián. Darín és un dels grans actors del cinema argentí al costat de Federico Luppi o Leonardo Sbaraglia. Tot i que va debutar al món del cinema a finals dels anys 70, la fama internacional de Darín arriba amb la seva aparició amb el sorprenent thriller Nueve reinas i, sobretot, El hijo de la novia, la cinta que tornava a posar en òrbita el realitzador argentí Juan José Campanella, autor d’altres films protagonitzats per Darín com Luna de avellaneda o El secreto de sus ojos. Aquest actor argentí, que combina cinema amb teatre, també ha donat suport a produccions independents argentines com Relatos salvajes o La cordillera.\nEl guió de La cordillera està escrit per Santiago Mitre en col·laboració amb Mariano Llinás, un director inscrit en el que s’ha anomenat Nou cinema argentí. Llinás és un guionista especialitzat en l’art de l’storytelling que desenvolupa al màxim a Historias extraordinarias, un monumental film de 4 hores ple de personatges i situacions que s’entrecreuen per formar un gran fresc de l’argentina rural. Una pel·lícula que no s’ha estrenat encara al nostre país però que ha tingut un gran ressò internacional a través de diversos festivals com el BAFICI de Buenos Aires on va obtenir, al mateix temps, el premi del Jurat i del Públic. Llinás té encara pendent d’estrena un nou film Flor (parte 1).\nHotel Elèctric En poques paraules...\n‘Mr. Bean’, el britànic més carismàtic\nCometre un assassinat per pressió social?\nEl orígens de Frankenstein al cinema\nRaons per veure… ‘Carmen y Lola’


La Generalitat obre aquest dijous la línia d'ajudes de 5 milions d'euros per a organitzadors de fires afectats per la covid-19 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes sol·licituds s'hauran de fer a través del Canal Empresa i es podran demanar fins al pròxim 30 de març\nacn | barcelona 17.03.2021 | 09:27\nLa Trumferia de Solsona del març del 2021 | Marc Segués\nLa Trumferia de Solsona del març del 2021\nLa Generalitat de Catalunya obrirà aquest dijous la línia d'ajudes de cinc milions d'euros per a organitzadors d'activitats firals afectats per les restriccions vinculades a la covid-19. Segons ha informat aquest dimecres el Departament d'Empresa a través d'un comunicat, les sol·licituds s'hauran de fer telemàticament a través del Canal Empresa i es podran demanar fins al pròxim 30 de març a les 14.00 h. Les subvencions, que tenen com a objectiu "pal·liar les afectacions econòmiques derivades de les restriccions", van dels 6.000 als 45.000 euros, en funció del nombre d'expositors de cada fira i dels metres quadrats dels recintes. S'atorgaran per ordre d'arribada i seran compatibles amb altres ajudes fins a un màxim de 800.000 euros.\nEls beneficiaris d'aquesta nova línia seran els organitzadors firals que estiguin inscrits al Registre d'Activitats Firals de la Direcció General de Comerç. També serà necessari que les empreses hagin transmès al registre la celebració d'activitats firals que tinguin una durada mínima d'una jornada –matí i tarda- i màxima de 15 dies consecutius, amb un màxim de dues edicions l'any. Alhora, caldrà que les seves activitats es concentrin en un recinte "identificable", que pot ser tancat o a l'aire lliure, i amb serveis adequats per als expositors i visitants.\nL'Ajuntament de Martorell aprova un pla d'ajuts directes de 1500 euros a tots els comerços .\nDues línies d'ajuts\nEls ajuts activats per la Generalitat es dividiran en dos àmbits. En primer lloc, s'atorgaran subvencions a organitzadors de fires per activitats suspeses, celebrades amb pèrdues de més del 50% o realitzades en format virtual o híbrid. En aquest cas, les ajudes consistiran en una aportació única per activitat firal afectada que variarà en funció del nombre d'expositors. Els organitzadors de fires rebran 6.000 euros per activitat firal si aquesta tenia menys de 49 expositors, 12.000 euros per activitat si el nombre d'expositors se situa entre 50 i 100 i fins a 18.000 euros per activitat si la xifra d'expositors supera el centenar.\nEn aquest cas, l'import es definirà en funció del nombre d'expositors i del prorrateig entre el total de sol·licituds presentades. Per poder rebre l'ajut, serà necessari que els organitzadors d'activitats firals no realitzin més de 15 activitats firals l'any.\nPel que fa a la segona part de les ajudes, aquestes aniran destinades a organitzadors firals amb recinte fix i cobert on se celebrin un mínim de dues activitats firals anuals. En aquest apartat, l'import de les subvencions vindrà definit pels metres quadrats de cada espai. Si el recinte té menys de 2.000 metres quadrats, l'ajuda serà de 10.000 euros; si té entre 2.000 i 5.999 metres quadrats, la subvenció puja a 25.000 euros, i a partir dels 6.000 metres quadrats, l'aportació ascendeix als 45.000 euros.\nPer poder rebre l'ajut, els sol·licitants s'han de comprometre a continuar organitzant activitats firals quan s'aixequin les restriccions. Per altra banda, la Generalitat exigeix que, com a mínim, els beneficiaris de les ajudes celebrin una nova edició de l'activitat firal per a la qual es rep la subvenció.


Eleccions autonòmiques 2015: Podem i Ciutadans omplen les arques amb el seu resultat electoral | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nLa formació d'Iglesias ingressarà més de nou milions d'euros anuals i els de Rivera es dispararan fins als vuit si es mantenen els pressupostos actuals\n15 JUN 2015 - 07:14\tCEST\nPablo Iglesias, en una imatge d'arxiu. ULY MARTIN\nLes arques de Podem i Ciutadans vessen d'euros després de les eleccions. Els dos partits emergents van començar l'any amb una representació modesta a Europa (set parlamentaris entre tots dos), sense gairebé tenir visibilitat als Parlaments autonòmics (nou diputats de Ciutadans, cap de Podem) i amb uns pressupostos esquelètics, fins als quals amb prou feines arribava el mannà de les subvencions. Aquesta situació s'ha invertit. Amb els pressupostos actuals, Podem pot passar a ingressar més de nou milions d'euros anuals. Ciutadans, que n’ingressarà tres per quotes d'afiliats, pot disparar-se fins als vuit.\nPodem es converteix en decisiu per condicionar governs d’esquerres\nPodem ha passat després de les eleccions andaluses del març passat i les autonòmiques del 24 de maig de no tenir representació institucional a tenir 133 diputats regionals. Aquesta presència en 14 parlaments sembla que aportarà a l'organització i a les seves estructures territorials, a través de diverses subvencions, prop de sis milions d'euros. En qualsevol cas, aquest càlcul correspon a la inversió pressupostària en aquesta partida de l’exercici passat, i és previsible que els nous governs autònoms redueixin aquesta despesa en els propers pressupostos.\nPodem –que no ingressa quotes fixes dels seus més de 350.000 simpatitzants, encara que el 2014 va rebre 835.000 euros en donacions– exigeix als seus càrrecs públics que no cobrin més de tres vegades el salari mínim interprofessional, 1.945 euros en total. Els seus parlamentaris autonòmics i regidors hauran de destinar al partit el 75% de la diferència entre aquesta xifra i el límit salarial. Segons un càlcul basat en el salari mitjà d'un diputat regional el 2014, 56.700 euros, aquesta exigència aportarà al partit una mica més de tres milions. En qualsevol cas, tant en Podem com en Ciutadans prefereixen evitar càlculs concrets.\nL'explosió electoral de Ciutadans també tindrà efectes en les seves finances. En els seus comptes del 2013, que són els últims publicats, el partit va declarar ingressos per valor d'1,4 milions d'euros. El 2015, i segons càlculs de José Manuel Villegas, subsecretari del partit, duplicarà aquesta quantitat només amb les aportacions dels afiliats, que superen els 25.000 i paguen, excloent-ne les excepcions (els aturats, per exemple), 10 euros cadascun al mes (per a un total de més de tres milions). Des d'ara, no obstant això, la font principal d'ingressos serà una altra.\nCiutadans, que igual que Podem ha recuperat tot el que ha invertit en les seves campanyes, tenia previst ingressar 1,8 milions aquest curs. Com que s'ha multiplicat el seu nombre d'afiliats, ha passat d'11 regidors a més de 1.500, i de nou diputats autonòmics a 75: la previsió s'ha quedat més que petita. Tots aquests càrrecs públics, igual que els seus dos eurodiputats, estan obligats a donar el 10% del seu sou al partit. Ciutadans, a més, disposarà dels diners que li correspon com a subvenció per tenir representació en dotze parlaments, quan fins ara només estava en un (el català). Com que encara no ha començat la legislatura, no hi ha pressupostos, i ningú a l'organització s'atreveix a calcular una quantitat total. Si serveix de referència el que va ingressar el partit el 2013 pels seus nou diputats a Catalunya (1,2 milions), a la formació de Rivera l’espera una pluja d'euros de més de vuit milions a l'any.\n“Això canviarà molt. Per a nosaltres serà molt important. Podrem descentralitzar molt més la despesa”, va explicar Villegas, que també és el cap de gabinet d’Albert Rivera. “Ens posa en la situació d'afrontar de forma sanejada les properes eleccions, de consolidar l'estructura nacional i de professionalitzar més encara l'estructura central. I hi haurà recursos per a més seus provincials”, va seguir sobre Ciutadans, on fins ara només tres persones de l'organigrama polític cobraven directament de la formació.


Dos centres d'ensenyament de Reus, a la Lliga de debat de Secundària i Batxillerat | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEls instituts Gabriel Ferrater i Josep Tapiró prenen part a la fase local d'una competició que té lloc a la URV\nLa competició de dialèctica té lloc a la URV\nDes d'aquest dimecres i fins al dijous, el campus Catalunya de la Universitat Rovira i Virgili (URV) acollirà la fase local de la Lliga de debat de Secundària i Batxillerat que organitza la Xarxa Vives d’universitats per sisè any. En l’enfrontament dialèctic hi participaran 10 equips de deu centres de la demarcació de Tarragona, que hauran de defensar una posició a favor o en contra sobre un tema d’actualitat; en aquesta edició és 'La tecnologia augmenta la felicitat?'. La representació reusenca és a càrrec dels instituts Gabriel Ferrater i Josep Tapiró.\nInstituts del Baix Camp\nL’equip guanyador passarà a la fase final de la competició, que serà del 22 al 24 d’abril. En la fase local que organitza la URV participen nou equips provinents de centres com el col·legi Mare de Déu del Carme (Tarragona), l'nstitut Jaume I (Salou), l'institut Ramon Berenguer IV (Cambrils), el col·legi Lestonnac (Tarragona), el Centre de tecnificació esportiva (Amposta), l’institut Narcís Oller (Valls), l’institut Jaume Huguet (Valls), i els instituts reusencs Gabriel Ferrater i Josep Tapiró. Completa la llista el col·legi Turó (Tarragona).\nCadascun dels equips està format per un capità, que és docent del centre educatiu, i un màxim de cinc estudiants, tres dels quals han d’intervenir com a oradors. D'aquesta manera, i sgeons s'ha assenyalat des de l'organització de l'esdeveniment, els objectius d'aquest són "potenciar les habilitats personals dels estudiants preuniversitaris, a través d’una primera connexió amb l’àmbit de l’educació superior, i fomentar l’ús de la paraula".\nQuè valora, el jurat?\nEls equips, dividits en dos grups, s’enfrontaran aquest dimecres en la fase classificatòria, que es farà a partir de dos quarts de 5 de la tarda en diversos espais del campus Catalunya.\nL’endemà, tindran lloc les semifinals i la final, al mateix campus. Un jurat format per professors i professores de secundària i de la universitat "serà l’encarregat de valorar els debats considerant la posició defensada, la solidesa de les argumentacions, la fluïdesa i la correcció tant semàntica com formal de les diferents intervencions", s'ha precisat des de la URV.


'Subirachs a Montserrat'\nEl Museu de Montserrat inaugura avui l'exposició 'Subirachs a Montserrat', que es podrà visitar a la Sala d'Exposicions Temporals fins l'1 de maig de 2007.\nAquesta mostra, comissariada per la Dra. Judit Subirachs-Burgaya, filla de l'artista i conservadora de la seva obra, aplega 55 obres, en les que hi han escultures, pintures, dibuixos, aiguaforts i litografies, a més de 17 medalles.\nL'obra de Josep Maria Subirachs és una de les més riques, sòlides i representatives de l'art contemporani català. Reconegut a nivell mundial, les seves obres han marcat la modernitat del seu país com a capdavanter de l'escultura d'avantguarda a la Catalunya de la segona meitat del segle XX.\nHa utilitzat tota classe de materials : terracota, bronze, fusta, ferro, pedra, fibrociment, formigó, marbre i també, coure, vidre, alumini, ivori, acer i, especialment en la seva darrera etapa, ha combinat fragments pictòrics amb l'escultura. Com a gravador ha treballat l'aiguafort, la litografia, la serigrafia, el linòleum i la punta seca. S'ha dedicat a tot tipus d'obres, des de grans conjunts fins a medalles i elements utilitaris. Ha imposat un nou concepte de la escultura a Catalunya i es un dels més originals escultors del món, en l'obra del qual s'hi adverteixen escasses influències. El caracteritza un alt domini de la tècnica i una molt gran escrupolositat formal. A la seva obra madura,sòbria i conceptista, ha combinat elements amb tensió amb materials molts dispars, figures en negatiu, perfils tornejats, cunyes, seqüències seriades, elements clàssics; cariàtides, esfinxs, capitells, fornícules, motllures, obeliscs, hídries, piràmides, balustrades, i a nivell conceptual s'inclina per la ironia, la paradoxa visual, l'erotisme i els contrastos. Subirachs ha creat conscientment un llenguatge propi, estructurat i sòlid com si es tractés d'un idioma universal; li agrada enllaçar-se amb la mitologia arrelada en la tradició greco-llatina, jueva o cristiana.És l'artista que, de forma responsable, constant i efectiva, ha portat el nou art al carrer, com reivindicació del passat i oferta de futur.\nDibuix Escultura Museus Pintura


Exposició simultània: Objecte d’Estudi – FEMENI SINGULAR\nExposició simultània: Objecte d’Estudi\nEl passat dimecres 19 de juny a les 18h es va inaugurar el resultat d’un projecte artístic cocreatiu que s’ha desenvolupat amb la col·laboració de la Universitat de Barcelona i la Direcció General de Serveis Penitenciaris. Les autores, Laia Moreto i Sara Sánchez, han creat de forma conjunta un procés fotogràfic d’enviament d’imatges entre l’interior i l’exterior de la presó, amb el títol Fer Casa.\nL’exposició s’ha plantejat per ser vista en dos espais simultàniament: el Centre Penitenciari de Dones de Barcelona i la Galeria dels Àngels -Espai 2-. L’obra romandrà exposada fins el dia 26 de juny, tant a la presó com a la galeria.\nEl projecte ha partit del dilema entre la necessitat de presència i la cerca de la intimitat de les internes en l’entorn del centre, condicionades per les privacions d’elements quotidians que comporta. La fotografia ha estat un recurs per creuar l’intramur i l’extramur. Una forma de desafiar la deslocalització que suposa l’estança al centre penitenciari.\nCONCURS LLEDONARTS “LA IL·LUSIÓ”


Relat "Foto casual"\nInici > detall del relat: Foto casual\nNo te conec. No sé qui ets, o si ets. Si tens un nom propi, teu en exclusivitat, o si l'has hagut de manllevar a un sant, com feim quasi tots. Tampoc no sé per què has arribat a jo, segurament la Deessa casualitat t'ha fet volar pel món, entre papers vells, segones mans i terceres persones. Potser qualcú te va col·locar intencionadament dins un llibret sense lletres a canvi d'un euro perquè voltassis pel món amb un desconegut, que és en el que m'he acabat convertint. Sigui com sigui, has arribat a la mediterrània dins la meva butxaca, i ara ets aquí al meu costat, anant amunt i avall per una illa quasi desapareguda, còmplice de les meves idees.\nTu no te veus, perquè mires cap a la meva esquerra, i per tant no saps com ets. Just controles un únic punt fix, matemàticament perdut a l'infinit dels teus pensaments. Ets groga, d'un ros immensament apagat i proper a la cendra, com una posta de Sol al Pol Nord, com niguls amenaçadors de rerevera. Com si no haguessis conegut mai el foc. Els teus ulls, blaus per efecte del defecte, no recorden l'alegria de viure, qui sap si han oblidat que un dia potser varen estimar. El teu coll és massa prim en relació al teu cap. Això se deu en part als teus cabells arrissats, però n'és la causa principal la gran quantitat de bons records que no vols alliberar, moments que impedeixen el menjar anar gola avall. A les orelles, unes senzilles i pobres arracades reflecteixen el flaix del suposat fotògraf, i donen l'únic bri de llum al retrat, atraient la mirada de l'observador. Fins i tot, la camisa que amagues davall l'americana grisa ha perdut la seva blancor, per mor de l'entorn al qual és sotmesa, i sembla esgrogueir-se amb la meva mirada, que comença a fer pampallugues de pena. La totalitat de la teva expressió me convenç que he trobat una imatge i tres-centes vuitanta paraules de tristor, i m'animes absent a desfer-me de la teva ànima bidimensional, a alliberar-la i estripar-la, deixant-la córrer a la seva sort per ser transportada amb la nit dels vents cap a platges florides de buguenvíl·lees de corral i coralls buits i vils.\nPerò no ho faré. Reservaré la teva faç ombrejada sense llums per als dies més difícils, aquells que ja no haurien de venir, quan enyori la presència de qui més a prop sent, i compartirem sense conèixer-mos l'amor dels inoportuns.\nI així, potser... somriuràs.\ntu estas per tot arreu eh\nLa causalitat d'allò aparentment casual[Ofensiu]\nangie | 28-08-2007\nUn relat tancat en una bombolla d'intimitat. Hi ha frases que regalimen tristor i alhora s'enlairen en flocs de coratge. Una prosa poètica que amara i que et fa sentir que la fotografia és més que això.\nUn dels teus millors relats, sens dubte.\npetons i benvingut altre cop!\na vegades menys de 1000 mots valen tant com una imatge...[Ofensiu]\nnichs | 14-04-2007\nHas aconseguit plasmar una tristor que t'entra endins en la lectura, fins que arribes a un punt de confusió entre la noia de la foto, l'observador i tu mateix... potser la foto casual no sigui tan casual... sigui com sigui... simplement genial! ;)\n-parlant de fotos... la teva no deixa concentrar a l'hora d'escriure el comentari, alhora que provoca un somriure més ;P-


Les 10 totxanes més visitades de desembre (amb repicó).\nDels vint-i-tres apunts que he publicat al llarg del mes de desembre els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Orgull. (vegeu-lo aquí) * 2) Chacón: ja hem casat la noia, ara cal vestir el ninot. (vegeu-lo aquí) * 3) Lingüística nadalenca i recreativa. (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més) * 4) Us presentem el senyor Joan Ferran.\nLes 10 totxanes més visitades de novembre (amb repicó).\nDels vint-i-dos apunts que he publicat al llarg del mes de novembre els 10 més visitats han estat els següents: * 1) El meu diari canvia de director. (vegeu-lo aquí) * 2) El doctor C., el meu metge. (vegeu-lo aquí) * 3) Amb l’ànima "en vil" i "sobrecollits" (per vergonya de qui correspongui). (vegeu-lo aquí)\nLes 10 Totxanes més visitades d’octubre (amb repicó).\nDels vint-i-set apunts que he publicat al llarg del mes d’octubre -un mes protagonitzat per la Fira de Frankfurt i per la figura de Quim Monzó- els 10 més visitats han estat els següents: * 1) "Mil cretins", de Quim Monzó. Primer tast. (vegeu-lo aquí) * 2) Un polític que no enganya (i un afegitó sobre el Babelia). (vegeu-lo aquí) * 3) Raikkonen campió.\nLes 10 totxanes més visitades de setembre (amb repicó).\nDels vint-i-cinc apunts apunts que he publicat al llarg del mes de setembre els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Si jo fos espanyol… (sobre cercles i plataformes). (vegeu-lo aquí) * 2) De com Màrius Serra va rellevar Tísner en l’encreuat de La Vanguardia. (vegeu-lo aquí) * 3) Mestissatge, bil·lingüisme i merda a l’espardenya (reflexions per a un Onze de\nLes 10 Totxanes més visitades d’agost (amb repicó).\nDels vint-i-set apunts apunts que he publicat al llarg del mes d’agost els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Àlbum dels USA (2): Matinada a San Francisco. (vegeu-lo aquí) * 2) Més "Route 66", ara en versió gracienca (i amb repicó final dos dies després). (vegeu-lo aquí) * 3) Un altre mite a punt de caure: la novel·la de Xavier\nLes 10 totxanes més visitades de juny (amb repicó).\nDels trenta apunts que he publicat al llarg del mes de juny els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Tres anys de Totxanes (i tres espelmetes musicals per fer bona festa). (vegeu-lo aquí) * 2) Cahner, Tresserras: gent amiga. (vegeu-lo aquí) * 3) La foguera de Sant Joan del barri d’en Monzó. (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més) * 4) "Creu i ratlla\nLes 10 totxanes més visitades de maig (amb repicó).\nDels vint-i-sis apunts que he publicat al llarg del mes de maig els 10 més visitats han estat els següents: * 1) "Benvinguts al paradís", d’Obrint Pas. Talls 1 al 4. (vegeu-lo aquí) * 2) Va de "meme" (i de Marató Vinyoli). (vegeu-lo aquí) * 3) "Benvinguts al paradís", d’Obrint Pas. Talls 12 al 18. (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més) * 4) Estar\nLes 10 totxanes més visitades d’abril (amb repicó).\nDels vint-i-vuit apunts que he publicat al llarg del mes d’abril els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Les meves recomanacions per Sant Jordi (llibres) (I). (vegeu-lo aquí) * 2) Les meves recomanacions per Sant Jordi (llibres) (i II). (vegeu-lo aquí) * 3) "2014: 300 anys, i em planto" (proposa Marcel Campà, de "Las al jaç"). (vegeu-lo aquí) (n’hi\nLes 10 totxanes més visitades de març (amb repicó).\nDels vint-i-tres apunts que he publicat al llarg del mes de març els 10 més visitats han estat els següents: * 1) Els del Circ Cric ja n’estan fins als collons. (vegeu-lo aquí) * 2) Sobre l’autodeterminació i l’Estatut. (vegeu-lo aquí) * 3) La cullera de Cullera. (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més) * 4) El País i "Lola" (o\nLes 10 totxanes més visitades de febrer (amb repicó).\nDels vint-i-sis apunts que he penjat aquest mes de febrer els més visitats han estat els següents: * 1) Kelme: que us moqui la mama. (vegeu-lo aquí) * 2) Per a la carpeta dels retalls (LIX): Sala i Martín parla del canvi climàtic. (vegeu-lo aquí) * 3) Escriure novel·les. (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més) * 4) El\nLes 10 totxanes més visitades de gener (amb repicó).\nDels vint-i-cinc apunts que he penjat aquest mes de gener els més visitats han estat els següents: * 1) Imparable (vegeu-lo aquí) * 2) Els discos catalans de 2006 que més m’han agradat. (vegeu-lo aquí) * 3) Sobre la conyeta i la desmemòria (Iu Forn, Bono, El País: primer aniversari). (vegeu-lo aquí) (n’hi ha més)\nDels vint-i-vuit apunts que he penjat al Bloc entre l’1 i el 31 de desembre els deu més visitats han estat els següents: * 1) Cesc. L’adéu del ninotaire. (vegeu-lo aquí) * 2) Per a la carpeta dels retalls (LVIII): Paradís de sambistes, acròbates, percussionistes… i Manu Chao (és a dir, Barcelona). (vegeu-lo aquí) * 3) Go Ear,\nCom cada inici de mes aquí teniu la llista dels apunts més visitats entre l’1 i el 30 de novembre. Amb una novetat, però, que trobareu al final. Començo pels tres que ocuparien el podi: * 1) La cadira de Cultura. (vegeu-lo aquí) * 2) Bru de Sala per Caterina Mieras… ? (vegeu-lo aquí) * 3)\nGrans decisions matinals (i els 10 apunts més visitats d’octubre).\nSi fos supersticiós estaria d’allò més esperançat de cara al futur a la vista de la magnífica tria aleatòria que el senyor iPod, que és savi, m’ha preparat mentre em dedicava a la meva estona matinal i matinera de bicicleta estàtica: "Max" (Paolo Conte), "Tren de mitjanit" (Sau), "Toulouse" (Claude Nougaro), "I’ll be your mirror"


Un caramel enverinat | Futfem.cat\nSetmana gran per la permanència. Després d'endur-se un punt de Matapiñonera, les blanc-i-blaves se citen amb les andaluses a la Dani Jarque. «Farem bo el punt guanyant diumenge contra el Sevilla», recordava Jaspe en declaracions posteriors al matx contra el Madrid. Prenent la paraula al tècnic 'perico', l'Espanyol necessita un triomf que li permeti agafar oxigen de cara al tram final de temporada.\nEls precedents conviden a l'optimisme. Des de l'ascens de les sevillanes a la Primera Divisió la passada temporada, l'Espanyol compte els seus enfrontaments contra les andaluses per victòries. En la 17-18, les 'periques' es van imposar a casa per 1 a 0 i van marxar del Viejo Nervión amb un 1 a 3 sota el sarró. En la primera volta de la present campanya, un sofert 0 a 1 va permetre allargar l'idil·li de les blanc-i-blaves amb el Sevilla.\nNo obstant això, les de Cristian Toro arriben a Barcelona en plena forma després de col·leccionar dos triomfs contra Logroño i Málaga, contrincants directes per la salvació. L'últim, resolt per un contundent 5 a 0, va tenir com a protagonista a Raquel Pinel, la màxima realitzadora del conjunt visitant, que tornava als terrenys de joc després de dos mesos de baixa per lesió. Malgrat el seu doblet contra les malaguenyes, Jaspe ha opinat que cal fixar-se en el «bloc», més que en individualitats: «S'ha de tenir en compte a tota la plantilla. A part, perden a la central Marta Carrasco, que és una baixa important per elles».\nSeguint amb l'anàlisi del rival, el tècnic olotí ha assenyalat que «el Sevilla és millor equip que el Madrid» i que, per tant, l'encontre «serà més complicat a nivell tàctic». Precisament sobre aquest aspecte ha detallat algunes claus que planejaran sobre el partit de demà: «Haurem de defensar en la seva àrea perquè elles són molt verticals. I a l'hora d'atacar haurem de posar pilotes a l'esquena de les centrals perquè no tenen seguretat. La prova d'això és que defensen amb cinc jugadores, col·locant-se la seva pivot en línia defensiva també». Per tot això, Jaspe ha tornat a recordar que serà vital que les seves surtin «concentrades» i que tinguin «molta paciència».\nEn els pocs dies que ha tingut per preparar el partit, donat que dimecres hi va haver jornada intersetmanal, l'entrenador blanc-i-blau ha destacat els dubtes que li estan creant les seves futbolistes: «Les estic veient bé. Totes volen entrar en l'onze i competir, la qual cosa és positiva perquè em fan dubtar». A més, Jaspe ha avançat que preveu realitzar un canvi en l'alineació: «Amb la baixa de Brenda farem algun canvi buscant ser més verticals per banda».\nFinalment, amb les llums llargues posades, el tècnic de l'Espanyol ha tret la calculadora i ha fet una mirada del que té per endavant el seu equip fins a final de temporada: «Si sumem set o vuit punts d'aquí al que queda per acabar, jo crec que tindrem els deures fets». Amb el del Sevilla, són set els rivals que resten per concloure la Lliga i cinc els punts que separen a les barcelonines del descens.\nEn relació al capítol de baixes, l'Espanyol celebra la incorporació de Mariajo sota pals, recuperada d'una afectació a l'ull. Tanmateix, no podrà comptar amb Brenda Pérez, que és baixa per unes molèsties a la nina.


Llàtzer de Betània - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLlàtzer de Betània és un personatge bíblic que apareix només en el Nou Testament, germà de Maria i Marta de Betània. Va viure en Betània, un poble als afores de Jerusalem. A casa seva s'hi va allotjar Jesús almenys en tres ocasions (Mt 21:17; Mc 11:1, 11,12; Lc 10:38; Jn 11:1). És molt famós principalment perquè segons l'Evangeli segons Joan (11:41–44) va ser reviscut per Jesús. A partir d'aquesta història el seu nom és utilitzat sovint com a sinònim de resurrecció.\nsant Llàtzer de Betània\nPintura d'una catacumba romana (s. III-IV)\nאלעזר, Elʿāzār, Eleazar (o "Déu [ha] ajudat")\nc. segle I aC\nBetània? (tradicions diverses parlen de tombes a Larnaca (Xipre) i Marsella)\nGermà de Maria i Marta, reviscut per Crist\nMort durant quatre dies, Amic de Jesús\nBetània, Larnaca (Xipre), ciutat d'Autun i Marsella (França)\n29 de juliol (occident), Dissabte de Llàtzer (orient, el dia anterior al Diumenge de Rams)\nEssent ressuscitat per Crist, embolicat per benes; com a apòstol; com a bisbe (per la tradició francesa)\nMarta de Betània i Maria de Betània\n1 Llegenda de Llàtzer\n1.1 Orígens nobles\n1.2 Tradició ortodoxa: Llàtzer a Xipre\n1.3 Tradició occidental: Llàtzer a la Gàl·lia\n2 Tombes de Llàtzer\n2.1 Relíquies i tombes de la tradició provençal\nLlegenda de LlàtzerModifica\nDurant l'Edat Mitjana es van desenvolupar dues tradicions totalment diferents i sense cap fonament real per a explicar la vida de Llàtzer de Betània després de la seva resurrecció. Les dues tradicions són recollides, acríticament i barrejades (tot i ser contradictòries) a la Llegenda àurea.\nResurrecció de Llàtzer, fresc romànic català (Nova York, Cloister Museum)\nFresc de Giotto di Bondone a la Capella degli Scrovegni de Pàdua\nResurrecció de Llàtzer per Aertgen van Leyden\nEls sants Maria, Llàtzer i Marta, pel Mestre de Perea, s. XV (Madrid, Museu Lázaro Galdiano)\nResurrecció de Llàtzer, Artus Wolffordt, pintura del s. XVII conservada a la Biblioteca Museu Víctor Balaguer\nEstàtua a la Capella de Llàtzer a Rumst (Bèlgica)\nLlàtzer, Marta i Maria vivien al castell de Magdalo i eren membres d'una noble i poderosa família descendent de reis; els seus pares es deien Cir i Èucaris. La família tenia aquest castell, proper a Natzaret, les terres de Betània i una part de les de Jerusalem, que van repartir-se entre tots tres: Maria, el castell de Magdalo (d'aquí el nom de Maria Magdalena), Marta Betània i Llàtzer, la part de Jerusalem. Maria es va lliurar a la vida dissoluta i als plaers; Llàtzer es va fer cavaller i Marta era l'única que tenia cura dels assumptes domèstics i va administrar sàviament la riquesa dels tres, i encara podia dedicar-ne una bona part a la caritat amb els necessitats. Quan Crist va ascendir al cel, van vendre totes les seves possessions i es van dedicar a la predicació de la bona nova.\nTradició ortodoxa: Llàtzer a XipreModifica\nSegons una tradició recollida a la Llegenda àurea' (s. XIII), Llàtzer va sentir que els jueus el buscaven per matar-lo, ja que predicava la resurrecció de Crist, i va fugir a Xipre. Allí va arribar a convertir-se en el primer bisbe de Larnaka/Kittim, nomenat directament per Pau de Tars i Sant Bernabé. Hi visqué durant trenta anys. La llegenda diu que el seu pali episcopal li havia estat lliurat per la mateixa Mare de Déu, que li havia teixit. En el fons, la llegenda volia reforçar el caràcter autocèfal de la diòcesi de Kittim, que havia estat dependent del patriarcat de Jerusalem en 325–413.\nTradició occidental: Llàtzer a la Gàl·liaModifica\nDesprés de la mort de Crist, els tres germans van fugir de Palestina, juntament amb la serventa Marcel·la, Maximí, Celidoni, Josep d'Arimatea i altres deixebles de Crist. Van arribar navegant a les costes de Provença i van desembarcar a Marsella. Llàtzer va esdevenir el primer bisbe de Marsella, mentre Marta, amb Marcel·la, va anar a Tarascon, on va domar una terrible bèstia que n'assolava les terres i Maria s'hi va fer eremita (Maximí i Celidoni van ser bisbes d'Ais). Les suposades tombes de Maria Magdalena (a la Santa Balma de Sant Maissemin de la Santa Bauma i a l'abadia de Vézelay), de Marta a Tarascon i de Llàtzer (a Marsella, on es confongueren amb les de Llàtzer d'Ais; les del sant d'Ais foren dutes a la Catedral d'Autun pensant que eren les del sant de Betània), van esdevenir llocs importants de pelegrinatge durant tota l'Edat Mitjana. A més, a l'Abadia de la Trinitat de Vendôme, es mostrava una filactèria amb una llàgrima que Crist havia vessat a la tomba de Llàtzer, en comunicar-se-li la seva mort.\nAquesta tradició es va mantenir durant molts segles; el culte que se'n derivà va ser suprimit oficialment al segle xix, per falta de fonament històric. Sembla que l'origen rau en la confusió amb el sant bisbe Llàtzer d'Ais, que viatjà a Palestina i en va tornar cap al 415, establint-se a Marsella i essent sebollit a l'Abadia de Sant Víctor.\nEl seu nom i la seva procedència de Palestina van fer que, en ésser redescoberta la tomba, cap al segle viii, es confongués amb el deixeble de Crist, i, per explicar la seva presència a Marsella, s'elaborés aquesta tradició.\nTombes de LlàtzerModifica\nLa primera tomba de Llàtzer a Betània continua essent un lloc de pelegrinatge avui dia; seria la que el va acollir quan va ser ressuscitat per Jesús, i l'única que podria ésser-ne autèntica.\nSobre la suposada tomba de Llàtzer a Xipre va aixecar-se una església romana d'Orient, la d'Hàgios Lazaros, que era l'edifici més important de l'antiga Kittim (actual Larnaca). Segons la tradició era la seu d'un bisbe i es va edificar després de la segona mort del sant. En 890 va ser-hi trobada una tomba amb la inscripció "Llàtzer, l'amic de Crist". El sarcòfag de marbre pot veure's al Sancta Sanctorum de l'església. Les relíquies van ser traslladades de Xipre a Constantinoble en 898, però en 1972 van trobar-se restes d'un sarcòfag amb restes òssies sota l'altar, que podrien correspondre a la tomba original i a una part de relíquies que hi van restar.\nLes relíquies van ser robades de Constantinoble pels croats en 1204 i portades a França com a botí de guerra. Es van dipositar a la Sainte-Chapelle de París, d'on van desaparèixer durant la Revolució Francesa.\nTomba de Llàtzer a Betània\nTomba a la catedral de Larnaca\nRelíquies i tombes de la tradició provençalModifica\nEl bisbe Llàtzer d'Ais, mort en 441, fou sebollit a Marsella, a l'Abadia de Sant Víctor. A la cripta hi havia un epitafi del segle v, conegut per transcripcions i que es va perdre al segle xvii, que deia:\n« Aquí jeu el papa Llàtzer de bona memòria, que ha viscut en el temor de Déu més o menys setanta anys i s'ha adormit en pau. »\nAl segle viii es va redescobrir la tomba i es va pensar que corresponia a la de Llàtzer de Betània, llegendari bisbe de Marsella, essent venerada com la de l'amic de Crist. La tradició que narra el viatge de Llàtzer a la Gàl·lia, explica que va morir martiritzat al lloc de la plaça de Lenche de Marsella i va ser sebollit fora vila, en una antiga pedrera que servia com a necròpolis, prop del Port Vell. Segons aquesta tradició, l'antiga confessio de la cripta del segle vi de l'abadia hauria estat el lloc d'enterrament, i prop seu va ser enterrat, al segle iv, Sant Víctor de Marsella i sobre la tomba s'edificà el monestir que portava el nom d'aquest sant (en realitat, la història va ésser a l'inrevés: primer s'hi enterrà Víctor i s'edificà l'abadia, i després Llàtzer d'Ais).\nEl 972 les relíquies van ésser portades a Autun (Borgonya), pel bisbe Gerard d'Autun com si fossin les del sant de Betània, per tal d'atreure pelegrins i competir amb el proper santuari de Vézelay, on es pensava que hi havia el cos de Maria Magdalena. Les suposades restes de Llàtzer de Betània, en realitat de Llàtzer d'Ais, es van instal·lar a la catedral de Sant Nazari, que canvià el nom pel de Saint-Lazare d'Autun en 1148, quan se'n consagrà un nou edifici. El cap, però, va romandre a Marsella, a Sant Víctor, d'on van passar a la catedral on, amb algunes altres restes retornades des d'Autun, encara són venerades, tot i que l'Església no les reconeix com a veritables relíquies.\nLa investigació històrica ha demostrat la falsedat de la llegenda de Llàtzer de Betània, i avui les relíquies són considerades com les del bisbe d'Ais.\nCripta o confessio de Sant Llàtzer a Marsella, on després es va edificar Sant Víctor; el relleu del capitell a la dreta és una representació del sant\nReliquiari a la Catedral de la Major de Marsella, amb el cap i alguns ossos que es creia que eren del sant\nNau de la catedral de Saint-Lazare d'Autun, on es va creure que es traslladava el cos del sant (en realitat, el de Llàtzer d'Ais)\nSanta Maria Magdalena, escultura de Gislebert (s. XI) provinent de l'antiga tomba de Llàtzer al cor de la catedral d'Autun, desmuntada al segle xviii (avui al Musée Rolin d'Autun)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llàtzer de Betània\n↑ Mateu 21:27\n↑ Marc 11:1\n↑ Mateu 11:12\n↑ Lluc 10:38\n↑ Joan 11:1\n↑ [enllaç sense format] http://www.sacred-destinations.com/israel/jerusalem-bethany.htm Arxivat 2009-08-20 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llàtzer_de_Betània&oldid=30013297»\nDarrera modificació: 15 abr 2022 a les 17:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 abr 2022 a les 17:53.


Recordem Xesco Boix, 32 anys després - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nXesco Boix. www.labicicleta.cat\n"El gripau blau", "La bicicleta", "Ningú no comprèn ningú", "Iupi, ia", "Puff, el drac màgic"... Amb quina de les cançons que va compondre, adaptar o cantar us quedaríeu?\nInfluïts pel gripau blau. Xesco Boix, trenta anys després de la seva mort, ja no és només un referent per als grups d'animació, sinó que és obertament reivindicat per músics de pop (reportatge a El Punt Avui, 21 de juliol de 2014)\nNingú no comprèn ningú. Reportatge de TV3 on la família i les persones del seu entorn més proper reconstrueixen la polièdrica personalitat d'aquest músic que cantava a la llum i a l'esperança, però a qui sacsejava una implacable foscor interior.\nescoltisme i guiatge país


Èxit de participació a la jornada informativa: Quines cobertures tenen els autònoms? | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nInici / Actualitat / Èxit de participació a la jornada informativa: Quines cobertures tenen els autònoms?\nEl 23 de maig el Col·legi de Periodistes va organitzar una jornada per a col·legiats/des per informar els autònoms sobre com gestionar les seves cobertures, facilitant-los les eines adequades des d’un vessant pràctic i senzill.\nUna trentena de col·legiats van participar el 23 de maig a la jornada informativa ‘Quines cobertures tenen els autònoms?’. Presentada pel degà del Col·legi de Periodistes, Josep Maria Martí, a l’inici de la trobada es va fer referència a l’estudi encarregat pel Col·legi ‘Nínxols d’ocupació per a periodistes’, on es constata que, en el futur, només un de cada quatre periodistes treballarà en un mitjà convencional. La resta haurà de treballar o bé per compte propi o buscar altres alternatives d’ocupació.\nÉs en aquest punt on apareix la figura de l'autònom, segons apuntava durant la jornada Salvador Duarte, president de la CTAC, que va explicar que és una figura que cada cop tindrà més importància en el món laboral. Posteriorment, l’advocat Jordi Serrats Martínez, especialitzat en seguretat social i mútues, va destacar als assistents quina és la protecció social de què disposen els autònoms, els tipus de prestacions i drets o l’afiliació a la seguretat social, entre d’altres qüestions.\nLa jornada va finalitzar amb la participació de Josep Carré, director de Barcelonès Sud MC MUTUAL.


Mateu Bruguera i Lladó - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMateu Bruguera i Lladó\n(S'ha redirigit des de: Mateu Bruguera)\n28 novembre 1882 (63/64 anys)\nPortada de l'edició en dos volúms de Historia del memorable sitio y bloqueo de Barcelona y heroica defensa de los fueros y privilegios de Cataluña en 1713-1714 del canonge carlí Mateu Bruguera.\nMateu Bruguera i Lladó (Mataró, 1818 - Barcelona, 28 de novembre de 1882) fou un historiador i eclesiàstic català vinculat al carlisme.\nVa néixer a Mataró, fill de Jaume Bruguera i de Teresa Lladó. Fou rector de la parròquia de Sant Miquel de la Barceloneta i membre de la Reial Acadèmia de les Bones Lletres de Barcelona a la que ingressà el 1867. Entre les seves obres destaquen Cronicón de Barcelona. Historia de la invicta y memorable bandera de Santa Eulalia (1861), Historia general de la religiosa y militar orden de los caballeros del Temple (1882). La seva obra més important va ser la dedicada al setge de Barcelona (1713-1714), publicada durant l'ofensiva carlista contra el Sexenni revolucionari (1868-1874).\nEl 1870 Narcís Blanch va publicar el seu llibre Fueros de Cataluña, seguida pel canonge Mateu Bruguera amb Historia del memorable sitio y bloqueo de Barcelona y heroica defensa de los fueros y privilegios de Cataluña en 1713-1714. Aquesta obra va ser publicada en fascicles durant 1871 i 1872, posteriorment editada en dos volums, i en la que va usar per primera vegada el manuscrit inèdit de l'austriacista Francesc de Castellví i Obando; poc després, el mateix 1872, es va publicar a Barcelona un pamflet anònim anomenat Els catalans i sos furs. Llibret dictat per un fill de la terra, tot ell escrit en català, en un to agressiu que conté una apologia de la llengua catalana, radicals mostres d'odi contra Castella com opressora i espoliadora de Catalunya, un cant a les glòries catalanes medievals, i una reivindicació de les llibertats perdudes davant els francesos, l'orgull dels catalans per ser espanyols, i un militant catolicisme. Pel mateix temps es publicava a Girona el diari que defensava aquestes opinions anomenat El Rayo (1871-1872). Finalment, a l'abril de 1872, el pretendent carlí Carles VII va cridar a la revolta publicant un manifest en el qual es comprometia a restablir els furs catalans i esclatava la tercera carlinada. Va ser jutjat per rebel·lió el juny de 1872.\nPer contra, al febrer de 1873 es proclamà la Primera República Espanyola, mentre els carlins catalans proclamaven el 1874 la restauració unilateral de la Generalitat de Catalunya, abolida per Felip V el 1716 amb els Decrets de Nova Planta.\nVa morir al seu domicili de Barcelona del carrer Governador el 28 de novembre de 1882.\nCronicón de Barcelona. Historia de la invicta y memorable bandera de Santa Eulalia (1861)\nHistoria del memorable sitio y bloqueo de Barcelona y heroica defensa de los fueros y privilegios de Cataluña en 1713-1714 (1871-1872)\nHistoria general de la religiosa y militar orden de los caballeros del Temple (1882)\n↑ «Crónica oficial». La Imprenta [Barcelona], 05-06-1872, pàg. 3535.\n↑ Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1882, número de registre 7621.\nAnguera, Pere: El carlisme a Catalunya: 1827-1936 (català)\nAnguera, Pere: L'Onze de setembre: Història de la Diada (1886-1938) (català)\nCanals Vidal, Francisco: Las Narraciones Históricas de Castellví\n«Mateu Bruguera i Lladó». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nISNI: 0000 0000 5947 069X\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mateu_Bruguera_i_Lladó&oldid=26958348»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 abr 2021 a les 23:56.


La Generalitat licita la primera fase de les obres de la ronda de Mataró per 76,5 milions - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioLa Generalitat licita la primera fase de les obres de la ronda de Mataró per 76,5 milions\nLa Generalitat licita la primera fase de les obres de la ronda de Mataró per 76,5 milions\nEl secretari per a la Mobilitat del Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP), Manel Nadal i l’alcalde de Mataró, Joan Antoni Baron, han presentat la futura ronda que permetrà millorar la connectivitat i la canalització del trànsit al municipi, en el marc de la formació d’un sistema viari alternatiu a l’N-II i la C-32 al Maresme. Aquesta presentació coincideix amb la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) de l’anunci de licitació de les obres corresponents a la primera de les dues fases d’aquesta ronda, per un valor de 76,5 milions d’euros.\nEls treballs consistiran en la formació de calçades a banda i banda de la variant de la C-32 de Mataró i la millora de l’accessibilitat a l’autopista. Les obres començaran abans de final d’any i tindran un termini d’execució de 27 mesos.\nLa ronda tindrà set quilòmetres de longitud, s’iniciarà al terme de Cabrera, a uns 1,5 quilòmetres de l’enllaç de la C-32 amb la C-60 i acabarà al final de la variant de Mataró (enllaç Mataró Nord-N-II). Aquesta infraestructura, que comportarà una inversió total aproximada de 115 milions d’euros, s’insereix en la futura ronda del Maresme.


Sardalleida.cat | "Festa de la Sardana a Almacelles"\nReunió a tres bandes per perfilar el projecte\nEl dimarts vint-i-dos de setembre va tenir lloc, en les dependències de l'Ajuntament d'Almacelles, una reunió entre representants del consistori, els Amics de la Sardana d'Almacelles i la Federació Sardanista de les Comarques de Lleida per tractar l'acte de la Nit de la Sardana previst pel dissabte 21 de novembre a Almacelles.\nAmb l'esclat de la crisi sanitària arran de la pandèmia provocada per la Covid-19, les tres entitats organitzadores de l'esdeveniment van decidir de mutu acord deixar en pausa aquest acte fins que la situació millorés i es pogués començar a parlar de nou d'organitzar la Nit de la Sardana.\nEl motiu de la trobada del passat dimarts va ser principalment per reprendre les converses per valorar la possibilitat de dur a terme l'acte sardanista. L'Ajuntament d'Almacelles ha manifestat, des de l'inici de la crisi, la intenció de mantenir la vila com a seu per l'edició 2021.\nEn la reunió, davant el nou escenari sanitari, el consistori, els Amics de la Sardana i la Federació de Lleida van plantejar la possibilitat d'organitzar una festa sardanista adaptada a la "nova normalitat", aplicant tots els protocols establerts per les autoritats sanitàries per no deixar un any en blanc la gran festa del sardanisme lleidatà.\nLes tres entitats van veure amb bons ulls aquesta possibilitat i es van comprometre a comentar amb la resta del consistori de la població i també en junta de la Federació, quin tipus d'acte seria el més adient a celebrar i alhora captar l'atenció i participació del món sardanista.\nEls presents a la reunió es van emplaçar a una nova reunió en dates pròximes per tal de posar fil a l'agulla en aquesta nova i "adaptada" Nit de la Sardana. Des de la Federació també copsaran el dia més adient per programar la festa pel pròxim 2021 evitant duplicitats en l'agenda sardanista.\nEn la reunió hi van participar; M. Lluïsa Granero, regidora de Cultura de l'Ajuntament d'Almacelles, Josep M. Roset president dels Amics de la Sardana d'Almacelles acompanyat d'Elisabet Purroy secretaria de l'entitat. Per part de la Federació hi van assistir en Carles Vall, president de la Federació Sardanista de les Comarques de Lleida i Eva Vall, secretaria de la Federació.


L'Aràbia Saudita deté 431 persones sospitoses de pertànyer a Estat Islàmic\nEncara no han estat detinguts tots els integrants de la xarxa, que estava estructurada en petites cèl·lules no interconnectades entre si, per raons de seguretat\nRedacció 18/07/2015 - 16.18 Actualitzat 18/07/2015 - 21.21\nLes autoritats saudites han anunciat la detenció de 431 persones presumptament vinculades a una "organització terrorista" que, segons l'agència oficial de notícies saudita SPA, ha estat desarticulada i estava vincula al grup jihadista Estat Islàmic.\nLa majoria dels detinguts són de nacionalitat saudita, però alguns són iemenites, egipcis, sirians, jordans, algerians, nigerians, txadians i d'altres nacionalitats que no han pogut ser establertes per les autoritats.\nEncara no han estat detinguts tots els integrants de la xarxa, que estava estructurada en petites cèl·lules no interconnectades entre si, per raons de seguretat, segons detalls oferts per SPA.\nEls arrestats són sospitosos d'estar implicats en diversos atacs i explosions, entre els quals hi ha els dos atemptats contra mesquites xiïtes a la zona d'Al Qatif, a l'est de l'Aràbia Saudita, al maig i al novembre passats.\nAmb aquesta operació, les autoritats saudites han evitat diversos atacs que previsiblement estava planejant l'organització. Sembla que un dels atemptats havia de ser a la capital, contra una mesquita pertanyent a les forces antiavalots que pot albergar fins a 3.000 fidels.\nSegons les investigacions, els detinguts també es disposaven a atemptar contra seus diplomàtiques estrangeres i responsables de seguretat saudites.\nLes autoritats saudites han augmentat la vigilància dels seguidors d'EI.\nL'Aràbia Saudita comença a canviar la seva postura en el tauler del Pròxim Orient


De nou cal extremar les prevencions amb l'hepatitis A - ASPB - Agència de Salut Pública de Barcelona\n17/02/2017 - Epidemiologia\nEls darrers mesos hi ha més casos d’hepatitis A en el nostre entorn, especialment entre homes joves. Això passa també en altres comunitats del territori espanyol. El virus de l’hepatitis A afecta el fetge provocant hepatitis agudes. Es pot presentar amb signes com ara malestar general, pèrdua de gana, nàusees, dolor abdominal, diarrees i coloració groga de la pell.\nMesures per evitar la transmissió:\nDeterminades persones és convenient que es vacunin, ja que la transmissió de l’hepatitis A es pot prevenir.\nA banda de la vacunació, és important extremar les mesures higièniques per tal d’evitar la transmissió en els contactes íntims (convivents o sexuals) d’un afectat, especialment durant les 2 setmanes des de l’inici dels símptomes:\n– Evitar tota exposició amb les secrecions de les persones malaltes, sobretot amb la femta.\n– Ús del WC únicament per a l´ús particular del malalt. Si no és possible, cal desinfectar-lo després de fer-lo servir amb aigua i lleixiu.\n– Rentat de la roba (llençols, roba interior i tovalloles) i estris de menjar separats de la resta de la família, amb sabó i aigua calenta.\n– Rentat de mans freqüent i acurat, tant en les persones afectades com les que hi conviuen, sobretot després de l’ús del WC i abans de menjar i de tocar qualsevol aliment.\n– Si es tracta d’una persona sexualment activa es recomana abstenir-se de mantenir relacions sexuals fins a almenys 2 setmanes des de l’inici dels símptomes i evitar les relacions en les quals es pugui entrar en contacte oral amb restes de femta, com les relacions oro-anals o manual-anals, i utilitzar el preservatiu a totes les relacions sexuals.\n– Les joguines sexuals han d’estar ben netes i desinfectades abans del seu ús.\nInformació en detall per a professionals sanitaris: http://ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/13-12-2016-RRA-Hepatitis%20A-United%20Kingdom.pdf


La cimera europea més llarga prepara 390.000 milions d’ajuts directes\nLa proposta de Michel redueix un 22% els 500.000 milions inicials\nCharles Michel, president delConsellEuropeu, a la seva arribada a la reunió d’ahir (Francois Lenoir / AP)\n21/07/2020 06:09 | Actualizado a 21/07/2020 06:11\nLa cimera de la Unió Europea que porta camí de convertir-se la més llarga de la història enfocava la nit passada el que semblava definitivament la recta final. Al llarg de quatre llargs dies i una nit en blanc, s’han viscut alts i baixos, tensions i temptatives de fracàs, fins que ahir a la tarda, Charles Michel va presentar la seva última proposta de compromís, que va passar a estudi de les 27 delegacions.\nÉs bàsicament un equilibri forçat entre les demandes de la gran majoria de països, 22 per ser exactes, a favor d’un pla de recuperació ambiciós i el fre dels 4 frugals, acompanyats també per Finlàndia, que no volen augmentar els seus pagaments a la UE.\nUn paquet de 750.000\nSe sumen 390.000 milions de transferències amb 360.000 de crèdits\nHi ha transferències, les que no volien Holanda, Suècia, Dinamarca i Àustria, però menys de les previstes i molt més condicionades. Al mateix temps, aquests països i també Alemanya, aconsegueixen una compensació financera extra amb l’augment dels anomenats xecs, un retorn de part de les seves contribucions al pressupost europeu. Un total de 52.000 milions en set anys, un preu que la resta de socis els haurà d’abonar.\nS’arribava a la cimera amb la proposta d’un paquet de 750.000 milions d’euros dels quals 500.000 en transferències, la peça clau del pla, la que marca el seu caràcter distintiu, i que dona marge als països endeutats per reactivar les seves economies.\nFre d’emergència per controlar l’ús dels ajuts, amb recurs al Consell Europeu\nEn les dures negociacions, van patir una primera retallada del 20%, i finalment, ahir, una segona addicional del 2%, fins a arribar a la proposta de 390.000 milions en transferències. Alhora, es preveuen 360.00 milions en crèdits. D’aquesta manera, es manté el paquet inicial, però amb un repartiment diferent, amb menys subvencions.\nLa major part de les transferències estaran en la Iniciativa de Recuperació i Resiliència, ( RRF), la joia de la corona d’aquest pla\nde recuperació. Allà van destinats 360.000 milions, la resta es reparteix en altres programes horitzontals del pressupost comunitari, que tot i això pateixen retallades importants. Per exemple, el Fons de Transició Justa, que ha d’ajudar els països a dur a terme la transició energètica, passa de 30.000 milions a només 10.000. També hi ha retallades en programes de recerca i desenvolupament ( Horitzó Europa), i en el d’inversions InvestEU.\nXecs per als frugals\nS’augmenten els retorns de les seves contribucions al pressupost de la UE\nEl compromís també detalla la condicionalitat a què se sotmetrà l’accés als ajuts del pla de recuperació, que és considerable. Holanda no aconsegueix el dret de veto que buscava, però sí un mecanisme d’emergència. Els plans de cada país s’aprovaran per majoria qualificada, però, i aquest és el fre d’urgència, qualsevol país pot elevar la decisió a nivell polític. “Si un o més estats membres consideren que hi ha desviacions greus del compliment satisfactori dels terminis i els objectius, pot requerir al president del Consell Europeu que es tracti el tema en el pròxim Consell Europeu”, diu el text. Mentre duri la consulta, no es podran distribuir aquests fons, i per això, es fixa un termini màxim de tres mesos de tot el procés. És significatiu que el control es farà no només sobre el pla que presenti cada país, sinó també sobre les etapes d’aplicació.\nAquesta condicionalitat ha estat reclamada repetidament per Holanda per controlar que les transferències de la UE a Espanya i Itàlia serveixin efectivament per dur a terme reformes que transformin l’economia.\nEs condiciona l’accés dels fons al respecte dels valors europeus\nD’altra banda, el text manté també la condicionalitat de respecte de l’estat de dret per tenir accés als fons del pressupost europeu, una novetat a què fins al moment s’han resistit els països de l’est. S’estableix que per majoria qualificada es poden congelar els fons destinats a un país que cometi violacions de l’estat de dret.\nAl marge del pla de recuperació, els pressupostos per al període 2021-2017 es fixa en 1,074 bilions d’euros. Els frugals poden acceptar-ho perquè se’ls han augmentat els seus xecs de retorn.\nEl sánchez més discret\nMínimes aparicions públiques del president del Govern espanyol\nAl llarg dels quatre dies de la cimera, el president espanyol Pedro Sánchez està mantenint un paper molt discret en públic, encara que fonts de la seva delegació indiquen que està molt actiu en les reunions internes. Es va entrevistar, per exemple, amb Rutte, amb “el qual no té cap problema”, segons fonts espanyoles. Des de la Moncloa, consideren que les posicions dures del primer ministre holandès venen determinades pels equilibris polítics interns.\nEn tot cas, així com l’italià Conte ha criticat obertament Rutte, Sánchez ha mantingut sempre un altre to, i en les seves molt escasses declaracions públiques, ha demanat diàleg, empatia i una actuació constructiva. “ Cal posar-se en la pell de l’altre” va declarar Sánchez a l’inici de la sessió d’ahir.\nQuatre dies de reunió\nS’ha convertit en la cimera més llarga de la història, superant la de Niça del 2000\nAquesta és una de les cimeres de la Unió Europea més llargues que es recorden. Si alguna se li pot comparar és la de Niça, al desembre del 2000, que va durar quatre dies. Allà es va acordar\nun tractat per preparar la UE, que llavors tenia 15 membres, per a les ampliacions que vindrien i també es va cancel·lar la tradició de les cimeres itinerants. Les reunions dels caps de govern van deixar de fer-se al país que tenia la presidència rotatòria per centralitzar-se a Brussel·les. Un aparent regal del president francès de l’època, Jacques Chirac, al llavors primer ministre belga, Guy Verhofstad. La cimera de Niça va acabar un dilluns a la molt intempestiva hora de les 4.15 h de la matinada.


Pràctiques Patró Embarcació d'Esbarjo | Escola Port - Formación Profesional del Mar\nMOTOR – Pràctiques bàsiques de seguretat i navegació.\nROCA – Ràdio-Operador de Curt Abast.\nVELA – Govern d’embarcacions de vela.\nILLES 24 – Navegació a motor entre la península i les Balears.\nILLES 48 – Navegació a motor i vela entre la península i les Balears.\nPRÀCTIQUES DE REFORÇ\nVELA – Pràctica a mida. Totes les maniobres que vulguis reforçar amb un instructor dedicat. Grups reduïts.\nMOTOR -Pràctica a mida. Totes les maniobres que vulguis reforçar amb un instructor dedicat. Grups reduïts.\nLes pràctiques bàsiques de seguretat i navegació – MOTOR, són obligatòries per a l’obtenció del títol i superar-les suposa que l’alumne a adquirit els coneixements pràctics bàsics suficients per a navegar. Es realitzen a bord d’una embarcació homologada de Escola Port partint del Port Olímpic de Barcelona.\n16 hores. Es realitzen en règim de singladura, amb parades d’1 hora cada 4 hores.\nEs poden realitzar en quatre sessions de 4 hores o en dues de 8 hores.\nEl repartiment del temps total de pràctiques es dividiria en vuit apartats:\nSeguretat i comprovacions abans de salir a la mar\nPlanificació de la derrota i lluita contra incendis.\nMotors i instal·lació elèctrica.\nManteniment de l’embarcació, prevenció de la contaminació i cabuyería\nFondeig, vigilància i control de la derrota.\nManiobres de seguretat.\nMàxim 11 alumnes.\nLes pràctiques MOTOR s’han de realitzar sempre en dies consecutius, ja siguin 4 sessions entre setmana o 2 en cap de setmana.\nLa formació de Radi Operador de Curt Abast – ROCA és obligatòria per a l’obtenció del títol de PER. Aquest certificat habilita a l’alumne per a l’operació de l’estació ràdio de bord i utilitzar de forma correcta els dispositius de comunicació i localització d’una embarcació.\n12 hores. Es realitzen a l’aula de radi de Escola Port, en la seva base del Port Olímpic de Barcelona.\nTres sessions de 4 hores que s’han de realitzar en ordre:\nROCA 1 – Conceptes bàsics teòrics.\nROCA 2 – Pràctiques amb simuladors.\nROCA 3 – Pràctiques amb simuladors i avaluació.\nConeixements i habilitat per a usar els equips radioelèctrics d’un vaixell.\nProcediments d’explotació del SMSSM i utilització pràctica detallada dels subsistemes i equips de SMSSM.\nProcediments d’explotació i reglamentació de les comunicacions radiotelefòniques.\nLes pràctiques ROCA s’han de realitzar sempreen ordre ascendent, és a dir: primer ROCA 1, després ROCA 2 i finalitza la formació amb ROCA 3.\nPràctiques complementàries de navegació a vela la realització i superació suposa la capacitat de l’alumne per a navegar a vela, d’acord amb les atribucions que li confereix la seva titulació.\nAquestes pràctiques s’han de realitzar només una vegada, per exemple, si després del PER l’alumne obté el títol de patró de Iot podrà navegar a vela fins a 150 milles, sense necessitat de realitzar pràctiques addicionals.\nTeoria de la navegació a vela.\nEixàrcia i veles.\nManiobra a vela avançada.\nSeguretat en la navegació a vela.\nÉs recomanable realitzar prèviament les pràctiques de seguretat i navegació – MOTOR.\nPràctiques complementàries i voluntàries la realització i superació habilita al posseïdors del títol PER per a navegar, en embarcacions a motor, entre la península Ibèrica i les Illes Balears. A més augmentar les atribucions d’eslora de 15 a 24 m.\nLa realització d’aquestes pràctiques no t’eximeix de realitzar les pràctiques obligatòries de seguretat i navegació – MOTOR – de 16h de durada.\n24 hores de navegació pel litoral català.\nEs realitzen en una única sessió en règim de travessia, amb almenys 4 hores de navegació nocturna.\nEl repartiment del temps total de pràctiques es dividiria en tres apartats:\nPreparació de la derrota i exercici d’abandonament.\nRevisió dels punts crítics de l’embarcació i comprovacions prèvies a la sortida a la mar.\nManteniment d’una guàrdia efectiva de navegació.\nPràctiques complementàries i voluntàries la realització i superació habilita al posseïdors del títol PER per a navegar, en embarcacions a motor i/o vela, entre la península Ibèrica i les Illes Balears. A més augmentar les atribucions d’eslora de 15 a 24 m.\n48 hores de navegació Barcelona – Balears – Barcelona.\nAquestes pràctiques són la suma de VELA + ILLES 24.\nEs realitzen en una sessió única en règim de travessia, amb almenys 8 hores de navegació nocturna.\n3 hores amb un instructor que resoldrà tots els teus dubtes.\nSi necessites o vols venir a realitzar maniobres a bord de les nostres embarcacions, t’oferim el lloguer d’embarcacions de pràctiques.\nLes pràctiques de navegació les pots realitzar quan vulguis, abans, durant o després del curs teòric, hagis fet l’examen o no.\nLes places de pràctiques són limitades fins a un màxim d’11 alumnes per embarcació, consulta el calendarii reserva la teva plaça.\nDisposes de fins a 24 mesos per a tramitar el teu títol, comptats des de la data en què s’hagin publicat les notes definitives o s’hagin superat les pràctiques. Passat aquest termini s’han de repetir les pràctiques o l’examen (el que hagi caducat) per a poder expedir la titulació.\nL'instructor ha d'avaluar la capacitat de l'alumne, d'acord amb els següents punts. Podent no signar el certificat de pràctiques corresponent si no es compleix qualsevol d'ells:\nPuntualitat i assistència a les pràctiques. No es permet un nivell d'assistència inferior al 95%.\nAcceptació de les normes de l'escola nàutica d'esbarjo. L'alumne haurà d'acceptar les normes de l'escola per a la impartició de les pràctiques.\nParticipació activa. L'alumne haurà de participar activament durant la totalitat de les pràctiques, sent receptiu a la formació.\nRequisits per a les pràctiques en embarcacions:\nS'ha de portar roba adequada en funció de l'època de l'any.\nCalçat de sola goma blanca (esportives) o bé de sola goma neutra (nàutics).\nTambé és recomanable portar crema solar, gorra, ulleres de sol.\nNormes de l'escola per a la realització de les pràctiques:\nLes escoles nàutiques estan obligades a notificar a la Generalitat de Catalunya diversos dies abans de la celebració de les pràctiques tant de ràdio com totes les de navegació del nombre d'assistents a les mateixes, per aquesta raó és condició indispensable per poder realitzar-les el avisar l'escola amb 4 dies anticipació suficient l'interès en realitzar-les, així com realitzar el seu pagament.\nUna vegada que l'escola nàutica ha notificat a la Generalitat la relació d'alumnes, està ja no podrà canviar llevat que sigui per causa de força major demostrable *.Si un alumne no es presenta no podrà evaluársele i no se li reconeixerà la pràctica, però estarà ocasionant un perjudici a altres alumnes que no han pogut ocupar la seva plaça ia l'escola nàutica que no podrà vendre aquesta plaça. Per aquesta raó l'escola nàutica es veu obligada a penalitzar aquests alumnes amb un% de l'import de la pràctica quan tornin a presentar-se. els imports d'aquesta penalització són de 25 € per a les pràctiques de Ràdio i de 50 € per a les de Motor (seguretat i navegació) i de Vela.\n* Causes de força major: Malaltia, accident, etc.