DIMECRES: El virus tensiona la capacitat assistencial d’un Camp que suma 463 nous infectats i dos morts | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nDIMECRES: El virus tensiona la capacitat assistencial d’un Camp que suma 463 nous infectats i dos morts\nEl sistema sanitari està rebent de cop els efectes de la permisivitat durant les festes nadalenques en forma d’una tercera ona, encara primigènia però alarmant. Amb la majoria d’infeccions provocades durant trobades familiars, la Regió Sanitària de Tarragona ha sumat en les darreres 24 hores 463 nous infectats de la Covid-19, deixant el total acumulat des de l’inici de la pandèmia en 28.042. Amb les dues morts registres des d’ahir pel Departament de Salut, el registre oficial provisional de defuncions provocades per la pandèmia és de 789.\nA més, la pressió assistencial es tensiona perillosament. El nombre de persones ingressades en centres hospitalaris és de 276 (6 més que ahir), dels quals 44 en UCI. Aquesta darrera dada és significativa, perquè suposa aproximadament la meitat de les unitats de crítics existents, si bé hi ha els protocols elaborats per Salut contempla la disposició d’habilitar-ne de noves.\nD’altra banda, els macroindicadors també escalen de manera conjunta. El risc de rebrot puja 23 punts i es queda fixat en 620, mentre que la velocitat de propagació de la malaltia (Rt) escala una centèsima fins a 1,10. Alhora, els vacunats a la regió sanitària són ja 6.502 (624 més que ahir). La taxa de confirmats per PCR i TA se situa en 305 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 585, mentre que en l’interval anterior era de 454. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 12,78%.\nTerres de l’Ebre: el risc de rebrot puja 73 punts (755)\nLa regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 6.962 casos confirmats per PCR o TA, 167 més que en el balanç anterior, i 7.220 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 131 persones, les mateixes que en l’últim balanç. Entre el 3 i el 9 de gener es va notificar 1 mort, les mateixes en l’interval anterior. Hi ha 2.258 vacunats, 307 més que en el balanç anterior.\nEl risc de rebrot puja 73 punts i se situa en 755, per sobre de la setmana anterior, que era de 658. D’altra banda, la taxa de confirmats per PCR o tests d’antígens entre el 3 i el 9 de gener és de 334 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 566, pels 329 de la setmana anterior. El 10,64% de les proves que es fan donen positiu.\nL’Rt puja quatre centèsimes i se situa en 1,33, mentre que la setmana anterior era d’1,99. Segons l’últim balanç, ara hi ha 53 persones ingressades, dues menys. Entre el 3 i el 9 de gener hi havia 53 ingressats, pels 26 de la setmana anterior.\nCatalunya: L’Rt puja a 1,27 i el risc de rebrot a 657 (+48), amb 56 ingressats més i 4.780 nous casos\nEn l’àmbit de país, l’Rt ha pujat a 1,27 aquest dimecres, sis centèsimes més que fa 24 hores. El risc de rebrot també puja, ho fa 48 punts, fins als 657. La incidència a 14 dies també s’incrementa i passa de 523,28 a 537,91. S’han declarat 4.780 nous casos confirmats per PCR o TA, cosa que eleva la xifra total a 405.294. El 10,88% de les proves de la darrera setmana han donat positiu.\nD’altra banda, s’ha informat d’11 noves morts i el total és de 17.725. Hi ha 2.501 pacients ingressats als hospitals amb covid-19, 56 més que fa 24 hores, i 493 persones a l’UCI, 16 més. Els vacunats arriben a 91.382, 15.195 més.\nEspanya: Gairebé 500 casos detectats per cada 100.000 habitants\nI finalment, el Ministeri de Sanitat ha informat aquest dimecres de 38.869 nous positius per covid-19, un fet que deixa la xifra global de contagis a l’estat espanyol en 2.176.089 casos confirmats per proves diagnòstiques. La xifra de víctimes per coronavirus s’ha incrementat en 195 persones i ja són 52.878 els morts per la pandèmia a Espanya. Catalunya encapçala la xifra de contagis en els últims 7 dies amb 21.862 casos, seguida de Madrid amb 21.011. Més avall es troben Andalusia (18.451) i el País Valencià (13.553). Des de l’inici de la pandèmia, Madrid és on més contagis s’han acumulat, amb 438.535 casos. Just després se situa Catalunya amb 413.332 casos confirmats i Andalusia amb una xifra de 294.474 casos.\nPel que fa a la incidència acumulada, aquest dimecres Espanya registra 492,88 casos per cada 100.000 habitants en els últims 14 dies, pels 454.22 d’aquest dimarts. Es tracta, per tant, d’una pujada de gairebé 40 punts que deixa a Espanya a la vora de superar la barrera dels 500 casos per cada 100.000 habitants.\n12/01/2021 DIMARTS: Cop de realitat al Camp de Tarragona, amb 466 nous casos de Covid i 12 morts\n11/01/2021 DILLUNS: El risc de rebrot baixa fins a 589 i l’Rt s’apropa a nivells òptims al Camp de Tarragona, que suma 5 morts més\n13/01/2021 Argimon: ‘S’han vacunat 91.335 persones i a partir de dilluns es començarà a administrar la segona dosis de la vacuna als grups prioritzats’


“Llocs Comuns” a Plastic Murs | Bonart\n“Llocs Comuns” a Plastic Murs\nPlastic Murs inaugura el 3 de noviembre l’exposición Llocs Comuns, mostra col·lectiva amb Aarón Duval, Iñigo Sesma, Jose Luis Ceña, Mikel Del Río i Sebas Velasco. La mostra es podrà visitar fins al 7 de desembre.\n“La intencionalitat connecta als nostres artistes, els que recorren a la imatge pintada que revela, i a la matèria, l’oli, que fijaese instant abans de la seva oblit. Aarón Duval s’empasta amb sentit tràgic, brillant metàfora de la joventut salvatge, amb denses pinzellades carregades de matèria. A més, sap pintar la llum com flaix. Aquesta dicotomia entre l’obscuridad (negre ivori profund) i la llum (blanc titani trencat) continua en les obres de Mikel Del Río: ben cuit dels seus lllençs i el cru dels seus temes, la nit i la força jove, potser alienada. Sebas Velasco, igual de solvent amb qualsevol tècnica, mida i superfície, també executa murals d’un naturalismodemoledor, sàviament integrats en l’arquitectura degradada. Els seus protagonistes, herois pròxims, són escriptors de graffiti o persones significatives per a l’autor. Velasco és sempre generós amb la vida i els seus protagonistas. Iñigo Sesma, preocupat per la seva context social i històric, decomissa la realitat (clau de tota poètica) amb les imatges visuals que consumeix: fotografies digitals i analògiques, pel·lícules de cinema i els seus fotogrames, televisió , Internet … després reconstrueix plàsticament el digerit. El resultat és pintura, destresa i pensament. Jose Luis Ceña pinta l’alegria de viure o l’estranyesa del somni i l’absurd. No pateix cromofobia i coneix les armoníasde colors adjacents, l’elegància del porpra al costat del maragda o els blaus i taronges saturats. Coneix la màgia de laspaletas complementàries i descriu el moviment en dibuixar amb el gest de la brotxa plana. Però té els seus propis secretos.”, escriu Juan Canales\nEtiquetes: Aarón Duval · Galeria Plastic Murs · Iñigo Sesma · José Luis Ceña · Mikel Del Río · Plàstic murs · Sebas Velasco


Fede Cortés, autor dels detectius més famosos del Priorat, Johnson&Johnson – Des de les Aubagues\nPàgina d'inici › Persones › Fede Cortés, autor dels detectius més famosos del Priorat, Johnson&Johnson\nBy Carles X. Cabós on 24/01/2016 • ( 0 )\n«Mentre feia la mili a Canàries, els amics m’explicaven que passava al poble i a la comarca enviant-me cartes en forma de còmic. Els protagonistes eren uns detectius anomenats Johnson&Johnson, paròdia d’ells mateixos»\nFede Cortés, a la plaça de l’Església de Falset, el diumenge d’Encamisada. Foto: Carles X. Cabós.\nFede Cortés (1960) va néixer a Falset, concretament al barri del Malanyet. Va cursar magisteri, però mai ha exercit, i finalment es va decantar cap a la comptabilitat i la informàtica. Professionalment, és responsable d’administració d’una empresa de serveis i també ocupa el lloc de secretari al Consell Regulador de la DO Montsant. Ha tocat el gènere negre, la poesia, el relat curt i la història, però probablement, pel que és més conegut és per ser l’autor de les aventures dels populars detectius falsetans Johnson&Johnson, algunes de les quals podeu trobar a PrioratDiari.cat. En el seu moment, també va col·laborar amb l’extinta publicació prioratina PrioratDigital.com, que va estar activa entre 2002 i 2004.\nPerò no cal allargar-se més en la presentació, donat que en el seu blog en trobem una d’insuperable, on amb ironia i bon humor es presenta així:\n«Als quinze anys abandonà el futbol per a formar un grup musical que fos tan famós com els Beatles. No ho aconseguí, però aprengué a tocar la bateria i més endavant li serviria per a guanyar-se la vida. Descobrí la màgia de les paraules quan estudià literatura a batxillerat i llavors començà a embrutar papers amb versos. Arribat el moment de tocar de peus a terra cursà Magisteri i, per primera vegada, començà a introduir-se en la gramàtica de la llengua que parlava diàriament, amb la qual cosa aconseguí que els papers que embrutava estiguessin igual de bruts però en català. Posteriorment s’interessà pel llenguatge lògic de la informàtica i el fet de programar li causava el mateix plaer que escriure versos. Amb el llenguatge musical i el llenguatge lògic començà a viure en una pluriocupació que no li acabava de solucionar les necessitats materials i, per tant, hagué d’afanyar-se a aprendre el llenguatge numèric de la comptabilitat per a poder assolir una feina convencional de vuit hores. Les altres setze li permeten que de tant en tant es diverteixi escrivint prosa i poesia».\n— En quin equip de futbol vas jugar?\n— Vaig jugar de molt petit, als infantils de Falset. Tot i que era molt baixet feia de central, com mon pare. En un moment determinat, cap als quinze anys, amb la colla d’amics vam plantejar-nos si tot el nostre temps el dedicàvem al futbol o a la música. A aquesta edat hi ha coses que no es poden prendre «a la ligera»; són sagrades. En realitat suposo que es tractava d’escollir amb quina colla d’amics ens quedàvem; de manera exclusiva.\n— Podries explicar quin era el grup musical que vas formar o almenys intentar?\n— Quan teníem uns nou anys ja vam ajuntar-nos per formar un grup infantil a l’estil dels que hi havia llavors (cap a l’any 70). Assajàvem a l’entrada de casa. Apadrinats per una professora de l’escola vam guanyar, fins i tot, un concurs provincial. Més endavant, ja érem a l’institut, un tiet meu de La Vilella que havia tocat en una orquestra em regalà la bateria. Era un instrument primitiu: un bombo de gran diàmetre amb poca profunditat, una caixa, un charles i un plat. Les pells eren naturals i els ferros es transportaven en una caixa de fusta. Assajàvem a la golfa de casa. Amb aquesta vaig aprendre a tocar de manera autodidacta. D’aquí sortí un trio (guitarra, baix i bateria) anomenat «Quim, Fede i Josep Lluís» que tocàvem de tant en tant a la discoteca de l’Hostal Sport de Falset. Després va canviar el guitarra i vam formar «Suc de Taronja», grup amb el qual vam tocar per diferents llocs de la comarca i de la Ribera. Després d’uns anys sense tocar em van vindre a buscar per incorporar-me a un grup de ball. Vaig tocar amb «Alazan» i temps després alguns dels membres vam fundar el grup «Trama». Això era cap a l’any 87. Vaig estar-hi uns anys i llavors vaig deixar-ho perquè la feina a hores amb la qual combinava els «bolos» havia anat convertint-se en una feina a jornada completa.\n— Vas descobrir «la màgia de les paraules» quan estudiaves literatura a batxillerat a Falset. Recordes quin va ser el punt d’inflexió que et va portar a saber que t’agradava escriure?\n— No existeix un punt d’inflexió concret. Els poemes que llegiem a l’assignatura de Literatura (castellana, evidentment) ens inspiraven i llavors, amb els amics, jugàvem a compondre coses semblants. Això també feia que t’agradés llegir altres coses diferents, sobretot lletres de cançons que escoltaves i així descobries que alguns músics també feien llibres. Leonard Cohen, Jim Morrison (The Doors), Bob Dylan, Lou Reed… Aquests, a més, et portaven a d’altres: Garcia Lorca, Dylan Tomas, Alan Poe…\n— Què va ser el primer que vas escriure (si ho recordes), o quin és l’escrit més primerenc que guardes?\n— El més antic que guardo deuen ser uns poemes en castellà del temps de l’institut. Amb aquests poemes i els d’un amic vam muntar un recull al qual vam afegir els dibuixos d’un altre amic de la colla i vam muntar un «llibre» que ensenyàvem als coneguts i «conegudes».\nA la plaça de la Quartera. Foto: Carles X. Cabós.\n— Com van néixer Johnson & Johnson? Com va sorgir la idea i quina va ser la primera aventura dels detectius?\n— El primer relat dels J&J que vaig escriure es diu «L’espia que em va estimar o Dies de vi i roses». No està publicat. El següent va ser «L’amor en temps de Pasqua o La passió segons J&J», que tampoc ha sortit publicat. Són relats amb una extensió d’unes cinquanta pàgines. Era la primera cosa «llarga» en prosa que escrivia i em vaig plantejar escriure’ls per aprofitar relats i poemes solts que tenia i no sabia on posar. Avui en dia escric els relats segons em surten i no tenen una extensió predefinida. Posteriorment ajunto dos o tres casos amb una obra literària dels J&J prorrogada per la Lucia, buscant que formin un conjunt homogeni i li poso un títol. La idea és fer llibres curts, fàcils de llegir. Quant al nom, l’anècdota és la següent: mentre feia la mili a Canàries, els amics m’explicaven que passava al poble i a la comarca enviant-me cartes en forma de còmic. Els protagonistes eren uns detectius anomenats Johnson&Johnson, paròdia d’ells mateixos.\n— «De Tots Sants a les rebaixes de gener» va ser el primer llibre de la sèrie de Johnson & Jonhson (2008), després van venir «La poesia no fa ombra» i «El català és un misteri poètic?» (2009), i el quart i de moment últim «Del Montsant als Andes» (2012). Aquests quatre llibres són recopilatoris de les aventures dels detectius que tenies escampades per tot arreu o són històries escrites expressament?\n— A banda dels quatre llibres de la sèrie hi ha un relat inclòs al recull de gènere negre «Un riu de crims» (March Editor, 2011) i a la revista «La lluna en un cove» núm. 19. Sense publicar hi ha un parell de llibres preparats i alguns relats solts més. A més d’això hi ha els relats escrits a propòsit per llegir en pantalla que apareixen al blog johnsonijohnson.blogspot.com i els que jo anomeno «articles protesta» (més curts), que surten a PrioratDiari.cat, i que a part de ser una història de detectius aprofiten per deixar caure alguna queixa.\n— Els tres primers són autoeditats, i el quart el publica l’editorial March Editor. Com es produeix aquest canvi?\n— Em decideixo a autoeditar els llibres per a treure a la llum el que anava fent. No trobava cap editorial disposada a fer-ho i això també era una manera de mostrar-los la idea de producte literari que jo tenia. Arran de les trobades de gènere negre al Matarranya, de resultes de les quals vam editar dos llibres recopilatoris, vaig conèixer aquesta editorial, que va avenir-se a publicar el quart de la sèrie que jo tenia pensada. Cal dir, ara que surt al cas, que el responsable de March Editor ara mateix està en parador desconegut. El gruix de l’edició de l’últim llibre de les trobades de gènere negre («Clio, assassina») es va quedar a\nimpremta per falta de pagament i vam haver de buscar una altra editorial que s’avingués a reeditar-lo.\n— Hi ha prevista alguna nova entrega de la sèrie?\n— Avui en dia és molt difícil editar. La crisi, la retallada de les ajudes, el fet que s’editen més llibres dels que es compren… Continuarem intentant-ho.\n— Mannà és el teu primer llibre de poesia en solitari. Per a conrear aquest gènere es necessiten unes condicions particulars de relaxació o concentració diferents que per a escriure Johnson & Johnson, per exemple?\n— Són coses diferents. La poesia, per a mi, és una cosa molt impulsiva. Et surt un text de manera gairebé automàtica, tot i que després l’has d’anar polint i arrodonint. I potser al final no s’assembla a res del que et va sortir al principi, però la creació inicial és explosiva. La prosa és un procés més reposat. La majoria d’escriptors solen dir que quan comencen a escriure ja tenen pensat, sinó tot, sí almenys un esquelet de la història. Jo la veritat és que moltes vegades començo escriure només amb dos o tres conceptes que apunten l’argument i a partir d’aquí vaig fent. Però, sigui com sigui, són processos diferents. El que sí que relaciona prosa i poesia, per a mi, és la musicalitat, el ritme, aquell punt especial que m’agrada buscar a les frases en prosa que fa que, en certa manera, també siguin poètiques.\n— Quin tipus de poesia has conreat anteriorment i quin trobarem a «Mannà»?\n— Sempre he fet el mateix tipus de poesia. De fet al llibres de J&J també n’hi ha. «Mannà» conté dos reculls que van obtenir el premi Priorat i el premi Salvador Estrem i Fa al certamen literari de Falset en diferents anys. Em sabia greu tindre’ls a casa sense que veiessin la llum i vaig proposar a l’entitat organitzadora del concurs que l’editessin. No vam posar-nos d’acord però van acceptar incloure la presentació del llibre dins l’acte de lliurament dels premis.\n— A banda de relats en to humorístic, contes o poesia, també has participat en altres llibres de temàtica totalment diferent, com «100 anys fent vi» o «Tren de Val de Zafán». Et falta tocar algun gènere?\n— «Tren de Val de Zafán» és un recull de relats entorn d’aquesta línia fèrria que ara constitueix la Via Verda. Jo hi vaig aportar un dels relats. «100 anys fent vi», en canvi, és una història de la Cooperativa Agrícola de Falset-Marçà. Cada participant tenia adjudicat un tram cronològic que havia d’explicar. Jo era la primera vegada que escrivia història, basant-me en documents reals. De relats n’he fet i en faig de diferents temàtiques, tot i que sempre domina el somriure (més que l’humor), l’erotisme i el gènere negre. Un gènere que no he tocat mai, tot i que m’agrada molt, és la ciència-ficció; només hi ha una pinzellada en la narració que serveix de pròleg i epíleg al recull de gènere negre «Clio, assassina», escrit a quatre mans amb Jordi Pijoan-López. El que no he publicat mai és novel·la, però en tinc alguna de mig embastada.\nAl carrer Miquel Barceló, seguint l’Encamisada. Foto: Carles X. Cabós.\n— També estàs posat en política, d’una manera o altra. Des de quan?\n— Vaig estar integrat al grup Independents per Falset des del principi. El 1995, quan ens presentem per primera vegada i obtenim l’alcaldia, no aconsegueixo l’acta de regidor però estic vinculat amb tots els temes municipals. El 1999 entro de regidor ocupant-me d’hisenda. A les següents eleccions vaig més avall a la llista per donar pas a gent nova i no entro de regidor, però la dimissió d’un d’ells a mitja legislatura em fa entrar i torno a accedir a la regidoria d’hisenda. L’any 2007 el grup Independents Per Falset ens quedem en minoria i estic de regidor i també de conseller comarcal a l’oposició. Després de setze anys d’intensa tasca política municipal i comarcal, tot i continuar vinculat directament amb el grup, decideixo no tornar a presentar-me.\n— Què trobem a «La història d’un poble l’escriuen els seus habitants. Una crònica del grup Independents per Falset» (2013). És una història real en clau d’humor o no té res de veritat…?\n— És la crònica del pas pel govern municipal del grup Independents per Falset. És un relat objectiu perquè intenta basar-se en documents, declaracions, actes… però està fet des del punt de vista d’un protagonista, i per tant és subjectiu. Explica què va passar des del 1995, en què el grup accedeix al govern, fins al 2011, quan després de tres legislatures al poder i una a l’oposició es plantegen el seu futur. Relata també els precedents que van causar l’aparició de grups independents a la comarca, arran del Cas Priorat. De fet, en aquell moment, pràcticament donàvem per acabada la nostra tasca com a grup polític i per això volíem deixar un testament. A diferència de la participació a «100 anys fent vi», aquí —a part d’utilitzar fonts històriques— jo coneixia la història en primera persona, per tant és un text menys rígid, més juganer.\n— Vols dir que Independents per Falset va estar a punt de desaparèixer?\n— La nostra intenció era romandre hivernant, en stand by, mentre no hi hagués una reclamació de canvi des de la societat falsetana. Aquell entusiasme que l’any 95 va provocar que tot es bellugués i que en aquell moment, en aparença, s’havia convertit en conformisme. Tampoc volíem ser les mateixes cares de sempre, com si no volguéssim amollar la cadira, i sense tindre cap possibilitat clara de recanvi i de continuïtat en el futur. No haguérem tornat a presentar-nos a les eleccions sense la pressió de la nostra base social i, sobretot, sense l’entrada massiva de jovent disposat a col·laborar.\n— Estàs col·laborant amb Independents per Falset, escrius les aventures de Johnson & Johnson, tens alguna novel·la «mig embastada»… Estàs posat en algun projecte més que no hàgim comentat?\n— Ara mateix estic intentant organitzar algun tipus de jornada literària anual a Falset, amb l’ajuntament. Segurament de gènere negre i reprenent el que fèiem amb el company Jordi Pijoan al Matarranya.\nEntrevista publicada a PrioratDiari.cat el 24 de gener de 2016.\n‹ Lluís Capdevila, del Cafè Mañé de Falset al Harlem Tavern de Manhattan\n‘El nazi de Siurana’ desvela la vertadera identitat de Juan Buyse «el belga» ›\nEtiquetes: Falset, Fede Cortés, Johnson&Johnson, Persones


La situació de la plantilla de la Residència gent gran de Ponts és insostenible\nEls responsables de l’Ajuntament de Ponts són coneixedors d’aquesta situació, ja que el sindicat va reunir-se amb el Consistori per informar de les queixes\nper Marta Romera dijous, 5 de novembre 2020 - 15:10h\nLa situació de la plantilla de la Residència gent gran de Ponts és insostenible | Pixabay\nLa situació a la Residència gent gran de Ponts, a la comarca lleidatana de la Noguera, és molt preocupant. I això que el centre no ha tingut cap cas de Covid-19, tot i que a l'inici de la pandèmia el seu personal no disposava dels EPI corresponents per a la seva protecció. Una situació que es va resoldre després que el sindicat UGT reclamés a l'Ajuntament de la població els Equips de Protecció Individuals pertinents.\nA la manca de protecció de la plantilla, se li sumen les reiterades queixes per part dels usuaris pel menjar i per les funcions d'infermeria. Així mateix, la secretària d'Administració Local de la UGT-FESP de les Terres de Lleida, Estela Guerra, ha recollit diverses reclamacions dels treballadors i treballadores del centre, com presumptes amenaces i coaccions per cobrir torns aliens en dies de descans; interrupció de les vacances del personal; la nul·la organització dels calendaris; manca de personal; dies de festa sense retribucions; i altres deficiències.\nEls responsables de l'Ajuntament de Ponts són coneixedors d'aquesta situació, ja que el sindicat va reunir-se amb el Consistori per informar de les queixes de la plantilla de la residència. En aquest sentit, la UGT ha presentat innumerables reclamacions al respecte, però mai s'ha rebut cap tipus de resposta.\nTots aquests fets van portar als usuaris de la Residència gent gran de Ponts a protagonitzar una reivindicació amb cassolada inclosa des de les seves finestres a finals d'estiu. Una protesta que volia mostrar també el suport incondicional a la plantilla municipal de l'equipament. És per això, que Guerra manifesta: «Després de l'esforç del personal de la residència abans i durant la pandèmia actual, les treballadores i treballadors es mereixen una solució a totes les problemàtiques emergents, un reconeixement a la seva dedicació i constància i a una remuneració digna».


“Vaig deixar la moto, vaig meditar i va ser la plenitud”\nDennis White, Satyananda, monjo i mestre de meditació\nTinc 67 anys. Vaig néixer i visc a Soc monjo i mestre de meditació. Soc celibatari. Política? Drets humans, llibertat individual, democràcia universal i polítics honrats. Déu Goig en la veritat. Meditar és senzill i propicia serenitat interior i benestar\n02/10/2017 22:17 | Actualizado a 03/10/2017 03:03\nÉs alt i afable. L’anomenen germà Satyananda, que significa ‘goig en la veritat’: “Això intento!”, em somriu. Passa per Barcelona per impartir un taller sobre la seva tècnica de meditació, per invitació de l’ Associació d’ Amics Paramahansa Yogananda de Catalunya ( www.yogananda-srfbarcelona.com). Satyananda és membre de la comunitat monàstica de Self-Realization Fellowship ( SRF) des de fa més de 40 anys, i viu i serveix al temple de Self-Realization Fellowship Lake Shrine ( Califòrnia). Les seves xerrades són molt apreciades a mig món, així com el seu magisteri com a expert meditador. Em fa seure en una cadira, em fa respirar fondo i em deixa tot sol amb el meu interior.\nQuè és meditar?\nAquietar l’agitació mental perquè la teva pau interior aflori.\nCom aquieta la seva ment?\nEm sento en un cadira amb l’esquena recta, tanco les parpelles, respir amb calma, aspiro i exhalo profundament amb el goig al fer-ho, em relaxo...\nI què succeeix?\nEm sento calmat i feliç, allunyat de tota angoixa, estrès i depressió.\nDes de quan fa això?\nVaig començar fa ja més de quaranta anys, a mitjans dels anys 70, quan encara era un noi de vint i pico vint anys insatisfet.\nQuin tipus de jove era?\nVaig ser il·lustrador, m’agradava.., però no em sentia feliç. Després vaig estudiar en una escola de negocis, per seguir els passos del meu pare, que era consultor empresarial...\nTampoc no em satisfeia, només experimentava alegries passatgeres, res ple i perdurable. I jo buscava una felicitat major.\nDeixar-me créixer els cabells llargs i anar-me’n per allà a la meva moto, una cosa que el meu pare va deplorar molt. I també llegia...\nLlibres de filosofia oriental: circulaven entre els joves a la Califòrnia dels anys 70. I així vaig topar amb la Autobiografia d’un iogui.\nParamahansa Yogananda, un savi de l’ Índia nascut el 1893 a prop dels Himalayas i mort a Los Angeles el 1952. Gandhi havia estat deixeble seu. I va ser el principal propagador del ioga als Estats Units, des dels anys 20, amb molts deixebles.\nQuè va sentir al llegir-li?\nAl capítol 14 del seu llibre descriu la seva experiència personal en la supraconciència o consciència còsmica. I allò em va captivar.\nQuè explica Yogananda?\nQue la pràctica del ioga i la meditació el condueixen a tal connexió interior... que la seva consciència s’expandeix sense límits, és el cosmos. Vaig voler comprovar si era veritat.\nAl principi vaig seguir amb els meus cabells i la moto. Però alguna cosa havia començat a canviar en el meu interior, la meva consciència s’expandia... I un dia... va succeir!\nVaig sentir el mateix que Yogananda havia descrit al seu llibre: una alegria il·limitada, tots els problemes esfumats, una profunda pau, satisfacció, felicitat!\nSí, i va durar hores. Vaig entendre que Yogananda no fabulava. Quan aquella experiència es va diluir, jo ja havia canviat per sempre. Vaig meditar com ensenyava Yogananda, i vaig tornar a sentir el mateix! I això va marcar el camí.\nVaig deixar la moto, em vaig tallar el cabell i vaig decidir portar vida monàstica al Temple de la Germandat de l’ Autorealització, fundat per Yogananda. Meditar em va donar plenitud. El meu pare em va dir: “si algú ha fet que et tallis el pèl, ha de ser bo”, ha, ha...\nPot assolir-se amb drogues aquell estat de consciència?\nLes drogues extreuen imatges de l’inconscient, però de manera inestable i incontrolable. La meditació, en canvi, t’entrena en el control d’accés a la supraconciencia.\nCom és la seva vida avui dia?\nGestiono el Temple, pel qual passa molta gent, porto una dieta vegetariana, medito i imparteixo tallers de meditació.\nQuanta gent segueix aquesta tècnica meditativa?\nEs kriya, i la segueixen 1'5 milions de persones. Aprens fàcilment a retirar l’energia de l’entorno i concentrar-la a l’interior.\nQuins beneficis em procuraria?\nAdeu a l’angoixa, l’estrès, la depressió i la por, inclosos la por de morir. Veuràs serenament pensaments i sentiments: així seràs lliure per elegir. I seràs feliç.\nQuina ha estat la seva millor experiència com a meditador?\nDe vegades veig un globus de llum a la meva entrecella, una llum daurada i blava, que irradia, que és dolcíssima, i llavors tot és pau, relaxació, confiança. Una gran plenitud.\nQui és el millor meditador que conegui?\nLa meva mestra, Daya Mata, deixebla de Yogananda. Un dia ens vam reunir amb advocats per a una qüestió immobiliària important, i estàvem encallats. Ella va dir: “ Meditemos”. Els advocats es van mirar, burletes...\nI ella què va fer?\nVa meditar. Vaig veure la felicitat al seu rostre, sereníssim. Al poc, va obrir els ulls, i amb un somriure va prendre totes les decisions: totes correctes!\nParli’m d’algun dels molts deixebles meditadors que ha tingut.\nPenso en un pare que va discutir amb el seu fill, i el fill va donar un cop de porta, va pujar al cotxe, va tenir un accident i va morir.\nEl pare no podia perdonar-se. I meditar el va ajudar. Meditant va sentir la presència del seu fill, que li va dir: “pare, tot està bé”. Va sentir que no hi ha barrera entre vida i mort, que podem seguir tots connectats. I llavors una pau infinita el va omplir.


Casa del Poble de Blanes: El Ple de l’Ajuntament de Blanes donà suport a una consulta per l’autodeterminació\nEl Ple de l’Ajuntament de Blanes donà suport a una consulta per l’autodeterminació\nEn segon lloc, a partir d’aquest moment la Casa del Poble de Blanes, iniciarà un seguit d’accions per aconseguir el màxim suport social de la Vila de Blanes per organitzar la consulta. Durant la propera setmana, ens posarem en contacte amb les diferents associacions de la Vila de Blanes, per tal de recollir el seu suport per tirar endavant la consulta. Al mateix temps, ens posarem en contacte amb la plataforma Decidim.cat per coordinar la consulta.\nEn una segona fase, la Casa del Poble es vol posar en contacte amb el sector privat de la Vila de Blanes per exposar el projecte de consulta, i poder recollir més suport i legitimitat per la mateixa.Des de la Casa del Poble emprenem aquest projecte amb moltes ganes, i esperances de trobar el suport suficient entre la societat civil de Blanes, i sense presses, poder tirar endavant, una consulta sobre el futur polític de Catalunya.\nAquesta simulació que ha comptat amb una positiva participació ha estat el primer pas per tal de realitzar una consulta oficial a tota la Vila de Blanes, agafant com a model, el procés democràtic que ha realitzat la població d’Arenys de Munt aquest darrer 13 de Setembre.\nPer aquest motiu des de la Casa del Poble de Blanes, vol trobar el màxim suport institucional i social per tal de tirar endavant aquesta consulta, ja que entenem, que els representants polítics de la nostre vila i la societat civil, siguin partidaris o no de la resposta de la consulta, han de tenir un paper rellevant en aquest procés participatiu, que tant sols pretén aprofundir en les bases de la democràcia i la participació ciutadana de la nostre vila.\n3. Donar suport, quan es donin les condicions necessàries, i hi hagi suficient consens social i polític dels partits amb representació a l’ajuntament, a les iniciatives que sorgeixin des de les entitats cíviques locals per a la celebració de consultes populars per la independència\nPublicat per casa del poble a 23:18\nEtiquetes de comentaris: La Casa del Poble al Món\nL'enhorabona! L'Ajuntament de Santa Coloma de Farners també aprovà la moció, i fins i tot el PSC va votar que sí!\nAra es prepara la consulta.\n29 de setembre de 2009, a les 22:37\nquimu c. s. ha dit...\nserà possible una votació per correu?\n20 de novembre de 2009, a les 14:53\n4 de febrer de 2010, a les 14:08\nEl Ple de l’Ajuntament de Blanes donà suport a una...\nEl Ple de l’Ajuntament de Blanes donarà suport a u...\nBlanes també diu 'sí' a la independència\nResultats consulta pel dret a decidir a Blanes\nCASA DEL POBLE DE BLANES Centre Republicà d’Esque...


L'espill de l'orb: de desembre 2011\nPoemes per a la Marató (IV)\nPoemes per a la Marató (III)\nPoemes per a la Marató (II)\nPoemes per a la Marató (I)\nQue no siga ni tan bo com ens havien dit,\nni tan dolent com ens estan dient ara...\nPer un 2012 "normalet"\nPublicat per Francesc Arnau a 20:12 2 comentaris:\nIl·lustració del meu poema de Montserrat Lloret\nFent-se ressò de la iniciativa "Poemes per a la Marató", l'artista Montserrat Lloret va il·lustrar el meu poema "Quan la vida s'esmuny...", quan ja ho havia fet el meu paisà Ramon Navarro Bonet. La Montserrat va fer la primera il·lustració d'una sèrie d'aquarel·les en les que hi havia un ull com a motiu principal. Potser es va inspirar en el meu vers que diu: "Els meus ulls de porter...", que també hi era present al darrer poema del meu llibre "L'espill de l'orb"...\nQuan la vida s’esmuny entre les mans\nencara pots compartir tot el teu cos,\npassar el relleu com en qualsevol esport;\nAvui és possible jugar un altre cop!\nDonaràs el teu cor de guerrer\ni tornarem a escoltar el seu batec.\nRegalaràs els teus ulls de porter\ni tornarem a gaudir del seu llambrec.\nAcí us deixe la il·lustració, i des d'ací vull donar-li les gràcies a l'artista per haver enaltit amb la seua il·lustració els meus versos...\nEtiquetes de comentaris: marató, Montserrat Lloret, rnbonet\nIl·lustració del Toni Arencón del meu poema...\nNo deixem que ploren els estels,\nevitem que criden els malats\ncom les oronetes en la nit\npel dolor de veure’s impotents.\nNo tenim una altra pell com les serps,\nperò tenim la tecnologia, tanmateix,\nque fa créixer nous membres del no-res\nen la carn esqueixada de la gent.\nToni Arencón i Arias, va il·lustrar el meu poema "No deixem que ploren els estels...", per a la iniciativa "Poemes per a la Marató", amb el seu estil abstracte i colorista, molt proper dels grans mestres de principis del segle XX (Kandinski, Malevich, Mondrian, Miró, etc...). No conec el Toni personalment, però la meua col·laboració assidua amb la revista digital "Lo Càntich", de la que és un dels fundadors i impulsors, ha fet que s'haja establert entre nosaltres una complicitat (amb molt bon rollo) que, fins i tot en relacions més properes, és difícil d'assolir. De sempre, les meues publicacions a la revista han comptat amb el seu ajut, cercant imatges pels meus poemes, facilitant-me la tasca de correcció, i estant sempre obert a les meues observacions, que de vegades reconec, deuen d'acabar amb la paciència del personal, ja que sóc perfeccionista en excés, fins arribar a semblar estar contaminat per una dèria profunda i malaltissa...\nMoltes gràcies per la teua paciència, Toni!!!\nI espere poder conèixer-te ben prompte, doncs, a la meua passada estada a la ciutat de Barcelona, pel Sant Jordi, no va poder ser...\nI ara, canviant de tema, el projecte "Poemes per a la Marató" està resultant un èxit sense precedents a la història (almenys d'ARC). Ja s'han realitzat més de tres-centes setanta il·lustracions dels poemes, i amb l'embranzida dels col·legis, que ha estat una gran idea, potser encara estem prou lluny del resultat final...\nEl més important és recaptar fons per a la Marató, i pense que mai no podríem ni pensar que estaríem capacitats per aquest esplèndid resultat final... Que ja us comunicaré en quan es tanque la campanya...\nI ara, aprofitant la il·lustració del Joan Pasqual al meu poema "Oroneta", ací teniu la meua felicitació pel Nadal:\nI que el Mariano no s'acarnisse massa amb nosaltres al 2012...\nPublicat per Francesc Arnau a 20:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ARC, Joan Pasqual, Lo Càntich, marató, poesia, Toni Arencón, TV3\nIl·lustració de Joan Pasqual del meu poema "Oroneta"\nOroneta, vol de drap,\nquan remuntes les tronades\ncom els diaris cremats,\nde mosquits t’omples el pap.\nRemuntem també nosaltres\nles tronades de la vida\nper poder tornar als malalts\nl’esperança i el somriure.\nJoan Pasqual, artista plàstic que pertany a l'Associació d'Artistes de Premià de Dalt, de la que és el president, ha il·lustrat el meu poema "Oronetes", per a la iniciativa "Poemes per a la Marató". Ens vàrem conèixer l'any 2008, a la Trobada que es va celebrar a Premià de Dalt amb motiu de la II Edició dels Poemes Il·lustrats, una col·laboració entre RC i l'Associació que ell presideix.\nL'artista va fer una interpretació del meu poema "Cubisme", que va sortir al meu llibre "L'espill de l'orb" amb el títol de "Geometria", i que jo havia composat sobre un quadre de Kandinski. El Joan és un artista reconegut internacionalment, i ha participat en diverses exposicions i congressos pertot arreu, sobretot a Itàlia, om col·labora amb diversos col·lectius d'artistes.\nEll és un gran colorista, enamorat del blau i el taronja, i també de les diverses textures que utilitza per a realitzar els seus collages. Ací teniu la il·lustració del meu poema "Cubisme":\nIl·lustració de Joan Pascual del meu poema "Cubisme"\nHi ha els punts per fer-nos les robes,\nhi ha línies dels mitjans de transport,\nhi ha angles de triangles rectangles,\nisòsceles, escalens i equilàters,\nhi ha la utòpica quadratura del cercle\nque cercaven alquimistes i místics,\nhi ha polígons, les ciutats de les fàbriques,\nel quadrat, com el cap dels germànics,\nel Pentàgon, que dissenya les guerres,\nhi ha els cercles de les Arts i les Ciències,\nles esferes de planetes i estrelles,\nles el·lipses de les òrbites dels astres,\nles espirals de galàxies llunyanes\ni la doble dels codis genètics,\nhi ha el prisma de les roques basàltiques,\nhi ha els cilindres de cotxes i màquines,\nhi ha rombes, trapezis, piràmides...\nHi ha molts més elements geomètrics\nper poder enllestir aquest quadre.\nFrancesc Arnau i Chinchilla -20/01/2008-\nPublicat per Francesc Arnau a 00:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Joan Pasqual, marató, poesia, RC, TV3\nCapçalera del blog "Poemes per a la Marató"\nL'Associació de Relataires en Català (ARC) va posar en marxa una iniciativa per a participar a la Marató que organitza TV3, com cada any, i que enguany està dedicada a recaptar diners per a la "Regeneració i trasplantament d'òrgans i teixits". La seua proposta consisteix en que els poetes i poetesses lliuren poemes relacionats amb el tema, i aquells artistes plàstics que vulguen participar, il·lustren aquells poemes que més els hagen agradat. Les obres resultants seran exposades i venudes per un import assequible, i el total recaptat per aquest concepte es convertirà, íntegrament, en un donatiu per a la Marató de TV3.\nLes exposicions per a la venda de les obres ja han mamprès a inaugurar-se\nPersonalment, ja vaig participar a la iniciativa per a composar la cançó que amb el títol de "Teixit humà", serà la que enguany encapçale el disc de la Marató. Fruit d'aquelles composicions meues, per a fer la lletra de la cançó, van sorgir uns versos que he aprofitat per a aquesta iniciativa solidària de l'ARC. Alguns dels poemes ja han estat il·lustrats, com aquest que va obrir la meua participació, a càrrec del meu paisà Ramon Navarro Bonet "rnbonet", al que des d'aquest espai li done les gràcies per haver enaltit amb el seu art les meues senzilles lletres:\nLa il·lustració del meu poema original de "rnbonet"\nPublicat per Francesc Arnau a 21:25 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: ARC, marató, poesia, RC, rnbonet, TV3


Dragonera, el nou futur dels mestres d'aixa\n25 febrer 2021 03:40\nL'escola taller del CIM crea aquest bot mallorquí que es comercialitzarà en «kits» desmuntables\nSebastià Bennàssar | 01 desembre 2000\nObjectiu: crear el futur model de competició per a la vela llatina. Així es va presentar ahir el primer prototip de bot mallorquí del projecte Dragonera, una nau que ha estat construïda per l'escola taller de mestres d'aixa del Consell Insular de Mallorca i que en un futur no gaire llunyà es comercialitzarà en kits d'un preu inferior al mig milió de pessetes entre tots aquells que vulguin disposar d'una embarcació de vela llatina de primer ordre. També hi ha el de «fomentar la pràctica de la navegació amb vela llatina entre els joves i al mateix temps fomentar l'interès per la conservació i restauració del nostre patrimoni marítim».\nEl vaixell, construït amb unes línies més rectes i amb tauler marí, una eslora de 3'70 metres i 1'50 de mànega, ha vist la llum després de tres mesos de feina per part dels deu alumnes de l'escola taller i es tracta d'un prototip. La segona nau estarà llesta abans de la primavera i les dues seran experimentades per veterans navegants per tal de llimar els petits defectes i introduir les modificacions necessàries abans que es pugui començar la seva comercialització en cadena.\nEl projecte Dragonera va ser presentat ahir als mitjans de comunicació pe part del conseller de Promoció Econòmica i Ocupació, Bernat Aguiló, que va destacar que «si fomentam l'interès per la vela llatina a tots els nivells, estam creant un mercat laboral molt important per a tots els mestres d'aixa que participen en aquesta escola taller».\nEls qui estaven més contents que un gínjol eren els deu alumnes de mestre Jaume Cifre, que ahir pogueren exhibir la nau ja acabada. «Ara tenim ganes de veure'l navegar, però sembla que haurem d'esperar una mica, perquè amb aquestes peces hem de fer la plantilla», explicà el mestre. Els joves admiraven la seva obra d'art i els elogis rebuts els omplien d'orgull. Fins i tot n'hi va haver que no varen dubtar ni un segon a demostrar les seves arts marineres, encara que fos en sec.


porró | JAPL, el meu pare porró – JAPL, el meu pare\nJAPL, el meu pare\nLa vida del meu pare JAPL\nPublicado el 1 diciembre, 2014 1 noviembre, 2015 por ignasipalazuelos\n(Documentat en el “Museu del Vi“, de Vilafranca del Penedès)\nEl mot porró, sembla evident que procedeix de l’all porro o, sencillament, porro (Allium porrum), del qual se n’ha derivat el terme “porra”. És ben possible que les ampolles romániques de forma semblant a la d’una porra (bulb), fossin així anomenades i que el mot porró fos una extensió del de porra, aplicat a l’ampolla.\nEls antics empraven corns o banyes com a vas, amb un foradet a la punta, per beure a galet. Entre els grecs rebia el nom de Rhyton.\nEl porró és la fusió de dos elements distints: l’ampolla que fa l’ofici de dipósit o buc, i el corn, que és própiament el broc. D’aquesta unió se’n va derivar el porró que es pot considerar una ampolla amb corn o, si es vol, un corn amb ampolla.\nPARTS DEL PORRÓ\nEls porrons de taverna són de vidre prim, generalment incolor i es distingeixen, sobretot, per tenir el montjuïc molt gros, a ti efecte que la capacitat sigui inferior a la que aparenta. Són de capacitat variable i solen rebre el nom propi de la quantitat de vi que hi cap.\nRep el nom de “lliberal” el porró que raja molt, per tenir el forat del broc ample. “Carlí”, quan el rajolí és prim o “Guerxo”, quan el raig no és prou perfecte i es desvia una mica.\nHi ha encara altres noms aplicats al porró presos de la seva capacitat.\nUn deis factors que originen vocables en els objectes destinats a envasar o contenir, és el de la cabuda.\nUn porró vol dir, alhora, l’estri de beure i un tipus metric de vi igual a 94 centilitres i en aquest cas ha estat l’estri el qui ha estés el seu nom a la mesura.\nHi ha casos en que el fenomen es produeix al revés i en que és la mesura la que dóna nom a l’objecte continent. Entre taverners és corrent el terme “mig” o “mitja”, aplicat als porrons de mig litre (½ L.). Els porrons d’un quart de litre (¼ L.) es diuen: “petricó”, “cigaló”, “petit”, “roquill”, “galó”, “galonet” i “xavet”.\nQuan la seva capacitat passa dels dos litres (2 L.), se’l qualifica de “porrona” .\nEl tipus de porró més usat a ciutat i en cases particulars, es distingeix per tenir el broc gros una mica decantat enrera, amb relació a la manera com el broc rajador està disposat. Rep el nom propi de “tassa”, sol ser incolor, sovint acostellat i de diverses mides.\nEls segadors empraven un enginyós porró que constava de dues parts separades per un tabic central. Dat que no estava ben vist barrejar aigua en el vi i per no haver de beure aigua sola o vi sol, la qual cosa els hi podia ser perjudicial en fortes calorades durant la feina, posaven vi en una part del porró i aigua en l’altra, que es barrejaven al sortir del broc del porró. D’aquesta forma de beure se’n diu “trago del segador”.\nEn alguns porrons de segador, el buc i el galet tenen una forma especial que facilita poder-los posar dins d’un cistell o covenet, per tal de poder mantenir el vi fresc. El buc d’aquests porrons s’embolica amb un drap xop d’aigua i es posa dins d’un cistell amb palla per mantenir la mullena del drap.\nHi ha porrons amb un receptacle interior que permet posar-hi, des de fora, gel o neu per mantenir el vi fresc.\nEn alguns casos, els porrons solen estar adornats amb cresteries o aplicacions de vidre pinsat com una mena de crestes o aletes; altres vegades, presenten leticinis o dibuixos fets esmerilant el vidre. També poden presentar pintures al foc, especialment de tema floral.\nTambé, amb finalitat ornamental, hi ha porrons fets en cristall i finament tallats.\nEl porró ha rebut diverses denominacions al llarg de la història, segóns l’època i la localitat:\nCANADELL (S. XIV)\nPETXELL (S. XIV)\nDORC (S. XV)\nBROCAL (S. XV)\nPURRU (VALL D’ARAN)\nAMPOLLA CATALANA o CATALANA (VALÈNCIA)\nMARRANXO (CAMP DE TARRAGONA)\nGARGOLA (RIBERA D’EBRE)\nEn to familiar i festiu:\nI altres de semblants.\nPublicado en Curiosidades, LingüísticaEtiquetado Allium porrum, ampolla, AMPOLLA CATALANA, banyes, BEIRE, BENIDORM, broc, BROCAL, buc, bulb, CAMP DE TARRAGONA, CANADELL, Carlí, cigaló, cistell, corns, covenet, cresteries, DOLL, DORC, galó, galet, galonet, GARGOLA, GRESOL, Guerxo, leticinis, llíberal, LLUM, LLUMENERA, MARRANXO, mig, mitja, montjuïc, Museu del Vi, PALLARS, petit, petricó, PETXELL, PIPA, PITGER, porra, porró, porrona, PURRU, Rhyton, RIBERA D’EBRE, roquill, SETRILL, TAÇA, tassa, trago del segador, Valéncia, VALL D’ARAN, Vilafranca del Penedès, xavetDeja un comentario\nMis Posavasos Mi colección de posavasos\nPc sin Misterios tutorial hardware\nÁrbol Genealogico Blog sobre las ramas genealógicas de la familia\nFollow JAPL, el meu pare on WordPress.com\naborto Adán Alejandría Alemania André Comte-Sponville animales Antioquía Antipapa Arte avortament Bautismo Benedicto XVI Benet XVI Bíblia Cartago Catalunya Cristiana Catolicismo Constantinopla Constanza Cristianismo cristo Diccionario Enciclopédico Salvat Dios Déu EE.UU Egipto embriones esglesia España Espíritu Santo Europa Fe Francia Génesis Hoja Dominical Holanda Humanidad Iglesia Ignasi Palazuelos Salvadó Inglaterra Italia Jesucristo Jesús Juan Juan Pablo II La Contra La Vanguardia Letrán León XIII Lluís Martínez Sistach Lutero Matrimonio Mujer Papa París Pere Tena Poligamia protestantes Protestantismo Pío IX Pío XII Reforma Revolución Francesa Roma Sagrada Biblia San Agustín san Pablo San Pedro Sectas ser humano Siria sufrimiento Teologia Actual Trinidad ÁFRICA\nEL SABBAT O AQUELARRE Y EL PROCESO DE ZUGARRAMURTI\nVoleu conèixer com e… en RECORDS DE VUIT ANYS AL BARRI…\nJosep Sagarra Agost… en ANECDOTARI FAMILIAR\nGenaro Lacoste Hurta… en ANECDOTARI FAMILIAR\nJuana Lacoste Hurtad… en RECORDS DE VUIT ANYS AL BARRI…\nJosep Sagarra Agost… en RECORDS DE VUIT ANYS AL BARRI…\nCategorías Elegir categoría Anecdotes (7) Biografia (3) Cançons (4) Consideraciones (22) Curiosidades (6) Lingüística (11) Poesia (16) Política (26) Presentació (2) Reflexions (163) Relat (1) Religión (429) Sin categoría (188) Viatjes (3)


Qui ha d'assumir la reparació de les humitats de la terrassa?\nQui ha d’assumir la reparació de les humitats de la terrassa?\nUn dels problemes més comuns en les comunitats de veïns és el generat per les filtracions d’aigua per la terrassa, generalment, ubicada en el terrat o en una planta superior de l’edifici. Ja sigui a causa de les abundants pluges, o per una fuita d’aigua de les tuberies, les mangueres o les aixetes, les filtracions i humitats que afecten a un o diversos pisos aliens a la terrassa on s’ha originat el problema, és bastant comú.\nI no poques vegades apareix la mateixa pregunta: qui s’ha de fer càrrec del pagament de la reparació i dels danys provocats per les filtracions de les terrasses?\nDeterminar la causa de les filtracions\nEl primer pas és determinar si aquestes fuites es generen a través d’un element comú de l’immoble, o procedeixen d’un element d’una propietat privada corresponent a un dels propietaris.\nL’article 396 del Codi Civil contempla que tant les cobertes com les terrasses es consideren elements comuns de l’edifici, a més dels diferents components estructurals de l’immoble, dins dels quals s’inclou les teles asfàltiques o la capes d’impermeabilització.\nEn aquest sentit, es pot tractar d’una terrassa d’ús comú (un terrat o una terrassa que poden usar tots els propietaris per a estendre la roba), o bé, pot ser una terrassa d’ús privatiu (un pati o àtic d’ús privat per part del propietari del pis).\nEn el cas d’un element d’ús general, no hi ha dubte, és la comunitat de propietaris la que ha d’encarregar-se del seu manteniment i reparació.\nPerò, en el cas de les terrasses d’ús exclusiu es plantegen més dubtes, ja que la responsabilitat pot ser del propietari o de la comunitat.\nPer això, és important fer una anàlisi sobre la causa que ha generat la incidència, amb la idea de determinar el responsable últim.\nQui es fa càrrec de la reparació en les següents situacions\nDepenent del mal causat, l’administrador de finques assenyalarà diverses circumstàncies a tenir en compte:\nProblema d’impermeabilització: si es tractés d’una deterioració de la tela asfàltica o similar per desgast, a l’ésser un element que repercuteix en l’estructura de l’edifici en general, serà la comunitat de propietaris la que haurà d’afrontar la reparació, atès que la terrassa d’ús privatiu té una doble funció: la de terrassa pròpiament dita (per a ús del seu propietari) i la de coberta de la resta de l’immoble. En aquest cas, la Llei de Propietat Horitzontal estableix en l’apartat a) de l’article 10.1. que la comunitat de propietaris té l’obligació de realitzar les obres de manteniment necessàries.\nFiltració per un mal ús de la terrassa d’ús privat: pot donar-se el cas que la capa d’impermeabilització es deteriori per un mal ús del propietari. Per exemple, un desperfecte motivat per un ancoratge d’un tendal o estructura similar que hagi perforadat la tela. En aquest cas, ha de ser el propietari el que es faci cas de la reparació, com es contempla en l’apartat a) de l’article 9.1. de la Llei de Propietat Horitzontal.\nMal de les rajoles o del solat de la terrassa (d’ús exclusiu) pel seu ús habitual: serà el propietari el que haurà d’assumir la responsabilitat de reparar aquest problema, ja que la neteja i manteniment d’aquest sòl és una obligació que se li atribueix en l’apartat b) de l’article 9.1, de la Llei de Propietat Horitzontal. A més, aquest últim article citat responsabilitza al propietari de la neteja d’embornals i desguassos, que també poden ocasionar filtracions i goteres en pisos inferiors, especialment durant les precipitacions intenses.\nEn qualsevol dels casos des d’Assessoria Borén podem ajudar-vos a aclarir dubtes.\nContacta’ns i t’assessorem!


WST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji Osaka Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nWST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji5-1 Amami-Minami, Matsubara, Tennoji, Osaka, Japó, 580-0033 - Veure al mapaTé alguna pregunta per a WST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji?WST 2 Bedroom Large Apt near TennojiVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\n4 llits individuals, 2 llits dobles, 8 futons\nSituat a l'encantadora àrea de Tennoji, WST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji gaudeix d'una posició excepcional a la els restaurants, els paisatges, compres de Osaka. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Osaka. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, accés per a cadires de rodes, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. L'ambient de WST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji es reflexa en cada habitació. tovalloles, armari, penjador de roba, sabatilles, televisió de pantalla plana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de WST 2 Bedroom Large Apt near Tennoji la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Osaka.


Els organitzadors de les consultes treballaran per convocar un referèndum vinculant d'independència\nLa Coordinadora Nacional de Consultes sobre la Independència de Catalunya ha anunciat aquest dilluns que constituirà l'anomenada Assemblea Nacional Catalana a partir del 30 d'abril, amb la vista posada en la convocatòria d'un referèndum "convencional" i vinculant per la independència. Aquesta assemblea nacional de la societat civil naixerà amb l'objectiu d'establir les bases per la construcció de l'estat català.\n11/04/2011 - 17.23 Actualitzat 12/04/2011 - 15.15\nVotants al col·legi electoral al Passeig de Gràcia sobre la consulta sobiranista celebrada aquest diumenge a Barcelona. (Foto: ACN)\nTot i que han volgut deixar els detalls per la presentació oficial de demà dimarts, els representants de la coordinadora han reconegut que amb la consulta sobiranista de Barcelona es tanca un cicle i que, ara, cal donar un pas més, com és el de convocar un referèndum que converteixi la nació catalana en un estat independent.\nLa tasca de la Coordinadora, nascuda arran de l'èxit de la primera consulta organitzada a Arenys de Munt el 13 de setembre del 2009, ha estat difondre informació i assessorar totes aquelles poblacions que volguessin organitzar una Consulta per la Independència, que, finalment, han acabat sent més de 550 municipis. Des de l'inici, un dels objectius de la Coordinadora ha estat promoure que les diferents onades de consultes s'hagin convertit en un "veritable referèndum nacional" i no pas una simple agregació de consultes locals.\nDesprés de la jornada del 10-A, gairebé 900.000 catalans s'han pronunciat sobre la independència.


5 mins 6 secs\tCompartir\nReflexió | ODS 13. Acció pel clima\nL’impacte del coronavirus en el planeta\n“La situació actual ens hauria de fer reflexionar sobre la nostra relació amb el planeta, en com necessitem una mica de verd ara que estem confinades, en com agrada poder sentir els ocells des de casa o en el fet de respirar aire més net.”\n“La baixada actual de la contaminació podria ser només una anècdota i no ajudar-nos a frenar la crisi de qualitat de l’aire i canvi climàtic que vivim al nostre planeta.”\nEls canals de Venècia són més transparents, a Barcelona baixa la contaminació atmosfèrica en un 65%, es veuen cels blaus a ciutats sempre contaminades com Delhi o hi ha senglars, guineus i cabres a zones urbanes.\nEscenes com aquestes han fet que hi hagi molta gent i mitjans de comunicació que ens diguin que per fi estem «deixant respirar» la natura i que aquesta està reocupant el seu espai. Com si hi hagués una part positiva d’aquesta crisi del coronavirus. Però això no és veritat: quan tornem a la normalitat el nostre impacte en el planeta tornarà a ser el mateix que era, o pitjor. I aquest breu parèntesi no acabarà tenint cap efecte permanent.\nLa situació actual ens hauria de fer reflexionar sobre la nostra relació amb el planeta, en com necessitem una mica de verd ara que estem confinades, en com agrada poder sentir els ocells des de casa o en el fet de respirar aire més net. Ens hauria de fer reflexionar sobre què és el que ara trobem a faltar i sabem més important.\nBaixada en la contaminació atmosfèrica\nLa contaminació de l’aire urbà a tot l’estat espanyol ha disminuït més d’un 50% de mitjana, a Barcelona un 65%. Ho documenta un informe d’Ecologistes en Acció, que conclou que la reducció dràstica del trànsit s’està traduint en una millora sense precedents de la qualitat de l’aire, molt per sota de les recomanacions de l’Organització Mundial de la Salut. El gas que es mesura és el diòxid de nitrogen, que és irritant, agreuja les malalties respiratòries i redueix la capacitat de resistència a les infeccions, per la qual cosa la seva dràstica reducció és una bona notícia en el context d’emergència sanitària actual.\nA més a més, ja hi ha estudis que demostren que la mortalitat per Covid-19 augmenta un 15% en zones on hi ha més contaminació atmosfèrica. En aquest cas, a causa de les partícules fines (PM2.5), que també estan directament relacionades amb la combustió de combustibles fòssils.\nLa baixada de contaminants atmosfèrics és deguda a la situació excepcional de confinament que ha reduït el trànsit rodat per les ciutats. Sense plans clars de com reduir el nombre de vehicles dràsticament un cop hagi passat la crisi del coronavirus, tornarem als nivells anteriors de contaminació atmosfèrica, amb els problemes de salut que aquests comporten.\nCauran les emissions de canvi climàtic sense precedents\nS’estima que les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle que provoquen el canvi climàtic podrien baixar un 8% a escala global aquest 2020 arran de la crisi del coronavirus. Això representaria la davallada d’emissions més gran de la història, i molt per sobre de la crisi econòmica de 2008 que va suposar només un 1,4%.\nAquesta reducció no ens servirà davant la lluita contra la crisi climàtica. Per tal de frenar el canvi climàtic ens calen reduccions a llarg termini, de forma continuada durant dècades (no només mesos). Tal com s’ha vist amb el cas de les emissions de la Xina, aquestes van baixar fortament durant els mesos de confinament, però un cop el país ha començat a tornar a la normalitat les emissions han tornat als nivells anteriors.\nUna sortida climàtica d’aquesta crisi\nLa baixada actual de la contaminació podria ser només una anècdota i no ajudar-nos a frenar la crisi de qualitat de l’aire i canvi climàtic que vivim al nostre planeta.\nPerò no només això, la crisi del coronavirus podria fer augmentar les emissions en lloc de reduir-les. Si aprenem de les experiències de les últimes crisis econòmiques, sempre se n’ha sortit emetent-ne encara més, ja que s’aprofita per treure proteccions ambientals i subvencionar els sectors més contaminants amb el pretext de recuperar l’economia i preservar llocs de feina.\nJa hem vist com els Estats Units han relaxat les regulacions ambientals, països europeus com la República Txeca demanen deixar de banda els plans de descarbonització de l’economia, es comença a construir el controvertit oleoducte Keystone XL al Canadà ara que la població no hi pot presentar oposició, i un llarg etcètera.\nLes indústries més contaminants demanaran ajudes a causa de la crisi del coronavirus, com ja estan fent a casa nostra els lobbys de l’automòbil o les empreses d’aviació. Els estímuls per frenar la crisi econòmica poden ser completament contraris a la lluita contra el canvi climàtic.\nÉs per això que hem de demanar que els plans econòmics a llarg termini per sortir de la crisi tinguin el canvi climàtic i la protecció ambiental al centre. Hem de ser capaços d’imaginar un món i una economia diferents, o sortirem d’una crisi sanitària i caurem en una d’ambiental.


Holiday Inn Express & Suites Drayton Valley Drayton Valley (AB) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 14 allotjaments a Drayton Valley (AB).\n5001 Brougham Drive, Drayton Valley, Drayton Valley (AB), Canadà - Veure al mapa\nConvenientment situat a Drayton Valley (AB), Holiday Inn Express & Suites Drayton Valley és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de InterContinental Hotels Group i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, escriptori a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday Inn Express & Suites Drayton Valley la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Drayton Valley (AB).\nTots els tipus de viatgers (10) Parelles (4) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (1) Grups (3)\nAllotjaments a Drayton Valley (AB)


Falten només 15 dies per a les quartes jornades #WomanLiderTic 2018! - #womanlidertic - WomanLiderTic 2018 - Notícies - Dones en Xarxa\nFalten només 15 dies per a les quartes jornades #WomanLiderTic 2018!\nLes jornades es celebren al Movistar Centre de Barcelona i presenten diverses línies\ntemàtiques repartides en 6 taules. Després de la benvinguda de la mà de Lourdes Muñoz, presidenta de Dones en xarxa, es donarà pas a la inauguració amb la primera taula: “El talent de les dones en l’àmbit digital”, presentada per Carmen Munoz-Dormoy, CEO CITELUM.\nLa segona taula, "Ètica & Inteligencia artificial" estarà integrada per la coordinadora Montserrat Pardo, directora de Relacions Institucionals en Microsoft, un espai on debatre els nous reptes de la intel·ligència artificial enfront de l’ètica.\nLa tercera taula de la jornada serà “Impacte de les TIC a les enginyeries” coordinada per Anna M. Sánchez Granados, ITimes Advisers, i quatre ponents més: Núria Espuny Salvador, directora general de Transparència i Dades Obertes, Marta Ruiz Costa-Jussà, Investigadora Ramón y Cajal a la Universitat Politècnica de Catalunya, Teresa Mòdol, Cap de Grup d’Obres en Dragados i Judith Tello, professora, enginyera industrial i vocal en SCT (Societat Catalana de la Tecnologia). Una taula que versarà sobre les qüestions relacionades amb les TIC en la indústria tecnològica. Com es relacionen entre elles? Com les enginyeries impacten en les TIC?\nDestaquem també la sisena taula: “Tecnologia, els reptes de l’educació i el talent de les dones” coordinada per Sílvia Recio, Tecnical Account Manager a Oracle Iberia, i les ponents Sara Alvarellos (Innovation Consultant a Everis), Natalia Pujades (Co-founder en Scratch School ), Joana Barbany (Directora General de Societat Digital) i Pauline Damman (Solutions Consultant Marketing and Sales Cloud).\nMés enllà de les taules tot i que formalment classificada com a cinquena taula, i com a novetat, WomanLiderTIC proposa també un nou espai coordinat per Ana Moliner, directora de NAE, on 5 dones seleccionades prèviament participaran com a ponents en l’\nEn aquest repte, tres directives de Nae_ i tres impulsores de Dones en Xarxa, vinculades a l’àmbit digital, configuraran el jurat que decidirà qui són les cinc "Artificial Intelligence Women 2018". Busquem dones que liderin projectes d’intel·ligència artificial, ja siguin emprenedores d’una start up o directives d’una empresa.


Satchel, el bolso de l'estiu\nLa cartera que antigament portaven els estudiants de Cambridge penjada a la bicicleta i on guardava els llibres Harry Potter ha ressuscitat per convertir-se en l'accessori de moda d'aquest estiu. Els colors fluor i l'estil 'college' són el còctel perfecte per fer d'aquesta cartera un autèntic objecte de desig i... d'imitacions\nALEXANDRA SERRET Actualitzada el 19/08/2012 00:00\n260x366 La bloguera experta en moda Patricia Sañes a la botiga Boo / CRISTINA CALDERER La bloguera experta en moda Patricia Sañes a la botiga Boo / CRISTINA CALDERER\n260x366 Els bolsos de la marca Satchel Els bolsos de la marca Satchel\nA Julie Deane i la seva mare, Freda Thomas, la passió per Harry Potter i per les carteres antigues on guardaven els llibres els alumnes de la Universitat de Cambridge les va portar a dissenyar una satchel o school bag que avui porten totes les celebrities internacionals i que té una llarga llista d'espera en molts països.\nAquesta cartera, made in Britain , ha sigut objecte de milers d'imitacions, ja que The Cambridge Satchel Company, l'empresa que van fundar Deane i Thomas, la distribueix a molt poques botigues perquè es tracta d'un producte artesanal de gran qualitat. Patricia Sañes, periodista de professió i coolhunter de vocació, tota una experta en el sector de la moda i una de les blogueres més capdavanteres del moment, explica que "els bolsos Satchel s'han convertit en un objecte de desig perquè han dissenyat una bona estratègia de màrqueting, distribuir-los en poques botigues, cosa que fa més atractiu l'accessori".\nL'exclusiva a l'estat espanyol la té una botiga de Barcelona, situada al carrer Bonavista número 2 i anomenada Boo. Només aquí es poden trobar els autèntics bolsos Satchel. Boo és un microunivers de fantasia i bon gust que aposta per les marques amb una llarga història i tradició i també per les marques emergents. L'Àlex, un dels propietaris de l'establiment, explica que fa un parell d'anys van viatjar a Londres i els van descobrir. Des de llavors, els venen en exclusiva per un preu d'entre 105 i 139 euros. "La varietat cromàtica és molt àmplia, des dels colors més clàssics, com el negre, el marró i el vermell, fins als colors fluor que han estat, sens dubte, el hit d'aquest estiu", afegeix.\nReconèixer les imitacions\nPer saber diferenciar l'autèntic bolso Satchel d'una imitació, l'Alex assenyala que "a la part del darrere del bolso hi ha d'haver escrita la firma The Cambridge Satchel Company amb el logotip, que és una bicicleta". També cal tenir en compte que el bolso "es tanca amb sivella, mai amb imant, està cosit a mà i els acabats són impecablement perfectes".\nLa Patricia creu que l'èxit d'aquest bolso és la seva versatilitat. "Les carteres Satchel m'agraden molt perquè combinen a la perfecció l'estil retro de les school bags amb les tendències més actuals, com els colors fluor per a aquest estiu. És un estil molt trendy , desenfadat i crec que és un complement 24 hores perquè sigui del color que sigui el pots combinar fàcilment amb un vestit hippy o bé amb uns shorts i unes sabates de plataforma o amb un vestit de nit".\nGran amant de les tendències britàniques, la Patricia comenta que "les carteres Satchel es fabriquen només a Anglaterra i que es poden personalitzar gravant-hi les inicials", com ja ha fet la icona de la moda britànica Alexa Chung. "A més dels colors clàssics, treuen edicions limitades que s'esgoten en un parell de dies i per al setembre dos colors nous, el blau cobalt i el color sang, que segurament seran els més buscats d'aquesta tardor".\nA Boo, la Patricia no pot resistir la temptació i es compra una cartera Satchel de color fúcsia fluor, de mida petita, que assegura que s'emportarà de vacances.


Thank you for the venom: Perquè Ricky Gervais ho val\nPerquè Ricky Gervais ho val\nQui és l'única persona que pot relacionar drogues, sexe i pederàstia amb les grans estrelles de Hollywood i no ser desterrat d'Estats Units?\nRicky Gervais és clar, i no només pot trepitjar terres americanes sinó que després de la seva polèmica presentació als Globus d'Or de l'any passat, ha estat l'escollit per tornar-los a presentar; i ho farà sense pèls a la llengua com ell mateix ja ha dit a twitter.\nNo només torna a presentar, sinó que aquest mes la BBC ha estrenat Life's too short ( La vida és massa curta), que representa l'esperat retorn de Gervais al mockumentary a l'estil de la mítica The Office.\nWawrick Davis, el nan conegut per pel.lícules com la saga de Harry Potter, Willow o El retorn del Jedi; és el protagonista d'aquesta sèrie, en la que ens obre les portes de la seva complicada vida com a representant d'actors nans.\nEn Life's too short també trobem l'herència de Extras ( dirigida per Ricky Gervais i Steve Merchant) ja que també juguen amb els cameos, fins al punt que fins i tot els dos creadors també fan la seva aparició estelar dins la sèrie.\nTal i com ens tenen acostumats Gervais i Merchant ( creadors de la sèrie),ens presenten la suposada vida de Davis sense tallar-se en cap aspecte i sense importar-los-hi ser políticament incorrectes amb temes especialment sensibles i posant-se amb els sectors menys afavorits.\nI és que Gervais és dels pocs còmics als que se'ls permet aquestes llicències a vegades ofensives, segurament degut a la subtilesa i l'originalitat amb la que Gervais deixa anar les seves conyes. Sigui pel motiu que sigui està clar que l'estil Gervais triomfa i el que és més important, fa riure.\nA Life's too short, es parla precisament d'això, en el moment que Liam Neeson es presenta davant de Merchant i Gervais explicant-los hi que vol fer comèdia: Neeson proposa una sessió de comèdia improvisada i es posa a parlar del SIDA d'una manera més aviat dramàtica. La conversa ve a ser una cosa així:\nSteve Merchant: El SIDA, la fam i el càncer no són temes per fer comèdia.\nLiam Neeson: Doncs com s'en surt ell ( senyalant a Ricky Gervais)\nSteve Merchant: No en tenim ni idea\nPublicado por 4untmarie en 13:26\nTots tenim un petit Martin dins : The Human Centip...


Bandolers – Can Solà | Casa de colònies\nCan sola es troba al municipi de Vilobí d’Onyar, a la comarca de la Selva. Ens trobem a prop dels límits del territori que conforma el massís de les Guilleries, on hi va haver molta activitat de bandolers durant la primera meitat del SXVII, els quals comptaven amb la simpatia de la pagesia que hi vivia, sotmesa a la política i el poder autoritari del monarca Felip IV. Aquest havia portat el país a la crisi i, anys després, els duria a la guerra dels Segadors.\nEn aquests boscos, en Joan Sala, més conegut com en Serrallonga, esdevingué una llegenda. Va ser protagonista de nombroses històries sobre robatoris, amors i traïcions. Fou perseguit durant molt de temps per secundar el grup dels Nyerros, fins que finalment, i degut a una emboscada, fou capturat i executat al 1634.\nQuan l’autocar de l’escola arriba al camí de sorra de Can Solà, els bandolers i bandoleres ja l’han vist, i preparen una emboscada abans d’entrar a la finca. Els hi encanta jugar amb el factor sorpresa, tal i com es feia temps enrere.\nA la banda són tan desconfiats, que en un primer moment no se’n refien de qualsevol, es pensen que son cadells, i pregunten als nens i nenes que fan per aquestes terres.\nUn cop els bandoles/es s’han presentat, els infants fan un pacte de lleialtat amb la banda dels Nyerros i, durant la seva estada, es formaran per aconseguir ser un d’ells.\nA més a més, coneixerem les veritables intencions d’en Miquel Barfull, descobrirem qui és en realitat en Joan Sala i ens enfrontarem amb ell a qui el vulgui atrapar.\nAprendrem la cançó dels bandolers, crearem la nostra pròpia bandera, farem sortides al bosc i aguditzarem els sentits fent tir amb arc, els joc del mur o la rotllana del silenci.\nL’última nit, farem el tancament de l’eix i celebrarem que els Nyerros ara compten amb més membres!\nVISCA ELS NYERROS I VISCA EN SERRALLONGA!


Reunió informativa viatge a Menorca - Castellers de Vilafranca\nReunió informativa viatge a Menorca\nimobils2011-09-01T14:27:40+01:001 Setembre 2011|Notícies castelleres|0 Comments\nEls Castellers de Vilafranca tenen programat un nou viatge per aquest estiu. Després del viatge previst a la Índia al mes d’agost, i una vegada passada la Festa Major de Vilafranca, els Verds aniran a Menorca per participar a les Festes de Gràcia a Maó.\nEls Castellers viatjaran a Menorca del 7 a l’11 de setembre, l’expedició verda estarà formada per uns 180 castellers que marxaran el dia 7 de setembre a la nit amb Vaixell, direcció a Menorca. El 8 tenen prevista una actuació a Es Mercadal, la tercera ciutat més important de la illa. El dia 9 actuaran a les Festes de Gràcia de Maó i el dia 10 està programada una actuació a Ciutadella. La base de l’expedició estarà instal·lada als Apartaments Sol Parc, des d’on la colla es dirigirà cap a totes les actuacions. El viatge de tornada, també amb vaixell, es realitzarà el dia 11.\nEl proper dilluns 5 a les 9 del vespre hi haurà una reunió informativa perquè tots els castellers que formen part de l’expedició coneixin els detalls del programa, aquí hi ha un avançament amb les actuacions previstes:\nDijous 8 de setembre – Es Mercadal\n20.00 h Es Mercadal\n22.00 h Hotel Son Parc (municipi d’Es Mercadal)\nDivendres 9 de setembre – Maó\n18.00 h Recepció a Alcaldia\n18.30 h Actuació davant de l’Ajuntament.\n19.00 h Cercavila amb els Gegants de Maó fins Es Port.\n19.45 h Actuació castellera a Es Port (després de la ballada dels gegants)\nDissabte 10 de setembre – Ciutadella\n20.00 h Actuació a la plaça de la Catedral.


Publicat el Reial decret llei 18/2020 que prorroga els ERTO per força major fins al 30 de juny.\nS'ha publicat el Reial decret llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l'ocupació, pel qual els ERTO seran prorrogats fins al 30 de juny i es fixen novetats en matèria de protecció per desocupació.\nS'ha publicat el Reial decret llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l'ocupació, pel qual els ERTO seran prorrogats fins al 30 de juny i es fixen novetats en matèria de protecció per desocupació i cotització vinculades als ERTO per força major i causes ETOP COVID-19. La norma introdueix la categoria d’ERTO per força major parcial perquè les empreses puguin reiniciar la seva activitat combinant treballadors actius i suspesos i manté les exoneracions en les quotes a la Seguretat de Social.\nL'informem que al BOE del dia 13 de maig s'ha publicat el Reial decret llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l'ocupació, amb efectes des del 13 de maig de 2020, que prorroga els ERTO per força major fins al 30 de juny de 2020 per a aquelles empreses que no puguin reprendre la seva activitat per causes de força major.\nLes empreses que puguin recuperar parcialment la seva activitat podran procedir a la incorporació de treballadors, afectats per ERTO, prevalent els ajustos en termes de reducció de jornada. Les empreses hauran de comunicar a l'autoritat laboral la renúncia total, en el seu cas, a l'ERTO en un termini de 15 dies i al SEPE les variacions en les dades de persones treballadores incloses en aquests expedients.\nAixò significa, que aquestes empreses i autònoms continuaran gaudint d'una exoneració de les quotes a la Seguretat Social. En el cas que l'empresa tingui 50treballadors o més, l'exoneració es manté com fins ara en el 75%.\nAmb la finalitat d'adequar la normativa a la fase de desescalada, el Reial decret llei 18/2020 contempla una nova categoria d'ERTO, denominada de força major parcial, que la seva vigència també s'estendrà fins al 30 de juny. Aquesta figura permetrà a les empreses reincorporar part de la seva plantilla i mantenir una altra part amb el seu contracte suspès.\nEl Reial decret llei a més garanteix el compromís del manteniment de l'ocupació, per part de les empreses, en un termini de sis mesos des de la data de represa de la seva activitat, i s'entén per tal la reincorporació a la feina efectiva de persones afectades per l'expedient, encara que sigui parcial o només afecti part de la plantilla.\nEspecialitats aplicables als ERTO per força major COVID-19 (art. 22 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març) durant el desconfinament.\nA partir del 13 de maig de 2020, continuaran en situació de força major total derivada de la COVID-19, aquelles empreses i entitats que comptessin amb un expedient de regulació temporal d'ocupació basada en l'article 22 del Reial decret llei 8/2020, i que estiguessin afectades per les causes referides en aquest precepte que impedeixin reiniciar la seva activitat, mentre aquestes durin i en cap cas més enllà del 30 de juny de 2020.\nEs trobaran en situació de força major parcial derivada de la COVID-19, aquelles empreses i entitats que comptin amb un expedient de regulació temporal d'ocupació autoritzat sobre la base de l'article 22 del Reial decret llei 8/2020, des del moment en el qual les causes reflectides en aquest precepte permetin la recuperació parcial de la seva activitat, fins al 30 de juny de 2020.\nAquestes empreses i entitats hauran de reincorporar als treballadors afectats per mesures de regulació temporal d'ocupació, en la mesura necessària per al desenvolupament de la seva activitat, prevalent els ajustos en termes de reducció de jornada.\nLes empreses i entitats hauran de comunicar a l'autoritat laboral la renúncia total, en el seu cas, a l'expedient de regulació temporal d'ocupació autoritzada, en el termini de 15 dies des de la data d'efectes.\nSense perjudici de l'anterior, la renúncia per part d'aquestes empreses i entitats als expedients de regulació temporal d'ocupació o, en el seu cas, la suspensió o regularització del pagament de les prestacions que derivin de la seva modificació, s'efectuarà prèvia comunicació al Servei Públic d'Ocupació Estatal (SEPE) de les variacions en les dades contingudes en la sol·licitud col·lectiva inicial d'accés a la protecció per desocupació.\nEn tot cas, aquestes empreses i entitats hauran de comunicar al SEPE aquelles variacions que es refereixin a la finalització de l'aplicació de la mesura respecte a la totalitat o a una part de les persones afectades, bé en el seu nombre o bé en el percentatge d'activitat parcial de la seva jornada individual, quan la flexibilització de les mesures de restricció que afecten l'activitat de l'empresa en permeti la reincorporació efectiva a la feina.\nProcediments de suspensió i reducció de jornada per causes econòmiques, tècniques, organitzatives i de producció (ETOP) comunicats a partir del desconfinament.\nAls procediments de regulació temporal d'ocupació basada en causes econòmiques, tècniques, organitzatives i de producció (ETOP) iniciats després de l'entrada en vigor del present reial decret llei i fins al 30 de juny de 2020, els resultarà d'aplicació l'article 23 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, amb aquestes especialitats:\nLa tramitació d'aquests expedients es podrà iniciar mentre estigui vigent un expedient de regulació temporal d'ús dels referits en el punt 1 anterior.\nQuan l'expedient de regulació temporal d'ocupació per ETOP s'iniciï després de la finalització d'un expedient temporal de regulació d'ocupació basada en la causa prevista en l'article 22 del Reial decret llei 8/2020, la data d'efectes d'aquell es retrotraurà a la data de finalització d'aquest.\nEls expedients de regulació temporal d'ocupació vigents a la data d'entrada en vigor del present reial decret llei continuaran sent aplicables en els termes previstos en la comunicació final de l'empresa i fins al terme referit.\nMesures extraordinàries en matèria de protecció per desocupació.\nLes mesures de protecció per desocupació previstes en els apartats 1 al 5 de l'article 25 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, resultaran aplicables fins al 30 de juny de 2020.\nLes mesures extraordinàries en matèria de protecció per desocupació regulades en l'article 25.6 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, resultaran aplicables fins al 31 de desembre de 2020.\nMesures extraordinàries en matèria de cotització vinculades a l'ERTO força major COVID-19.\nLa TGSS exonerarà, respecte a les cotitzacions reportades en els mesos de maig i juny del 2020, de l'abonament de l'aportació empresarial, així com del relatiu a les quotes per conceptes de recaptació conjunta, sempre que, a 29 de febrer de 2020, tinguessin menys de 50 treballadors, o assimilats, en situació d'alta en la Seguretat Social. Si les citades empreses i entitats tinguessin 50 treballadors, o assimilats, o més, en situació d'alta en la Seguretat Social, l'exoneració de l'obligació de cotitzar arribarà al 75% de l'aportació empresarial.\nEls dos possibles models d'ERTO, totals o parcials, porten aparellades diferents exoneracions en el pagament de cotitzacions empresarials.\nERTO per força major total: sobre les quotes de maig i juny es produirà una exoneració del 100% a empreses de menys de 50 treballadors i del 75% a les que en tinguin més.\na) Empreses amb menys de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 100%.\nb) Empreses amb més de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 75%\nERTO per força major parcial:\n- Pels treballadors que tornin a la seva activitat\na) Empreses amb menys de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 85% al maig i del 70% al juny.\nb) Empreses amb més de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 60% al maig i del 45% al juny.\n- Pels treballadors que no tornin a la seva activitat\na) Empreses amb menys de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 60% al maig i del 45% al juny.\nb) Empreses amb més de 50 treballadors: es produirà una exoneració del 45% al maig i del 30% al juny.\nLes exempcions en la cotització s'aplicaran per la TGSS a instància de l'empresa, prèvia comunicació sobre la situació de força major total o parcial, així com de la identificació dels treballadors afectats i període de la suspensió o reducció de jornada.\nPerquè l'exoneració resulti d'aplicació aquesta comunicació es realitzarà, per cada codi de compte de cotització, mitjançant una declaració responsable que s'haurà de presentar, abans que se sol·liciti el càlcul de la liquidació de quotes corresponent, a través del sistema de remissió electrònica de dades en l'àmbit de la Seguretat Social (Sistema RED), regulat en l'Ordre ESS/484/2013, de 26 de març.\nLa Tresoreria General de la Seguretat Social podrà establir els sistemes de comunicació necessaris amb el Servei Públic d'Ocupació Estatal per al contrast amb les seves bases de dades del contingut de les declaracions responsables i dels períodes de gaudi de les prestacions per desocupació.\nLes exempcions en la cotització no tindran efectes per als treballadors, i es manté la consideració del període en què s'apliquin com efectivament cotitzat amb caràcter general, sense que resulti d'aplicació el que s'estableix en l'art. 20 LGSS.\nLes exoneracions seran a càrrec dels pressupostos de la Seguretat Social en el cas de l'aportació empresarial per contingències comunes, de les mútues col·laboradores en el cas de l'aportació empresarial per contingències professionals, del Servei Públic d'Ocupació Estatal en el cas de l'aportació empresarial per desocupació i per formació professionals i del fons de garantia salarial en el cas de les aportacions que financen les seves prestacions.\nExtensió dels ERTO força major COVID-19, i de les mesures extraordinàries en matèria de protecció per desocupació i de cotització\nMitjançant acord del Consell de Ministres es podrà establir una pròrroga dels ERTO força major COVID-19, en atenció a les restriccions de l'activitat vinculades a raons sanitàries que subsisteixin arribats al 30 de juny de 2020.\nAquest acord podrà, al seu torn, prorrogar les exempcions en matèria de cotització, o estendre-les als expedients de regulació temporal d'ocupació basats en causes objectives, així com prorrogar les mesures de protecció per desocupació previstes en l'article 25.1 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, pel període de temps i percentatges que en ell es determinin\nModificacions normatives previstes\nSobre el Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per fer front a l'impacte econòmic i social de la COVID-19 es preveu modificar:\n- Apartat 1 de l'article 24 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març.\n"1. En els expedients de suspensió de contractes i reducció de jornada autoritzats sobre la base de força major temporal vinculada a la COVID-19 definida en l'article 22, la Tresoreria General de la Seguretat Social exonerarà a l'empresa de l'abonament de l'aportació empresarial prevista en l'article 273.2 del text refós de la Llei General de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d'octubre, així com del relatiu a les quotes per conceptes de recaptació conjunta, durant els mesos de març i abril del 2020, quan, a 29 de febrer de 2020, tingués menys de 50 treballadors, o assimilats a treballadors per compte d'altri, en situació d'alta en la Seguretat Social. Si l'empresa tingués 50 treballadors, o assimilats a treballadors per compte d'altri, o més, en situació d'alta en la Seguretat Social, l'exoneració de l'obligació de cotitzar arribarà al 75% de l'aportació empresarial."\n- Nou apartat 5 a l'article 24 Reial decret llei 8/2020, de 17 de març\n"5. Les exoneracions regulades en aquest article seran a càrrec dels pressupostos de la Seguretat Social en el cas de l'aportació empresarial per contingències comunes, de les mútues col·laboradores en el cas de l'aportació empresarial per contingències professionals, del Servei Públic d'Ocupació Estatal en el cas de l'aportació empresarial per a desocupació i per formació professional i del fons de garantia salarial en el cas de les aportacions que financen les seves prestacions."\n- Nova redacció D.A. 6a Reial decret llei 8/2020, de 17 de març. Salvaguarda de l'ocupació.\nLes mesures extraordinàries en l'àmbit laboral previstes en l'article 22 del present reial decret llei estaran subjectes al compromís de l'empresa de mantenir l'ocupació durant el termini de sis mesos des de la data de represa de l'activitat, entenent per tal la reincorporació al treball efectiu de persones afectades per l'expedient, encara que sigui parcial o només afecti a part de la plantilla.\nNo es considerarà incomplert aquest compromís quan el contracte de treball s'extingeixi per acomiadament disciplinari declarat com a procedent, dimissió, mort, jubilació o incapacitat permanent total, absoluta o gran invalidesa del treballador, ni per la fi de la crida de les persones amb contracte fix-discontinu, quan no suposi un acomiadament sinó una interrupció. En particular, en el cas de contractes temporals el compromís de manteniment de l'ocupació no s'entendrà incomplert quan el contracte s'extingeixi per expiració del temps convingut o la realització de l'obra o servei que constitueix el seu objecte o quan no es pugui realitzar de manera immediata l'activitat objecte de contractació.\nLes empreses que incompleixin aquest compromís hauran de reintegrar la totalitat de l'import de les cotitzacions del pagament de les quals van resultar exonerades, amb el recàrrec i els interessos de demora corresponents, segons el que s'estableix en les normes recaptatòries en matèria de Seguretat Social, prèvies actuacions a aquest efecte de la Inspecció de Treball i Seguretat Social que acrediti l'incompliment i determini les quantitats a reintegrar."\nModificació del Reial decret llei 9/2020, de 27 de març, pel qual s'adopten mesures complementàries, en l'àmbit laboral, per pal·liar els efectes derivats de la COVID-19\nLa Disposició final tercera del Reial decret llei 9/2020, de 27 de març, pel qual s'adopten mesures complementàries, en l'àmbit laboral, per pal·liar els efectes derivats de la COVID-19, queda modificat com segueix:\n"D.F. 3a Reial decret llei 9/2020, de 27 de març. Entrada en vigor i vigència.\nAquest reial decret llei entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació en el «Boletín Oficial del Estado», i mantindrà la seva vigència durant l'estat d'alarma decretat pel Reial decret 463/2020 i les seves possibles pròrrogues.\nEls articles 2 i 5 mantindran la seva vigència fins a 30 de juny de 2020."


Zarasai - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPoblació de Zarasai\n55° 43′ 50″ N, 26° 14′ 50″ E / 55.7306°N,26.2472°E / 55.7306; 26.2472\nDistrict municipality of Lithuania Districte municipal de Zarasai\nDistricte municipal de Zarasai\nZarasai ( escoltar (?·pàg.)) és una ciutat capital del districte municipal de Zarasai al Comtat d'Utena situada al nord-oest de Lituània, envoltada de nombrosos llacs i rius.\nL'abundància de recursos naturals creen condicions molt favorables per al desenvolupament dels serveis turístics i el benestar, per tant, Zarasai ha estat famosa com un territori perfectament adequat per al descans i l'esbarjo durant molt de temps. El 2008 la ciutat de Zarasai va ser guardonada amb l'estatus al territori turístic. El 2010 el districte municipal de Zarasai va ser declarat com a destí «EDEN» a Lituània per al turisme aquàtic. Zarasai és també conegut com a lloc amb temperatura més alta a Lituània de fins a 37.5 °C.\nA Polònia, la ciutat es coneix des del primer terç del segle xvi com a Jeziorosy. El 1836, la ciutat va ser tornada a anomenar com a Novoalexandrovsk en honor del fill del tsar Nicolau I, Alexander. Aquest nom es va mantenir fins a 1918. Durant 1919 fins a 1929, a la Lituània independent, la ciutat es va trucar Ežerėnai, paraula derivada del nom lituà del llac Ežeras. Aquest canvi es va fer a causa del seu antic nom polonès de Jeziorosy que es va considerar que venia de la paraula polonesa amb la qual es coneixia el llac Jezioro. El nom de Zarasai es va imposar el 1929.\n↑ «Zarasai». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Zarasai\nVisita virtual de Zarasai\nZarasai on Litauen Netz\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Zarasai&oldid=22028071»\nCiutats del comtat d'Utena\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 set 2019 a les 14:58.


Premis Enderrock 2009. – Punts i Seguits\nPremis Enderrock 2009.\n10 febrer 2009 19 Desembre 2016\nAvui, si no hi ha cap imprevist, assistiré a l’entrega dels Premis Enderrock 2009. Serà a la sala Bikini de Barcelona i serà el primer cop que vaig a aquesta sala i a aquest esdeveniment.\nJa fa temps que n’estava assabentat i també fa temps que tenia moltes ganes d’anar-hi. Primer perquè el cartell musical de la nit em fa trempar i en segon lloc perquè en un espectacle d’aquests sempre és interessant treure-hi el cap, i més si el fa una revista que promociona música en llengua catalana.\nCada un dels artistes o grups que actuen atrauen per si sols, per això crec que el “bolo” en conjunt promet molt, un cartell espectacular sense cap mena de dubte.\nSerà el primer directe que pugui veure del grup revelació actual, els “Manel”. En tinc el disc i no paro d’escoltar-lo. Senzillament el trobo genial, estic totalment abduït per aquesta atmosfera “manelística” que predomina actualment al país. Però no només em quedaré amb això. Escoltar la combinació d’una veu potent i excel·lent com la de Roger Mas amb una veu prometedora com la d’Oscar Briz m’interessa, i molt. Conèixer més d’un Miquel Abras i la combinació de Pep Sala i Mònica Green també. I què dir-vos de les versions de l’Angelina i els Moderns? Tot plegat extremadament engrescador amb un final de festa d’aquells més nostàlgics amb les versions alegres i tropicals del Belda i els Badabadocs. No puc esperar més…\nOh Benvinguts passeu, passeu…


APINAS col·labora en el projecte Treball per a Joves a la Comarca de l’Anoia. | APINAS\nAPINAS col·labora en el projecte Treball per a Joves a la Comarca de l’Anoia.\n2559 Vista 03-10-2016 CAP COMENTARI\tAssociació Apinas, Notícies apinas\nAPINAS ha col·laborat amb el projecte Treball per a joves on es dirigeix a joves de 16 a 29 anys en la recerca de feina.\nAquest projecte es porta a terme a 14 punts d’actuació que es troben a set comarques de Catalunya: Anoia, Bages, Barcelonès, Maresme, Vallès Oriental, Pla d’Urgell i Tarragonès mitjançant una xarxa d’entitats. Treball per a joves està subvencionat pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya i el Fons Social Europeu en el marc de la Iniciativa d’Ocupació Juvenil, d’acord amb els Programes Integrals de Garantia Juvenil.\nA la nostra comarca, el projecte es porta a terme amb el suport i la col·laboració del centre de formació CEINA i gràcies a la implicació i responsabilitat social que ha tingut APINAS juntament amb altres empreses i agents.\nA la comarca de l’Anoia, l’atenció individualitzada del personal tècnic en tutoria, orientació i acompanyament a la inserció es dirigeix a 17 joves que durant un any reben suport per a millorar els seus perfils laborals i trobar feina. Actualment, d’aquest grup de joves 11 han trobat feina i 6 joves disposen de contractes de treball iguals o superiors a 6 mesos. L’equip d’experts de l’àmbit d’empresa facilita la descripció del perfil laboral a cobrir, la selecció del/de la jove incorporant nou talent ajustat a les necessitats de l’empresa, assessora per aconseguir el màxim aprofitament dels beneficis existents en la contractació de personal i acompanya a la persona jove contractada al llarg de la relació laboral.\nL’objectiu de millorar les competències de les persones joves participants compta, entre d’altres actuacions, amb formació gratuïta. Treball per a joves està formant actualment a 8 joves en un curs a mida per la preparació de l’obtenció del certificat ACTIC de nivell 1 i 5 joves en un mòdul d’operacions bàsiques de comunicació que forma part del certificat de professionalitat Operacions auxiliars de serveis administratius i generals.


Pavimentació del nou carrer | Ajuntament del Pla de Santa Maria\nPavimentació del nou carrer\nPAVIMENTACIÓ DEL NOU CARRER DEL CENTRE D´INTERPRETACIÓ\nL´Ajuntament del Pla pavimentarà el nou carrer, encara sense nom, que uneix el Passeig del Pla amb l’Avinguda Antoni Gaudí i el barri Vista Alegre. Les obres duraran dos mesos i és previst que estiguin enllestides per la festa de Sant Jordi. L´Ajuntament ha sol·licitat a la Diputació de Tarragona una subvenció de 39.000 euros per a aquesta segona fase de les obres, el cost total de les quals es xifra en 74.000 euros.\nEl carrer es va inaugurar l’estiu passat i és el resultat de la reurbanització d’una part dels terrenys de l’antiga fàbrica. El Centre d’Interpretació del Tèxtil que s’està construint a les velles naus tindrà accés precisament per aquest nou carrer, d’ús exclusivament de vianants i enjardinat amb oliveres a banda i banda.\nLa primera fase d’urbanització, que va consistir en l’obertura, la compactació del paviment, el clavegueram i la plantació d’oliveres ornamentals, va comptar també amb una subvenció de la Diputació per un import també de 39.000 euros. El cost total de les obres va ser de 41.100 euros i la diferència, de poc més de 2.000, la va aportar l’Ajuntament.\nLes subvencions estan incloses en el Pla Especial d’Inversions Municipals (PEIM) i la diferència fins al cost total l’aportarà l’Ajuntament. Tot i la previsió de 74.000 euros per a la segona fase, l’alcalde, Mateu Montserrat, preveu que “un cop s’haurà fet la licitació, l’import definitiu serà menor i, per tant, el cost per a l’Ajuntament serà menor”.\nTot i que la previsió inicial ja contemplava pavimentar el carrer, es va optar per fer l’obra en dues fases per tal que el finançament fos menys carregós per a les arques municipals. El nou paviment tindrà una estètica similar al que es va utilitzar al carrer Major, amb una base de formigó i franges de llambordes de color vermellós que dibuixaran una quadrícula.\nLes obres inclouran també completar el clavegueram i la recollida d’aigües pluvials, amb reixes situades al centre del carrer, de forma similar a la que s’ha utilitzat al carrer de la Rèria, recentment reformat. D’aquesta manera es resoldran els problemes de fang que originaven fins ara les pluges.\nLa il·luminació definitiva del carrer, amb fanals d’alçada mitjana, es completarà en una tercera fase i en aquesta es deixarà la preinstal·lació dels punts de llum. Actualment la il·luminació es fa amb fanals provisionals instal·lats a la paret de les naus de l’antiga fàbrica.\nL’obertura del carrer de vianants ha estat un benefici significatiu per als veïns del barri Vista Alegre que, d’aquesta manera, tenen un accés més fàcil i directe al centre del poble. La situació de la Fàbrica entre el barri i el nucli urbà principal ha estat sempre un inconvenient per a aquests veïns, que havien de donar la volta a l’antic recinte emmurallat.\nEl nou carrer es situa en els terrenys que entre els anys 60 i finals dels 80 va ocupar la nau més moderna de la fàbrica, construïda per l’empresa Hijos de Francisco Sans quan aquesta va succeir la original Martí, Llopart i Trenchs. Tot i la modernitat d’aquella nau, una tempesta de neu en va ensorrar la coberta, mentre les antigues naus amb teulada de dent de serra encara segueixen dempeus. L’Ajuntament preveu donar nom pròximament al nou carrer.