Baldiri sisè: 2017\nAquest blog és del curs de sisè de l'escola Baldiri Reixac. L'hem creat perquè les famílies sàpiguen com treballen els nens i nenes d'aquest curs.\nEls alumnes de sisè del Baldiri, us desitgem molt bones festes a tots!!! Molt BON NADAL!!!\nEtiquetes de comentaris: Bon Nadal, bones festes., Curs 2017-18\nAvui hem presentat les nostres creacions musicals i, val a dir, que han estat tot un èxit. Es nota que ens ho hem preparat molt. La jornada matinal ha estat molt divertida, intentant perdre la por per sortir a cantar la cançó. Us deixem un tastet de les cançons que hem fet. Val la pena que us ho mireu!! Felicitats a tots per la bona feina.\nIdees claus per fer una cançó.\nClica als enllaços següents per escoltar els fragments de les cançons:\nCançó 1 de l'autor S.Á.\nCançó 2 de l'autor T.B.\nCançó 3 de l'autor A.S.\nCançó 4 de l'autor V.S.\nCanço 5 de l'autora C.G.\nCançó 6 de l'autora N.A.\nCançó 7 de l'autora J.E.\nCançó 8 de l'autora M.F.\nCançó 9 de l'autora A.G.\nEtiquetes de comentaris: cançó, cantar, català, Curs 2017-18, videoclips i curtmetratges.\nLa setmana passada, vàrem realitzar el concurs de "El gran dictat" per concloure el treball realitzat durant setmanes del vocabulari habitual 1. Vam fer 5 rondes que consistien en lletrejar les paraules del dret, del revés i la més complicada, del dret i del revés. Va estar molt emocionant i ens ho vam passar molt bé. Tornant de Nadal, començarem amb el vocabulari habitual 2, sense oblidar de repassar el vocabulari habitual 1.\nEtiquetes de comentaris: català, Curs 2017-18, el gran dictat, vocabulari habitual\nCançó de Thriller\nAquesta setmana hem treballat com fer una cançó, ja que en el cas de que decidim fer un videoclip ens anirà molt bé com crear-les. Com a exemple, vam agafar la cançó de Thriller que una companya de feina (Maria Dalmau) va fer fa uns anys. Vam estar treballant sobre la cançó, vam veure l'estructura que tenien les cançons, les estrofes i versos que la formaven i quines eres les rimes assonants i consonants. També vam estar parlant d'alguns consells per poder fer una cançó i, finalment, vàrem cantar-la.\na de desembre 15, 2017 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: cançó, Curs 2017-18, thriller, videoclip\nCom preparar un guió? Per Roger Comella\nEl dimarts 12 de desembre, vam tenir la sort de que ens vingués el productor Roger Comella per explicar-nos com realitzar un guió.\nPer poder crear una història és necessari tenir uns personatges, el protagonista i antagonista i/o ajudants. Després hauríem de tenir clar, una descripció tan física com psicològica de tots i cadascun d'ells. A partir d'aquí, el protagonista ha de tenir una motivació en la història i l'antagonista ha d'intentar posar-li pals a les rodes perquè no aconsegueixi l'objectiu. Surgeix el conflicte entre els personatges. Aquest conflicte arriba un moment que arriba al seu clímax, per acabar produint-se el desenllaç.\nL'storyboard seria el pas següent del guió.\nDurant la xerrada vam prendre apunts, que ens van servir per després poder trobar les paraules claus i ordenar les idees en un mapa conceptual.\nEtiquetes de comentaris: català, Curs 2017-18, guió, mapa conceptual, roger comella\nEntrevista amb l'actriu Lucia Torres\nEl dilluns 11 de desembre, també vam tenir l'oportunitat de realitzar una entrevista amb l'actriu Lucia Torres. Prèviament ens vàrem preparar l'entrevista, esbrinant el treball que havia realitzat la Lucia.\nEns ho vam passar molt bé i ens va servir per poder saber com preparar els papers, com funciona un càsting, quines qualitats ha de tenir un bon actor o actriu, tècniques per aprendre's els papers, ... D'altra banda, també ens va remarcar moltíssim que és molt important estar contínuament en formació.\nEtiquetes de comentaris: català, Curs 2017-18, entrevista, lucia torres\nXerrada amb el director Ferran Vilajosana\nEl dilluns 11 de desembre, vàrem tenir el plaer d'escoltar la xerrada d'en Ferran Vilajosana. Ens va donar molts consells de com dirigir i en què ens hem de fixar quan fem el curtmetratge. Principalment, tres són els punts a tenir en compte: escoltar, visualitzar i vetllar. Per una banda, és important sempre saber escoltar. Per una altra, hem de visualitzar, és a dir, hem de ser capaços de veure o imaginar el curt, des dels personatges a com vols que sigui aquella escena o altra,... Quan més visualitzem tots els detalls, més ens podrem anticipar a tot. I per últim, el director ha de vetllar perquè tot estigui a punt, que tot funcioni i vigilar que no falti res.\nTambé ens va recomenar que els curts no fossin molt llargs de durada.\na de desembre 12, 2017 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: català, Curs 2017-18, director, ferran, videoclips i curtmetratges, xerrada\nUs deixem algunes reflexions matemàtiques que han fet els alumnes. Totes elles, molt interessants!!\nreflexions 6è by educacioprimaria 6 on Scribd\na de desembre 05, 2017 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 2017-18, matemàtiques, reflexions\nCom podem trobar la idea?\nAvui, el publicista Bruno B. ens ha fet una xerrada sobre com trobar la idea per poder fer el nostre videoclip o curtmetratge.\nEl més important per trobar "la idea" és fer un Brainstorming o pluja d'idees sense descartar-ne cap, per més absurda que sigui a primer cop d'ull. A partir d'aquí, hem de començar a valorar i veure amb quines ens podem quedar i amb quines no. Un cop ja tenim la idea (dona igual de qui vingui), hem de desenvolupar-la i començar a fer una sinopsi.\nLa xerrada ha estat molt interessant i ens ha estat de gran ajuda per poder a començar el projecte.\nVolem donar les gràcies al Bruno pel seu temps i per la seva gran ajuda.\nEtiquetes de comentaris: brainstorming, català, Curs 2017-18, curtmetratge i videoclips, idees, xerrada publicista\nAquestes setmanes a matemàtiques hem realitzat diferents activitats, una d'elles ha estat l'Arc de Sant Martí. Aquesta activitat ens ha servit com a base per introduir conceptes com perímetre i superfícies i establir relacions i patrons. Després tots aquests resultats s'han pogut representar geomètricament i, a partir d'aquí, hem pogut veure com eren les àrees del rectangle, el quadrat i el triangle.\nUs deixem un petit pdf perquè pogueu veure com les treballem.\nFormació ARA MAT- Arc de Sant Martí by educacioprimaria 6 on Scribd\na de desembre 01, 2017 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: arc de Sant Martí, área, Curs 2017-18, matemàtiques, perímetre, superfície\nAquesta setmana vam començar a dissenyar i fer les maquetes de dues comunitats autònomes d'Espanya.\nVam fer un mapa físic i un mapa territorial amb paper i perquè no es trenqués l'enganxàvem en un cartró. Tot seguit, posàvem plastilina a sobre del full per tenir volum.\nP.P i S.A\na de novembre 29, 2017 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: comunitats autònomes., Curs 2017-18, maquetes, medi\nEls metres quadrats i cúbics\nEl dia 27 de Novembre, a matemàtiques vam practicar els metres cúbics i quadrats amb canyetes.\nVa ser una nova manera de treballar i posar-ho en pràctica. Ens va agradar moltíssim.\nMF i LVK\nEtiquetes de comentaris: canyes., cúbics, Curs 2017-18, matemàtiques, metres quadrats\nLa semana passada vam presentar els nostres lapbooks de l'organització territorial de Catalunya i Espanya. Aquí teniu les presentacions del lapbooks.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya i Espanya, Curs 2017-18, medi, política\nFem els nostres arcs de catenària\nInspirant-nos en Gaudí i l'arc de catenària de la bugadera, vàrem decidir fer un edifici o lloc format per arcs de catenària. Per poder...\nEls nostres dissenys de catenària\nContinuant amb el projecte de Gaudí i inspirant-nos en els seus arcs de catenària, hem començat la segona fase en els dissenys de les nostre...\nAvui els de sisè hem fet la segona de Patrimonia'm: l'Eixample. En aquesta sortida, hem pogut veure com Barcelona va crèixer un cop...\nTwitter de l'escola\nTweets by EscolaBaldiri\nBlog de sisè Baldiri\nBaldiri Cicle Inicial\nBaldiri Educació Infantil\nMúsica al Baldiri


Pedro Sánchez es rearma davant el PP: «L’impost més car és la corrupció» - Diari de Girona\nAvança que es revisaran les previsions de creixement a la baixa i assegura que les pensions pujaran segons l’IPC, però no el sou dels funcionaris\n18·04·22 | 12:59\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, en la roda de premsa posterior al Consell Europeu Nazaret Romero/ACN\nAmb un PP a l’alça en les enquestes (incloent-hi el CIS) després de la coronació d’Alberto Núñez Feijóo i el cas mascaretes que assetja l’Ajuntament de Madrid per la investigació de la Fiscalia Anticorrupció, que ha destapat una presumpta estafa d’11 milions d’euros, Pedro Sánchez es vol rearmar. Endurir el to contra els populars, situar-los davant el mirall, davant els «tres problemes» que, segons el seu parer, el seu nou cap de files té sobre la taula sense resoldre: la «corrupció», la relació amb Vox i una baixada d’impostos que reclama i que amaga un anunci de «retallades» en l’estat del benestar.\nAquest ha sigut un dels eixos de l’entrevista del president del Govern espanyol, aquest dilluns, just després de les vacances de Setmana Santa, a ‘Espejo público’, a Antena 3. També ha donat per segur que es revisaran a la baixa les xifres de creixement de l’economia espanyola, tot i que no ha volgut anticipar-ne la xifra, perquè ja ho anunciarà la vicepresidenta primera, Nadia Calviño, i va corroborar que les pensions s’actualitzaran de cara a l’any que ve, d’acord amb l’IPC, perquè així ho marca la llei i no depèn de la voluntat política de l’Executiu, mentre que la pujada salarial dels empleats públics dependrà del pacte de rendes que espera que firmin els agents socials.\nFeijóo va proposar al president, durant la reunió que van mantenir el 7 d’abril a la Moncloa –la primera que van mantenir amb el gallec ja com a líder del PP– una reforma immediata en l’IRPF amb efectes retroactius des del gener i una deflactació de la tarifa d’aquest impost per afavorir les famílies més necessitades, i va recordar que des del 2008 el gravamen de la renda no s’adapta als preus. Sánchez va respondre que el PP «sempre» proposa abaixar impostos quan és a l’oposició i que governi la llista més votada «sempre» que sigui la seva. I no obstant, el «penúltim pla fiscal» aprovat pel PP va anar a càrrec d’«un senyor avui condemnat», Rodrigo Rato, mentre que Cristóbal Montoro, quan era ministre d’Hisenda de Mariano Rajoy, va impulsar una amnistia fiscal i «va apujar 50 impostos».\n«Siguem seriosos», va reclamar. I en aquest punt va llançar la seva càrrega de profunditat, la seva asseveració que el PP té «tres problemes que no ha resolt». Un, la «corrupció», i perquè la direcció nacional no ha dit «res» ni de la presumpta comissió que va cobrar el germà d’Isabel Díaz Ayuso per la compra de mascaretes el 2020 ni tampoc de la investigació de la Fiscalia sobre els negocis dels comissionistes Alberto Luceño i Luis Medina en el pitjor moment de la pandèmia amb l’Ajuntament de Madrid, que dirigeix José Luis Martínez-Almeida. Tots dos van guanyar prop de sis milions d’euros venent material sanitari al consistori de la capital.\n«Retallades» a l’estat del benestar\nSegon problema, la «ultradreta». La seva relació amb ella. I tres, que la baixada d’impostos que reclama insistentment el PP «no és un projecte de país», perquè si alguna «lliçó» ha deixat la pandèmia és que l’estat del benestar és la «pedra angular de la cohesió social i territorial», perquè els sous dels professionals sanitaris o educadors es financen via impostos. «Tots aquells que estan dient que volen abaixar impostos estan anunciant retallades com van fer després de la crisi financera», va avisar. Sánchez va defensar que el seu Govern sí que ha tocat certs gravàmens, com la baixada en un 60% dels impostos de la factura de la llum i les taxes portuàries als pescadors; i, a més, ha aprovat ajudes directes en el seu pla de resposta a la crisi, però una rebaixa «generalitzada» dels impostos, com exigeix el PP, «no és creïble i no ho està fent ningú a Europa».\nAixí que és un «clàssic» del PP que demani abaixar la fiscalitat quan és a l’oposició, «i quan arriba al Govern el que fa és aplicar amnisties fiscals, ara prohibides per llei, i apujar fins a 50 impostos a la classe mitjana i treballadora». I «veient el que estem veient» en relació amb la compra de mascaretes a l’Ajuntament i la Comunitat de Madrid, va insistir, a més de l’apel·lació a la direcció nacional del PP que «alguna cosa hi haurà de dir i fer», cal recordar que «l’impost més car que paguen els ciutadans és el de la corrupció». Era la seva manera d’intentar frenar l’‘efecte Feijóo’ que apunten les enquestes, advertint que la promesa de rebaixa fiscal és buida i és enverinada.\n🗣 @sanchezcastejon: “El Debate del Estado de la Nación será entre los meses de mayo y junio”#PedroSánchezESp\n▶ https://t.co/CdeaGxOKoK pic.twitter.com/0ygxfGr8z9\n— Espejo Público (@EspejoPublico) 18 de abril de 2022\nEl president va evitar afirmar que tots els contractes firmats pel seu Executiu en l’arrencada de la pandèmia estiguin lliures de tota sospita. Pel que pugui passar. «Sens dubte, el que puc dir és que si hi hagués qualsevol cas actuaríem amb la més gran de les contundències», va prometre, per després criticar que el PP carregui contra la Fiscalia o contra l’advocat que ha denunciat Almeida per no perseguir el ‘pelotazo’ de les mascaretes. La cúpula dels conservadors, va recalcar, ha de ser conscient que la corrupció «el va fer fora de la Moncloa». «Els silencis, o el fet de mirar cap a una altra banda de l’actual direcció del PP, no és precisament el millor dels exercicis i la reivindicació d’exemplaritat que exigeixen els ciutadans», va continuar.\nSusanna Griso, conductora d’‘Espejo público’, li va preguntar si, en vista de la pujada que experimenta el PP en les enquestes es planteja avançar les eleccions. Sánchez va reiterar que no, que els comicis seran «en temps i forma», perquè Espanya necessita «estabilitat» i reformes i tornar a l’«hàbit» de les legislatures de quatre anys. Les generals, va assegurar, seran el desembre de 2023 –no seran ni el 24 ni el 31 (Nit de Nadal i Nit de Cap d’Any), va garantir–, i va assenyalar que les dades que les enquestes pronostiquen per a Feijóo són «les mateixes» que al seu dia van adjudicar al seu antecessor, Pablo Casado, i aquest finalment es va enfonsar, tombat pel seu propi partit.\nDe passada, això sí, va preparar el terreny de l’argumentació: el que estarà en joc en aquestes futures eleccions serà la disjuntiva entre un Govern de coalició progressista liderat pel PSOE «amb el que representa l’espai de Yolanda Díaz» –no va esmentar Unides Podem– o un Executiu «del PP amb la ultradreta». I va advertir que en aquest últim cas, qui marcaria el rumb seria Vox, com passarà, vaticina, a Castella i Lleó, o segurament a Andalusia, on la convocatòria electoral està per caure. «El PP s’ho ha de fer mirar: aquest Govern de coalició a Castella i Lleó es podria replicar en altres zones d’Espanya i en el conjunt del país». És l’avís que repetiran molt els socialistes en els successius comicis.\nUna altra data, més pròxima, és la del debat de l’estat de la nació. Sánchez es va comprometre a celebrar-lo en el primer període de sessions del 2022, que conclou el 30 de juny, de manera que el quadrarà «entre el maig i el juny», tot i que va defensar que ell mateix i el seu Executiu han retut comptes davant el Parlament «en multitud d’ocasions».\nEspaña es uno de los cuatro países del mundo más buscados como destino turístico. A pesar de las dificultades derivadas de la guerra, de las que nos hacemos cargo, los datos del turismo son francamente positivos y certifican que nuestra economía sigue creciendo. #PedroSánchezESp pic.twitter.com/wlrjb3jP91\n— Pedro Sánchez (@sanchezcastejon) 18 de abril de 2022\nEl conflicte a Ucraïna\nEl líder socialista va confirmar que el Govern rebaixarà la previsió de creixement prevista per a aquest any (7%) per l’impacte de la guerra a Ucraïna. «És evident», va dir, que el conflicte danya l’economia europea i global, i que, per tant, «hi haurà una revisió a la baixa de les xifres de creixement del PIB a Espanya, Europa i el món», però això no significa que no hi hagi d’haver un creixement «robust» a Espanya i que es continuï creant ocupació. De fet, es demostren les bones dades del sector turístic per Setmana Santa, va recordar, i el fet que Espanya sigui un dels quatre països del món més buscats.\nL’Executiu, va al·legar, no s’«escuda» ni posa «remeis ineficaços» a la situació econòmica, però remarca que el 70% de la pujada de l’IPC es deu a l’alça del cost de l’energia, i això «té molt a veure amb el conflicte a Ucraïna». I per això, per abaixar el preu de la llum, el Govern està ara mateix en «plena negociació» amb Brussel·les perquè autoritzi l’excepció ibèrica, que Espanya i Portugal puguin imposar temporalment un preu de referència del gas perquè no contamini tot el mercat. No va avançar quin serà aquest límit i si distarà molt dels 30 euros per megawatt que van plantejar Madrid i Lisboa. També va considerar «evident» que les elèctriques s’estan emportant beneficis caiguts del cel, tot i que ho neguin: «Si produeixes a preu d’energia renovable i cobres al preu del gas és evident que algun benefici t’estàs emportant».\nEspaña está con Ucrania. En pocos días reabriremos la embajada española en Kiev, como muestra de nuestro compromiso con el pueblo ucraniano. Esta es una guerra de Putin contra los valores que representa la UE. Por eso, la unidad es nuestra principal fortaleza. #PedroSánchezESp pic.twitter.com/kJB5zzrRY9\nSánchez espera que el repunt de l’IPC sigui «conjuntural», ja que les previsions dels organismes internacionals, incloent-hi el Banc d’Espanya, indiquen una baixada de la inflació el 2023, i confia que sigui de manera «brusca i abrupta», fins a l’entorn del 2%. De qualsevol manera, va asseverar, la revalorització de les pensions està garantida, perquè així figura en la llei, i «no depèn de la voluntat política de cap Govern». Sobre si la pujada salarial s’aplicaria als funcionaris, va recordar que empresaris i sindicats estan negociant un pacte de rendes, en què no s’ha de parlar només de sous, sinó també de repartiment de dividends i beneficis per part de les grans empreses», i en funció d’aquest acord «es veurà quina és l’evolució i la negociació que s’articula» respecte als empleats públics.Respecte a la guerra a Ucraïna, el president va confirmar que Espanya, com a mostra del seu «compromís» amb el país, «ben aviat, d’aquí pocs dies», reobrirà l’ambaixada espanyola a Kíiv. I amb relació al canvi de posició sobre el Sàhara, va defensar de nou que per a Espanya la relació amb el Marroc és «estratègica» en molts àmbits: en la política migratòria, per descomptat, però també a nivell de cooperació policial, lluita contra el terrorisme i el narcotràfic i la relació comercial. Va al·legar que d’entre les dues propostes que hi ha sobre de la taula, la del dret a l’autodeterminació de l’excolònia espanyola i la de l’autonomia, el Govern creu que és «interessant» explorar aquesta segona alternativa, a favor de la qual s’han posicionat altres països de manera més o menys clara. Va afegir que el Govern segueix considerant també «estratègica» la relació amb Algèria, i que espera que es pugui resoldre el conflicte diplomàtic aviat.\nFinalment, va defensar que és un debat «superflu» el que planteja el PP sobre el nombre de ministeris (22) i assessors, perquè el gruix de les partides de la despesa pública es destina a pensions, sanitat o educació. I entén, a més, que cal reflexionar sobre la necessitat de comptar amb un Ministeri de Ciència quan es tracta de potenciar, per exemple, la investigació en vacunes, o amb el de Cultura i Esport per donar suport a aquesta indústria.


Saint Gobain Cristaleria S.L.: Els miserables - CGTCatalunya.cat\n11è Comunicat CGT Saint Gobain\ndilluns 11 de març de 2013 / Acció Sindical / Visites: 232\nCONVENI COL · LECTIU - XI\nDit això des de CGT l’alteració de la mediació prevista per al passat\ndivendres s’entén com una més de les contínues provocacions amb les quals de manera irresponsable l’empresa segueix bombardejant la negociació.\nCom és possible que una empresa amb seu social a Madrid legui que no disposa de personal per acudir a la mediació? Sense trobar resposta a la pregunta i d’una manera responsable, molt contrària a la de l’empresa, la Representació Social va acceptar l’ajornament al dia d’avui.\nNo és sorprenent amb els antecedents exposats, la mediació no ha donat molt de si, ja que les ambicions de l’empresa segueixen sent\ndesmesurades, intentant imposar misèria al nostre Conveni Col · lectiu i\nmantenint l’impagament tant dels endarreriments com de l’actualització de les taules salarials, tot i encara que els mediadors han fet una proposta mitgera que tant l’empresa com la representació sindical han\nrebutjat, quedant l’acte sense acord.\nDesprés donar per dinamitades les negociacions i en pro dels nostres drets laborals, ens queda secundar de manera massiva les jornades de vaga convocades si ens volem veure abocats al pitjor dels desastres, com seria el passar al Conveni Sectorial del Vidre i Ceràmica, amb sous de misèria, deixant enrere temes i avantatges socials consolidades al nostre Conveni.\nHem de deixar clar a l’empresa el rebuig al seu comportament i l’\ndespotisme mostrat cap a la Representació dels Treballadors i per tant als mateixos.\nCGT estarà, com qualsevol altra organització sindical, a la vostra disposició per a aquells casos en què algun treballador o treballadora que se senti assetjat o assetjada amb el lliure exercici del dret de Vaga.\nNo permeteu que el treball de 8 hores us ho facin fer en 4 hores, és\nimpossible i il · legal, denunciar, per això estem. No ha d’haver\nconcessions de cap tipus, de la mateixa manera que l’empresa no les està tenint amb els treballadors i treballadores.\nÉs vital que ens concentrem en l’entrada de la fàbrica durant tots els\ntorns, per mostrar el nostre rebuig. De la mateixa manera hem de mostrar la confrontació en el dia a dia, evitant tota aquella col · laboració amb l´empresa que més enllà de la nostra jornada laboral i les nostres funcions.\nUs esperem a les Assemblees concertades.\nAquest és el calendari d’aturades acordat i programat:\nCGT estarà, com sempre, expectant davant qualsevol situació\nanòmala que pugui derivar en la vulneració del dret de Vaga de\nqualsevol treballador o treballadora.\nMobilitza´t i para!!!


L’animació turística es reinventa per adaptar-se al nou client hoteler\nEls típics espectacles que es repetien a tots els establiments han deixat pas a produccions més personalitzades que cerquen sorprendre el visitant\n7 min. Palma 19/04/2019 20:58\n651x366 L’animació turística es reinventa per adaptar-se al nou client hoteler / ACTTIV ACTTIV ROMANTIC ACTTIV ACTTIV ACTIVV ROMANTIC L’animació turística es reinventa per adaptar-se al nou client hoteler / ACTTIV ACTTIV ROMANTIC ACTTIV ACTTIV ACTIVV ROMANTIC\nEls canvis en la demanda turística experimentats els darrers anys han causat, al seu torn, modificacions importants en l’oferta hotelera, que intenta adaptar-se als nous gustos dels clients. L’animació hotelera és un dels àmbits en què s’està evolucionant d’una manera més ràpida. El sector intenta reinventar-se i sobreviure impulsant activitats que vagin més enllà dels típics espectacles per a tota la família que en alguns casos arribaven a caure en el mal gust o explotaven els tòpics. Més que demanar com ha evolucionat l’animació hotelera, els experts consideren que cal preguntar-secom han evolucionat les expectatives del turista els darrers anys: ara ens trobam amb un viatger més madur que cerca experiències i al qual les empreses han d’escoltar més.\n“Molts hotelers -explica Ignacio Gil, director de l’empresa d’animació turística Acttiv- han entès aquesta necessitat i estan fent canvis estructurals i estratègics que els posicionen millor i els permeten construir una oferta d’oci més ajustada a les necessitats de l’hoste”. Són precisament aquests canvis, diu, els que “han suposat una clara evolució del concepte d’animació hotelera”. Afegeix però que altres empresaris, “no han entès que l’oferta d’oci és un element imprescindible del seu posicionament i han fet molt pocs canvis”.\nJavier Espinosa Santiago, portaveu de Wow Animació, destaca que aquesta activitat “ha variat molt, ja que el client cada vegada és més exigent i vol viure experiències noves”. Els tòpics concursos de bellesa o els espectacles de proves per ridiculitzar els participants i obtenir una rialla fàcil han deixat d’estar de moda.\nA les dècades dels 70 i 80, els hotels jugaven una part molt activa en l’oci nocturn de les Illes. Tal com explica els discjòquei Joan Campos, “el tardeo ja el varen inventar els hotels, que tenien música en directe de vuit a dotze”. Varen ser unes dècades daurades per als músics de les Illes. “Javaloyas, Lord Beta, Los Zeta, Los Bohemios, Llorenç Santa Maria... eren grups que tocaven als hotels o als locals de les Illes. A poc a poc, però, les discoteques anaren guanyant terreny i els hotels deixaren de ser el centre de l’oci nocturn”, destaca Campos, qui recorda que hi havia grups que tenien fins a tres actuacions diàries gràcies al turisme.\nEls 90 i anys posteriors, els hotels varen optar principalment per conjugar espectacles nocturns d’elaboració pròpia amb la contractació d’espectacles professionals. Les companyies com Iberostar, Riu o Sol Melià, amb departaments més grans d’animació, centralitzaven l’elaboració dels espectacles i formaven els animadors de cada hotel perquè executassin amb la professionalitat més gran possible la programació elegida. Una de les empreses balears més conegudes especialitzades en oci per a hotels és Romantic, ubicada a Muro. El seu director d’operacions, Javier Espinosa Díez, destaca que “l’oci nocturn als hotels és una peça clau en els darrers anys dins l’estratègia general de l’hostaleria que el turista marxi amb una experiència inoblidable”.\n“Un dels majors canvis que hem tingut -explica Díez- ha estat la necessitat d’adaptació al client millennial tant en els formats d’espectacle com en els llocs i horaris en què es fan les actuacions que es programen”. Fins ara, l’entreteniment amb artistes professionals havia estat principalment nocturn, “però ara s’aposta per programar més durant el dia música en acústic per crear ambients, o celebrar festes amb performances en directe el migdia a la piscina o a les postes de sol”, afegeix.\nSegons Campos,“els hotels s’han adonat que no poden guanyar els locals d’oci nocturn, que tenen una oferta especialitzada i molt bona, de manera que opten per programar festes i activitat durant el dia, que veim com s’han multiplicat en els darrers anys”. A més, a causa de la reforma dels establiments hotelers dels últims anys es requereixen espectacles que estiguin molt sincronitzats amb les marques de l’hotel. “En aquest punt nosaltres ens mantenim líders en el mercat, ja que tenim un gran ventall de produccions enfocades a famílies (mags, espectacles amb bombolles de sabó gegants, espectacles acrobàtics), bandes en viu realitzant repertoris temàtics africans, llatins i, per descomptat, espectacles tematitzats amb la música més actual”, destaca Espinosa Díez.\nConceptes propis d’animació\nAquesta situació ha conduït algunes empreses hoteleres a apostar per la creació de conceptes propis d’animació, per tal d’aconseguir una diferenciació de la competència. Garden Hotels, per exemple, és una de les cadenes mallorquines que han optat per aquesta estratègia de diferenciació a través de l’oci tant familiar com nocturn dins l’hotel, com explica la seva responsable de màrqueting, Helena Guitart.\n“Nosaltres tenim a les Illes tres hotels dedicats exclusivament al públic adult, fet que ens ha permès crear la nostra marca d’animació Feel Exclusive, per tal que el client senti que viu un espectacle creat només per a ell, no com fa 15 anys, quan tots els hotels tenien ofertes similars”, destaca Guitart. Garden també ha desenvolupat als seus hotels familiars una marca diferent d’oci: Family Connection. El seu concepte és intentar que la família pugui passar el temps dins l’hotel fent activitats molt diferents de les que fa durant la seva vida diària. “Per als infants tenim el programa Woogi Nature, basat en els quatre elements de la natura, per tal d’engrescar els més petits en les activitats que hem programat per a ells”, diu.\nEls professionals del sector coincideixen que no hi ha una fórmula genèrica per a tots els hotels. “El que serveix en un hotel pot ser que no funcioni en un altre”, destaca Espinosa, de Wow Animació, qui considera que és necessari fer un estudi de la tipologia de cada establiment per poder dissenyar una programació adequada d’oci.\nEl repte al qual s’enfronten els hotels consisteix a escoltar el viatger i incorporar noves activitats i experiències que s’acostin a les seves expectatives. “Més que de reinventar, per tant, estaríem parlant de personalitzar. Hem de començar a dissenyar ofertes d’oci que, a més d’estar alineades amb l’estratègia de l’establiment, l’ajudin a diferenciar-se i a generar valor per al turista. La prioritat és fer sentir únic i especial el viatger parlant-li de tu a tu”, destaca Ignacio Gil, qui afegeix que “creim en l’oci com a element transversal, ja que l’experiència del client és la suma de petits moments generats per tot l’equip que interactua amb ell durant la seva estada a l’establiment”.\nTot i que la programació d’animació continua present en els hotels, Espinosa considera que ja són molts els centres hotelers que opten per sorprendre el client i per oferir espectacles o moments d’oci fora de l’horari o l’espai més habituals. “Algunes companyies van, fins i tot, més enllà i, per exemple, en aquest moment estam treballant en una col·laboració amb els restaurants temàtics dels hotels per fer sopars amb espectacle al mateix hotel”, destaca el cap d’operacions de Romantic.\nEl 77% dels clients de les Illes valora de manera positiva l'oci als hotels\nEl 77% dels clients d’hotels de les Illes consideren que l’animació és un servei important a l’hora de repetir vacances, segons un estudi realitzat per l’empresa d’animació Acttiv. El director de l’empresa, Ignacio Gil, destaca que l’estudi “permet observar la necessitat d’adaptació i personalització per aconseguir la plena adaptació a les necessitats i expectatives dels clients”.\nL’enquesta indica que el 91% dels turistes de les Illes valoren com a positiva l’experiència com a usuari dels serveis d’animació, mentre que el 52% afirma que el tipus d’activitats que més els agrada practicar en la seva vida diària són les socioculturals i els jocs. En general, el 51% dels clients demana un reforç de l’animació durant la nit, mentre que un 85% dels clients de turisme familiar consideren aquest servei molt important.\nPedro Sánchez es reunirà avui amb Casado, Rivera i Iglesias


amb veu baixa: La llengua\nSegueixo de fa molts anys Vicent Partal. El vaig conèixer, periodísticament i físicament, quan feia el programa l'Internauta a Catalunya Ràdio. I l'he anat seguint després dels anys en els editorials que fa a Vilaweb i al seu blog "Mails per a hipàtia".\nProbablement és una persona amb errors, imperfecte com qualsevol humà, però em sembla coherent en el que diu i escriu i, el que és més important per mi, amb una voluntat i capacitat de mirar les coses i les persones des de punts de vista que no són els habituals que en més d'una ocasió m'ha fet pensar que és un exemple viu -potser la excepció?- que l'espècie humana no és totalment en declivi.\nÉs molt difícil, o a mi m'ho és, trobar blogs on es puguin trobar idees originals. A tots i a mi el primer ens resulta molt fàcil i còmode "apuntar-nos" a línies de pensament més o menys mediatitzades. I molt sovint, en temes "compromesos" és fàcil fer crítica de realitats sense saber quina solució pot ser la més adient. Estic pensant en termes polítics i socials. Tinc clar, per exemple, que el model de societat neoliberal que s'està implantant abans de corregir moltes problemàtiques socials les agreujarà. Però també sóc conscient que la societat actual -la majoritària, la democràtica- no acceptaria passar a l'altre costat del pèndol i admetre la imposició d'una societat comunitària.\nSovint em sento incomodat quan veig persones amb una ideologia i un comportament social "democrata-cristià" abstenir-se per acció i per omissió de fer crítica als actuals governs espanyol i català. Però clar... quina alternativa els podria convèncer? quina resposta clara als seus dubtes de com aplicar a la realitat les polítiques socials?\nAlguna cosa semblant m'ha passat el darrer mes de maig amb una polèmica -intencionada o no- que va sortir als mitjans sobre quina hauria de ser la llengua oficial d'una Catalunya independent. Em vaig sentir incòmode perquè tot el que vaig llegir o sentir als mitjans més "auscultats" anaven només en dues línies: oficialitat només del català o cooficialitat de català/espanyol. I ni una ni altra solució em semblaven prou argumentades. Vull dir que els arguments utilitzats anaven només a pescar vots. Però no es plantejaven les solucions concretes del dia a dia. Fins que...\nvaig llegir un editorial de Vicens Partal, i em va convèncer:\n(publicat a vilaweb el 13 de maig de 2013)\n"La meua proposta: cap llengua oficial\nMuriel Casals va tornar a posar ahir sobre la taula el debat sobre quina ha de ser la llengua oficial de la Catalunya independent, o les llengües. Com que el debat torna a ser intens, vull proposar que cap llengua no tinga la consideració d'oficial i que el sistema lingüístic del país es regesca com en alguns dels estats més avançats del món i no pas com s'ha regit tradicionalment a Espanya.\nProvaré d'explicar-ho detalladament:\n1) Cal una llengua oficial? No és obligatori. Els Estats Units, Mèxic, Austràlia o el nord d'Irlanda, per a posar-ne només uns pocs exemples, no tenen cap idioma oficial. No hi ha reconeixement jurídic explícit de cap llengua, però s'hi considera llengua nacional l'anglès, o l'espanyol en el cas de Mèxic. La categoria de llengua nacional implica que quan una institució tria el seu model lingüístic pot adoptar nivells d'oficialitat diversos entre unes quantes llengües, però que sempre la llengua nacional hi ha de ser equiparada a la que hi tinga la màxima oficialitat.\n2) Per quina raó és millor que no hi haja cap llengua oficial i que en canvi cada institució puga declarar-ne unes quantes? És molt més útil i eficaç, més acostat a les necessitats dels ciutadans i més racional. Segons la meua proposta, cap llengua no seria oficial a tot el territori i en tota circumstància. Simplement, cada institució (govern, parlament, municipi, hospital, club, associació...) decidiria lliurement quines són les seues llengües oficials, segons les necessitats reals dels usuaris. Per exemple, en una ciutat amb forta presència de parlants de l'espanyol o de l'amazic els hospitals locals podrien declarar aquestes llengües com a oficials en l'hospital, amb la intenció d'atendre millor els ciutadans. Sempre tenint en compte que tot allò que implicàs aquest reconeixement hauria de ser també aplicat a la llengua nacional, el català.\nLa flexibilitat que ofereix el fet de no tenir llengua oficial permet de fer polítiques lingüístiques molt adaptades a la realitat social i a les demandes sociolingüístiques. Seguint el mateix exemple, en una ciutat l'espanyol i l'amazic podrien tenir una presència molt important als hospitals però menor a les escoles, tenint en compte que les escoles són fonamentals per a mantenir el català com a llengua de cohesió i que han de reforçar el paper de la llengua nacional. Un reconeixement basat en les institucions concretes i no en el conjunt de l'estat permet aquesta gestió molt al detall de la realitat lingüística del país, molt més que no el model antic de reconeixement de més d'una llengua com a oficials.\nLa cooficialitat d'una segona llengua té, a més, una conseqüència no necessàriament positiva que és la imposició a tot arreu i en tota circumstància. La pregunta és per què una llengua que només és parlada en algunes comarques i per alguns sectors de la població ha de passar a ser obligatòria a tot arreu? Així, per exemple, per quin motiu a Berga o a Olot l'espanyol ha de tenir una posició de privilegi, superior a llengües que fins i tot hi poden ser més parlades localment, i si resulta que hi té un ús social mínim?\n3) Els drets dels parlants de l'espanyol poden ser protegits sense que siga una llengua oficial? Naturalment. La legislació europea és prou clara. I si l'estat català signa els acords internacionals que en parlen tindrà el deure de protegir totes les llengües presents al territori. La tradició catalana és, a més, enormement respectuosa amb el plurilingüisme i continuarà essent-ho.\n4) I no es podria cercar una fórmula de protecció especial de l'espanyol, perquè malgrat tot no és igual que les altres llengües parlades des d'una època més recent a Catalunya, com és ara l'àrab i l'amazic? És clar que és possible. La pregunta és si eixa fórmula es basa en la interpretació que l'espanyol és una llengua natural de Catalunya o no. Si la resposta és que no, com jo pense, aleshores es poden cercar solucions interessants, però que no impliquen d'acceptar com a natural la imposició històrica de l'espanyol al nostre país. Quan ja siguem independents, no hauríem d'arrossegar les conseqüències d'haver estat derrotats fa tres-cents anys a Almansa.\nConcretament, crec que la república catalana hauria d'oferir a Andorra, Espanya i Portugal l'adopció d'una convenció lingüística ibèrica, com hi ha la Convenció Lingüística Nòrdica, signada el 1981 pels governs de Finlàndia, Suècia, Dinamarca, Noruega i Islàndia. D'acord amb aquesta convenció, qualsevol ciutadà d'aquests països té el dret de ser atès per les autoritats en la seua llengua en el territori dels cinc estats. La convenció ha fet activar un sistema de traductors i ajuts informàtics per fer possible aquesta pràctica.\nUna fórmula com aquesta té uns quants avantatges. Especialment, que atén la realitat de les persones concretes siguen on siguen. Però, a més, que posa en igualtat exacta totes les llengües: un espanyol tindria dret de ser atès en espanyol a Berga i un català de ser atès en català a Valladolid, en justa reciprocitat.\nI no cal dir que en el nostre cas, a més, això reforçaria el català al País Valencià, les Illes i la Franja. L'ús de la nostra llengua hi seria reconegut no tan sols per les lleis pròpies sinó, a més, per un acord internacional.\nPD: Estic convençut que un dels envits més importants del nou estat català és entendre que al món les coses no passen necessàriament com passen a Espanya i que no cal copiar en tot i per tot els comportaments de l'estat espanyol."\nI no tinc res més a afegir-hi.\nPublicat per culdolla a 23:32


Gent de Llavaneres: POLÍTICAMENT CORRECTE: L'ÈTICA I LA LEGALITAT DEL PSC\nHem llegit en l'Informatiu municipal del juliol que el grup polític del PSC de Llavaneres, sota el títol “Brindis al sol”, inclou un comentari molt desafortunat sobre si prioritzar legalitat o ètica. Contextualitzem per entendre la demagògia.\n“Un altre grup recorre també als tribunals per defensar la il·lusió d'un grup de joves de Llavaneres tot al·legant errades en la documentació del sorteig de pisos de protecció oficial i justificant que ho fan per una justícia legal que anteposen a la justícia ètica”.\nL'altre grup som els de GENT, la il·lusió és la del joves que van guanyar el concurs d'adjudicació dels HPO del carrer de Sant Antoni i la justícia legal són les normes pel concurs que va aprovar tots els grups, també el PSC aleshores al govern, en el Ple de l'Ajuntament i específicament per al concurs.\nAquest concurs el va convocar l'anterior govern PP-PSC. Recordem que es va fer just abans de les darreres eleccions, sense que l'Ajuntament en fos propietari de la parcel·la i a més i sota la sospita, confirmada posteriorment, que alguns dels candidats no complien amb les normes del concurs.\nEl concurs feia tuf d'electoralista i el que és més greu utilitzant, ara sí, la necessitat del col·lectiu més jove de Llavaneres manipulant descaradament la seva il·lusió.\nEls de Gent hem denunciat el fet que al concurs s'hi van presentar candidats que no complien amb els requisits. El mateix dia de la celebració varem repartir butlletes informant de les irregularitats. La nostra intenció sempre ha estat i serà que es faci la revisió del concurs per treure aquells seleccionats que no complien amb les condicions prèvies bo i respectant aquells que sí les van complir.\nQuan es parla d'ètica cal ser molt curosos. A quina ètica ens devem senyors del PSC: als dels que van incomplir les normes? Com queda l'ètica dels que respectant les normes no es van presentar al concurs per que no complien les condicions o la dels que, tot i complir amb la normativa, no van sortir escollits al sorteig?\nAra resultarà que, segons el grup local del PSC de Llavaneres a Llavaneres, haurem de mirar cap a un altre lloc i fins i tot serà recomanable no respectar la llei si no està d'acord amb la nostra ètica.\nEn Batman sí es pot permetre estar al marge de la llei\nA GENT defensarem sempre que la llei cal respectar-la sempre i no ens serveix d'excusa el ja està fet i “pobrets, ara que els hi feia tanta il·lusió”. I en el cas que una llei no ens agradi procurarem fer el possible per que les instàncies judicials la canviïn. En cap cas podrem actuar al marge de la llei.\nAls del PSC de Llavaneres els recomanem que deixin de mirar enrere, que això de justificar els errors del passat els pot costar més car encara. Els electors els han posat a l'oposició, tant pels pactes amb el PP com per les actuacions dels seus anteriors representants, i ara el que toca és digerir-ho el més humilment possible.


Taller pràctic sobre insurgència laboral a Alacant – Coordinadora Obrera Sindical\nPublished 27 de setembre de 2014\nSerà el pròxim divendres 3 d'octubre, partir de les 18.30 h, al Casal Popular Tio Cuc, situat al Carrer Sant Leandre, 6 d'Alacant.\nPer què constituir seccions sindicals? Com afrontar la confrontació amb l'empresa? Què podem fer amb les seccions sindicals i/o amb representació dels treballadors i les treballadores? Com afrontar la gestió d'un conflicte al centre de treball? Són algunes de les preguntes o dubtes que els treballadors i treballadores es poden fer quan davant seu es troben amb un conflicte laboral.\nPer tal de poder aclarir aquests dubtes i encetar un debat per formar-nos en la defensa dels nostres drets laborals, s'organitza aquest taller pràctic sobre insurgència laboral, que anirà a càrrec d'un membre del secretariat nacional de la Coordinadora Obrera Sindical (COS).\nPerò aquest acte no s'articularà com una conferència tancada, tot el contrari, volem que esdevinga un debat profitós i crític per tal d'avançar i millorar les eines que tenim com a classe treballadora per defensar els nostres drets laborals.\nPrevious post La secció sindical a Pam i Pipa Serveis Educatius avança en els seus objectius\nNext post Continus incompliments en matèria laboral i de prevenció de riscs al McDonald’s de La Maquinista de Barcelona


FANTÀSTIC DÚPLEX AMB ESTUDI, GRAN TERRASSA I PK, disposa de 3 habitacions dobles (2 suite), 2 habitacions individuals, 3 banys complets, estudi de 25m2, cuina office, menjador-estar amb llar de foc, terrassa de 47m2 i 2 balcons, calefacció, preinstal.lació de fil musical, magnífics acabats i ubicació immillorable. Més immobles a www.novaimmobiliaria.com\nCASA DE POBLE DE 100 m², disposa de 4 hab dobles, 1 bany, 1 bany aux, cuina, menjador, terrassa de 15m2, garatge per 2 cotxes, calefacció. Molt a prop de tots els serveis. No deixi perdre aquesta oportunitat! Més immobles a www.novaimmobiliaria.com\nPIS SEMINOU, IDEAL PARELLES, de 72 m², 2 habitacions (1 doble, 1 individual), bany, cuina equipada, safareig, menjador de 20m2, terres de gres, calefacció de gas natural, tancaments d'alumini, 2 balcons. Més immobles a www.novaimmobiliaria.com\nGRAN OCASIÓ!!! PIS PLANTA PRIMERA DE 100 m² amb 4 hab (2 dobles, 2 individuals), bany, cuina, safareig, menjador, terrassa i balcó, terres de parquet, assolellat. No el deixis escapar!! Més immobles a www.novaimmobiliaria.com


Les Penyes i Comissions Taurines volen promoure els bous a les escoles i instituts de l'Ebre\nUn bou damunt de la tarima durant la celebració dels actes amb bous a la festa major de l'Ampolla.\nL'entitat elabora i envia un projecte que pretén «desmuntar mentides i falsedats» sobre els correbous\nActualitzada 14/01/2022 a les 14:21\nL'Agrupació de Penyes i Comissions Taurines de les Terres de l'Ebre vol divulgar i promoure la festa dels bous a les escoles i instituts del territori. L'entitat ha elaborat un projecte que ha remés a tots els centres escolars i també als serveis territorials d'Educació perquè valorin la proposta. La iniciativa pretén desmuntar el que consideren «falsedats i mentides» sobre el món dels correbous i les ramaderies de bous braus. Ofereixen fer xerrades, tallers o adaptar-se a les activitats lectives i extraescolars dels centres i explicar l'impacte socioeconòmic de les festes amb bous als municipis ebrencs. L'entitat també anirà al Parlament i les administracions superiors perquè, si es torna a legislar, totes les parts tinguin veu.\nLa nova junta directiva de l'Agrupació de Penyes i Comissions Taurines de les Terres de l'Ebre ha posat en marxa un projecte per fer explicar a les escoles i instituts «la història, tradició i la cultura que les festes amb bous representen als pobles i ciutats» del territori. El projecte, afirmen, naix del compromís d'invertir recursos econòmics en la difusió de la tradició i sobretot rebatre «boles, mentides, mites i falsedats» que escampen les agrupacions animalistes. «Volem canviar aquesta perspectiva i contar des de dins, amb la gent que ho viu, què és i què representa socialment i econòmicament per als nostres municipis», ha dit el portaveu de l'Agrupació, Adolfo Lleixà.\nEl projecte s'ha remès per correu electrònic als centres escolars i al Departament d'Educació. S'ofereixen a anar als centres a parlar de la festa i també com funcionen les ramaderies dels bous braus. «Ara que hi ha tanta polèmica amb la ramaderia, extensiva o industrial, que vegin com viu el bou brau a les nostres terres i com, al costat d'altres animals de la cadena alimentària, és un privilegiat», ha apuntat Lleixà.\n«La perspectiva i la mentalitat enganyosa» sobre què són els correbous i quina és l'activitat que es genera al seu voltant, també es vol explicar a les administracions superiors, sobretot al Parlament. A principis del 2020, nou entitats animalistes van crear la plataforma 'Prou Correbous' per demanar que la proposta de resolució, que va aprovar la Cambra catalana per prohibir la festa dels bous, es converteixi en una llei que les faci desaparèixer. Sustentaven la petició en una enquesta promoguda per la plataforma on un 75% de la població donava suport a prohibir els correbous.\nCom ha defensat Adolfo Lleixà, la nova junta directiva de l'Agrupació vol donar visibilitat al seu treball, ser transparents, i que «se'ls miri amb uns altres ulls» fora del territori, perquè a l'Ebre tenen el suport d'ajuntaments i administracions locals. «Tota aquella gent que té l'opció d'emetre un vot per acabar legislant cap a un costat o un altre, que al moment de prémer el botó, siguin conscients què estan votant i no només es basin en allò que una de les parts interessades vol. Que es donin les mateixes oportunitats a les dues parts per igual», ha reclamat.\nL'Agrupació confia que la temporada taurina d'enguany, que hauria d'arrencar a Aldover (Baix Ebre) per Sant Jordi, pugui celebrar-se com es feia abans de la pandèmia. L'any passat, els municipis han pogut celebrar només bous a la plaça, en estructures portàtils o amb carretes, però amb entrades i aforaments limitats, tant a la plaça com a les graderies. L'afició va respondre i per a les Penyes i Comissions és un indicatiu que la salut de la tradició «és bona».\nLleixà ha recordat que tot i les limitacions, les places es van omplir als pobles el passat estiu - a Amposta es van reunir 1.700 persones i a l'Ampolla un miler– i que molta gent es va quedar fora per la limitació del 70% de la capacitat. «No hi ha cap acte ludicocultural que, pagant, pugui omplir amb 1.700 persones cada tarda, sobretot tenint en compte la demografia de les Terres de l'Ebre», ha subratllat. «El futur de la tradició, per afició, hi és. N'hi ha moltíssima i estem molt tranquils», ha afegit.\nComenta el contingut : Les Penyes i Comissions Taurines volen promoure els bous a les escoles i instituts de l'Ebre


Handbol/Voley platja - TC Equipacions Esportives\n· SAMARRETA: Samarreta de handbol platja sense mànigues TOP LINE de TC, fabricat amb teixit 100% Polèster Microfresh Dry-Clim®, teixit d'alta tecnologia que proporciona un tacte suau i dispersa la suor del jugador/a i fa que la roba s'aixugui ràpidament. Es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...\n· PANTALÓ: Pantaló curt de handbol TOP LINE de TC, es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...\n· TOP: Top curt de handbol platja TOP LINE de TC, fabricat amb teixit poliester licra, amb folre interior i goma a la part inferior. Es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...\n· CALCETA: Calceta de handbol platja TOP LINE de TC, fabricat amb teixit poliester licra, amb folre interior. Es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...\n· CULOT: Culot de handbol platja TOP LINE de TC, fabricat amb teixit poliester licra. Es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...\n· SAMARRETA DE TIRES: Samarreta de tires femenina de handbol platja TOP LINE de TC. Es pot triar el disseny que es vulgui amb els colors que vulgui, inclou escut, logos, esponsor, números...


Inici del curs acadèmic 2017-2018 i activitats d'acollida per als estudiants de primer - Facultat de Traducció i d'Interpretació - UAB Barcelona\nInici del curs acadèmic 2017-2018 i activitats d'acollida per als estudiants de primer\nEl proper dilluns 18 de setembre començaran les classes dels graus de la FTI i els dies 14 i 15 tindran lloc les activitats d’acollida dels alumnes de primer.\nAquestes són les dates d'inici de les classes del primer semestre per als estudiants dels diferents cursos de la FTI i les dates de les activitats d'acollida dels estudiants de primer curs dels graus:\nActivitats d’acollida dels estudiants de primer curs del Grau d'Estudis d'Àsia Oriental, que tindran lloc a l'aula 4 (Carles Riba) de la FTI.\nDivendres, 15 de setembre:\nActivitats d’acollida dels estudiants de primer curs del Grau de Traducció i Interpretació, que tindran lloc a l'Auditori de la Facultat de Filosofia i Lletres.\nDimarts, 26 de setembre:\nInici de les classes del primer semestre per als estudiants dels Màster Universitari en Traducció, Interpretació i Estudis Interculturals (MUTIEI), i del Màster Universitari en Tradumàtica i Tecnologies de la Traducció (MUTTT).\nDijous, 28 de setembre, a les 12.00 h:\nInauguració oficial del curs acadèmic 2017-2018 a l'aula 4 (Carles Riba) de la FTI. L’activitat docent s’aturarà de 12.00 h a 14.00 h.\nDivendres, 20 d'octubre, a les 18.00 h:\nCerimònia de graduació dels estudiants del Grau de Traducció i Interpretació i del Grau d'Estudis d'Àsia Oriental a la sala Arnau de Vilanova de l'Hotel Campus de la UAB.\nPodeu consultar el calendari del curs acadèmic 2017-2018 al següent link i el programa de les activitats d'acollida dels estudiants de primer aquí.\nMés informació:\tCalendari setmana d'acollida. Curs 2017-18


Arxius de Navarcles |\nQuin és el secret d'un bon panellet casolà?\nOctubre 31st, 20180 Els panellets són unes postres d'origen àrab que nosaltres tenim costum de fer per Tots Sants. Tot i que la majoria els compra, cada cop són més els que s’animen a fer-los a casolans. Hem anat, in situ, a casa d’un veí de Navarcles perquè ens expliqui com els fa ell. Ell fa més de 10 anys que ho fa a casa, però ho viu des...\nNeix l’[email protected]ües, la caminada popular de Navarcles que estrena format\nOctubre 3rd, 20180 Es celebrarà el diumenge 7 d’octubre amb un recorregut de 15 quilòmetres Després de XXXII edicions, la Caminada Popular de Navarcles canvia el format i es dirà “[email protected]ües”. Des d’ara, la ruta donarà més importància al recorregut que voreja els rius, rieres i les fonts del voltant del municipi. La caminada començarà...\nEl documental "Navarcles sota el mar" mostrarà la història geològica del municipi\nSetembre 21st, 20180 El vídeo il·lustrat es presentarà a l’octubre, s’inclourà dins les visites al campanar i formarà part del Geoparc El caràcter de Navarcles, i de la Catalunya Central, va lligat a un passat marítim que data de milions d’anys enrere i passa per antics mars i indrets singulars. Per potenciar i entendre els orígens del...


Luca Serafino | Hangar\nBeca d'intercanvi Hangar - L'Asilo\nLuca Serafino. Nàpols, 1989\nLuca Serafino va néixer a Nàpols el 16 d’octubre de 1989. El 2007 va obtenir un diploma a l’Escola Superior Artística de Nàpols. Al març de 2014 es va graduar a la Seconda Università di Napoli en Arquitectura, la seva tesi de grau desenvolupa el tema de la regeneració urbana a través de principis de resiliència. De 2010 a 2011, gràcies al Projecte Europeu Erasmus, va passar un any a Istanbul; aquesta experiència ha influït profundament en la seva estètica i en la seva visió del món. De 2013 a 2017, Luca s’havia unit a una companyia de teatre experimental, amb seu a Nàpols, l’“Asylum Anteatro ai Vergini”. Va començar a treballar com a il·lustrador / dissenyador gràfic i escenògraf, abans en obres de teatre, més tard en cinema , videoclips i comercials. A partir de 2014 s’incorpora a la Assemblea de L’Asilo, comunitat autònoma d’artistes i treballadors de les arts i l’espectacle, especialment en l’Armeria (Grup de Belles Arts). Allà s’ha ocupat de la comunicació, la planificació d’exposicions, esdeveniments, espectacles, la construcció de mitjans de autoproducció per a l’art i l’artesania.\nA Serafino l’interessen especialment els projectes artístics col·lectius, en els quals diferents artistes s’influeixen els uns als altres, no només per aconseguir resultats sinó, sobretot, per observar i analitzar el procés. Li agrada investigar pràctiques que poden crear una manera virtuosa de fer art i vida en comunitat. Extremadament fascinat per les imatges simulacres com màscares, titelles, maniquís, antigues representacions del cos humà, creu que l’observador pot interpretar l’obra lliurement seguint les seves pròpies emocions, sentiments i antecedents. El seu treball utilitza diferents mitjans com el dibuix, els objectes / imatges trobats, la instal·lació o la impressió. L’ús de materials pobres, l’ús de la tecnologia en formes “no convencionals” són constants en el desenvolupament de la seva obra. Luca s’ocupa de diferents camps com: l’arquitectura, el disseny, l’escenografia, el disseny gràfic, la il·lustració, la pintura, l’escultura … sempre intentant barrejar i influir en totes aquestes coses juntes, creant un llenguatge personal per interpretar el món que ens envolta. De fet, es concep a si mateix com un incursor.


En Josep vol ser en Pepe | Catorze.cat\nEn Josep vol ser en Pepe\nÉs un desgast fer veure que té mala llet, perquè no en té mai\nGemma Ventura Farré | 23/07/2018 a les 11:48h\nEspecial: Gent normal\nArxivat a: Cambres pròpies, Gent normal\nFoto: risa ikeda\nVol ser un macarra. Si no, ja em diràs com farà aquesta feina. En Josep ho té clar: a partir d'avui a les 9:30 es farà dir Pepe. De fet, ja s'ha apuntat el nom amb lletra de pal (i amb traç agressiu) al cartellet que ha de dur penjat al pit. S'ha desbotonat el primer i el segon botó de la camisa i se li veuen quatre pèls. És poca cosa però algun efecte farà, pensa. Als xinos s'ha comprat un aro d'aquells que et pots posar sense que tinguis cap forat a l'orella. També, en comptes de fer-se la ratlla al costat, s'ha tirat els cabells enrere amb una gomina que ha trobat al súper i que diu extra fuerte. Exacte, com ell, que vol ser talment extra fuerte.\nEn Josep, vull dir en Pepe, fa cara d'enfadat, encara que ell és un tros de pa de mena: a l'escola canviava el seu entrepà immens de fuet per una poma marronosa, mig podrida i esquifida d'en Jordi, perquè li feia pena que a l'hora del pati el seu amic hagués de menjar-se aquella rampoina. Ai, si n'ha arribat a fer de coses per pena. I llavors li diuen que és tonto, que es deixa prendre el pèl, i ell arronsa les espatlles i es mira els peus. Doncs això, que per a ell és un desgast fer veure que té mala llet, perquè no en té mai i l'imita dels qui coneix que en tenen sempre. Per exemple, aquells que només que vagis lent amb el cotxe et piten i amb els ulls sortits et diuen hòstiaputaqueetsinútil! I ell ho diu davant del mirall, però llavors li sap greu perquè li sembla que s'ho diu a ell mateix. I res, que per fer aquesta feina s'haurà d'espavilar, i tot és posar-s'hi.\nMira el passadís. Es queda mig blanc i es comença a marejar: el vagó és etern. No: els VAGONS són eterns. N'hi ha tres. I merda: estan plens. A cadascun n'hi caben 48. 48 x 3 = 144. Ara sí que es mareja de debò. S'agafa al pany del lavabo i hi entra a rentar-se la cara. Es desbotona el tercer botó, ara només que es mogués una mica se li veuria el mugró dret. A la paperera veu un paquet de Ducados rebregat (mare de déu, ha fumat algú? No fotis. L'olora i no, deu ser d'ahir. Però i si enxampo algú fumant? I si li dic alguna cosa i em fot una hòstia?) Però de cop s'il·lumina: s'acota, l'agafa, l'omple fins a no poder més de paper de vàter, el tanca i se'l posa a la butxaca que té al pit, arran del cartellet del seu alter ego. Ara sí que faré respecte. I tot d'una, li corre un rampell pel cos i se sent valent. Invencible.\nUn, dos, tres. Va. Bé, un, dos, tres, quatre, cinc, sissetvuitnoudeu, onze... dotze... tret... ze... ja. El bitllet, sisplau (fa la veu quatre tons més greu i ronca, i es posa ben dret i xulo, com si fos el Loquillo. De tota la vida que li ha anat bé imaginar-se que és algú altre per fer les coses que fan els altres però ell no). Una dona grassa, de vestit de flors, celles pintades i llavis vermells li diu: sí, guapo. I tant, un momentet que el busco. Ai, és que vaig a Lleida a veure el meu fill, saps? És metge i treballa en un hospital i cobra molt bé i té tres fills i una dona que és mestra i el net toca el clarinet i aquest cap de setmana estarem junts i em farà un concert, oi que és maco, eh? Ai un momentet que no el trobo. En Pepe somriu, cortès i educat com és, però se n'adona i arrufa les celles i prem les dents. La senyora no veu l'exercici extraordinari que ell fa amb els músculs de la cara. Té, guapo. I li fa l'ullet mirant-li el mugró dret. Ell també se'l mira, es posa vermell com un tomàquet i es botona fins a gairebé escanyar-se.\nEn Josep, que al seu piset de l'Eixample recita poemes d'Ausiàs March alçant la mà cap al llum del menjador i que s'emociona com ningú cantant Veles e vents, ara necessita ser qui no és per sobreviure. I mentre pel passadís de la Renfe fa la seva silenciosa i eterna processó (la màquina de validar bitllets podria ser el ciri), es pregunta com ha pogut arribar fins aquí. En quin moment ha deixat de ser qui era. On són tots els poemes que va escriure als trossets en blanc de cada pàgina de cada llibre que llegia quan el món, com ara, li semblava un lloc inhòspit, gairebé insuportable, que li feia massa por com per sentir-se'l seu. Però ell s'ha de buscar la vida com tu i com jo. I el preu és vestir-se de violència, interioritzar aquesta agressivitat gratuïta fins que un dia li surti a raig sense ni plantejar-s'ho. I llavors tingui el do d'ensenyar les dents, com un gos rabiós, per imposar. Però, ai, qui estimarà la bona fe que li batega camisa endins? Qui serà capaç de cuidar el lliri pansit que porta entre les mans quan gosa ser en Josep?\nArriba suat al final del primer vagó. Quines pintes fa de demacrat, mare meva, si no fos pel cartellet, ningú diria que treballa aquí. Una noia tenyida de rossa puja, s'asseu, deixa caure les xancletes a terra, descalça arrepenja els peus sobre el seient del davant i a tota castanya del seu mòbil tothom té l'honor de sentir un reggaeton que repeteix "baila morena, baila morena", mentre es fa fotos de la meitat de la cara i de l'inici dels pits. Aquesta escena és ben bé el malson que ell ha somiat tres vegades des que li van dir que gràcies per envair el currículum comences la setmana que ve.\nSenyoreta... miri... disculpi... (en Pepe s'assembla massa al Josep, però ni se n'adona) sabia vostè que no és recomanable posar... emmm... miri... els peus... sap?\nVete a la mierda.\nMig vagó es gira. Al nostre revisor se li encalla la veu. Mai ningú a la vida li havia dit això. A ell, a la persona que tracta els altres amb més delicadesa del món. Que regalava entrepans de petit i de gran els caps de setmana va a la Barceloneta només per recollir les ampolles i plàstics i els cigarros que la gent llença a la sorra. Se li entelen els ulls. S'empassa saliva. Ostres, per favor, ara no ploris. Fins i tot la dona de les celles pintades que està a l'altra punta se'l mira parpellejant a cent per hora.\nA la mierda te vas tú. I amb el braç tan recte que sembla un pal de ferro li assenyala la porta oberta, just parada a Vilafranca del Penedès. Silenci. Al Pepe li sembla impossible haver pogut dir això. Ho ha dit tan fort i amb tanta ràbia que el vagó sencer ha aplaudit de cop, com si tothom conegués l'esforç sobrehumà que hi ha darrere d'aquest crit. La noia tenyida de rossa s'ha aixecat d'un bot remugant fluixet quetevasaenterartio, putoamargao. A ell li ha sortit una llàgrima. I a dins de la llàgrima hi ha 36 anys de callar. D'una empatia tan grossa i desmesurada que l'havia fet sentir pena per tothom menys per ell. El nostre Pepe ha petat. S'arrenca el cartell del pit, el llença a terra. Es gira, i mirant totes les cares que l'aplaudeixen com si fos un heroi extra fuerte, amb la mà alçada, com l'alça quan recita Ausiàs March, diu: jo soc en Josep.\nSer lletja està bé\nAnònim, 11/08/2018 a les 09:04\nM'encanta com escrius Gemma. No sé com t'ho fas però empatitzo amb tots els personatges dels teus relats. Comparteixo la teva mirada de les coses, que saps transmetre amb genialitat literària.\nAnònim, 20/08/2018 a les 16:40\nM'ha agradat molt l'ús de la sociologia, i els contrastos.\nEn Josep vol ser en Pepr\nAnònim, 03/02/2019 a les 23:20\nEn lloc de relaxar-me aquest escrit m'ha desquiciat.\nGent gran, grans històries\nLa Fundació "la Caixa" i RNE convoquen un premi de relats per a majors de 60 anys\nFelix Gonzalez-Torres, al Macba\nEl museu ofereix visitar gratuïtament la seva nova exposició\n2020: la importància de la ciència\nEl CosmoCaixa reprèn el cicle de xerrades divulgatives «Live Talks»\nDes d'on sigui, però al MOT\nEl festival ofereix gaudir les seves activitats de manera presencial i també virtual\nPensem massa i sentim massa poc. Més que màquines, necessitem humanitat\nSoc en Ralph i ho faig per tu\nUna campanya denuncia l'experimentació en animals\nHo pots ser\nInspiring the Future | 1 comentari\nUn vídeo delata com els infants creixen amb prejudicis de gènere\nClaudio Magris: «Els llibres els escriu la vida»\n14 reflexions de l'escriptor, que diu que «es pot estimar malament i també es pot llegir malament»


El Tortosa-Ebre se suma a la vaga del futbol femení ~ EbreDigital.cat\nJesús Ferrando2019-11-18T10:34:12+01:0018 de Novembre de 2019|Esports| Tortosa|CF la Granada, CFF Tortosa-Ebre, Federació Catalana de Futbol, Futbol femení, Segona Divisió|0 Comentaris\nEl Tortosa-Ebre i la Granada van protagonitzar aquest cap de setmana en el partit corresponent a la jornada número 6 de lliga de segona divisió femenina, una acte de protesta en solidaritat amb les jugadores de primera divisió que aquesta setmana han iniciat una vaga indefinida.\nL’acte reivindicatiu va consistir en una sentada simbòlica durant un minut quan l’àrbitre va xiular el principi del partit, com es pot apreciar al vídeo adjunt a la notícia.\nEn les quasi tres hores que va durar la trobada entre els clubs i els tres sindicats —Associació de Futbolistes Espanyols (AFE), Futbolistes ON i UGT— no es va arribar a cap acord i es va convocar una vaga indefinida que es va iniciar amb els partit d’aquest cap de setmana. Una aturada a la competiciò domèstica que no tindrà afectació als entrenaments, la Champions i les convocatòries de la selecció espanyola. Les futbolistes reivindiquen, entre altres coses, que se’ls reconegui el 75 per cent de la jornada laboral, un salari mínim de 16.000 euros i el pagament del 100 per cent del salari en cas de baixa.\nUna situació que també es va poder veure en els partits de la lliga de futbol-7 ebrenca.


Un escumós sense DO, el millor vi de la 'Guia de vins de Catalunya' | Federació Hostaleria de Girona\nEl Punt. L’escumós Mas del Serral 2007, del celler Pepe Raventós, situat al Penedès, ha estat escollit el millor vi de la Guia de vins de Catalunya 2020, que es va presentar ahir en la tradicional festa celebrada al World Trade Center, a Barcelona. Un total de 114 cellers van participar en la festa oferint tastos dels productes que aquest any han obtingut més d’un 9,5 en els tastos a cegues que han fet l’equip de la guia, al qual aquest any s’han incorporat Carles Xuriguera i Romina Ribera, acompanyant els creadors i autors, Sílvia Naranjo i Jordi Alcover. En l’edició d’aquest any, els autors han donat dos premis especials: un a la trajectòria, que han rebut Martí Fabra, del Celler Martí Fabra (DO Empordà), i Antoni Mata Casanovas, del celler Recaredo (Copinnat).\nLa Guia de vins de Catalunya 2020, que estarà a la venda en els pròxims dies, recull un total de 1.474 tastos a cegues de totes les denominacions d’origen de Catalunya, i inclou un nou apartat que anomenen Vins G·, en el qual destaquen vins honestos, amb una bona relació qualitat preu, elaborats amb varietats històriques, monovarietals o en cupatges tradicionals o històrics.


FILOSOFIES D'UN IGNORANT: CARITAT VS DIGNITAT\nEn repetides ocasions he vist gent en la nostra ciutat furgant en els contenidors de brossa. Podríem dir que de vegades aquest fet constitueix una vertadera malaltia, donat que algunes persones es dediquen a emmagatzemar tot tipus de deixalles sense major sentit ni profit, però també hi ha gent que ho fa per necessitat, buscant coses que aprofitar per vestir-se, per vendre, o fins i tot, alguns per menjar.\nNomés de pensar en les olors de restes de peix i verdures o fruites en descomposició, bolquers, compreses o qui sap què altres coses que ambienten l’interior d’un contenidor, sent vertadera angoixa.\nQuè pot dur a una persona a rebaixar-se d’aquesta manera i buscar entre la brossa?. Podríem pensar que alguns ho fan per orgull, perquè els suposa una humiliació haver de recórrer a la caritat dels altres i mirar-se cara a cara, amb submissió, medint-se, comparant-se, depenent al complet d’eixa voluntat aliena, que potser es troba en una posició dominant, superior. Sembla així que un contenidor és més anònim i impersonal, però on està el possible orgull davant aquesta altra acció?.\nD’altra banda, també hi ha gent que representa l’altra cara de la moneda, que no sent la vergonya o fins i tot, de vegades no tenen una vertadera necessitat per demanar, però que ho fan aprofitant-se’n de la bona disposició de la gent caritativa, inclús amb exigències.\nAixí, un temps enrere, potser la caritat era un model necessari, que responia a la moral de l’època i que funcionava, però pense que hui és un arquetip completament desfasat i que no funciona, a més que contribueix a crear persones dependents, acomodades i inútils, que no fomenten ni fan servir les capacitats d’autoabastiment pròpies de tot ésser humà, actitud que a més, es perpetua generacions darrere altres, classificant així les persones com integrades en la societat o marginades.\nUna vegada algú em va dir que eixes persones són “inoperants”. Potser volent ser culte, igualment va acabar qualificant a eixes persones d’inútils. Jo estic convençut que tots tenim capacitats, que per agranar un carrer, vigilar un parc, acompanyar a una persona, passejar un gos o cuidar un paratge natural, tampoc fan falta massa aptituds especials, a banda que fer coses com aquestes ens pot fer sentir útils, que no som uns marginats, que en realitat estem guanyant-nos el pa amb dignitat.\nPotser aquest nou model d’intercanvi haja d’anar ja obrint-se pas, deixant enrere el vell model sobre protector, paternalista i caritatiu, que es limita a donar un peix per a hui i més fam per a l’endemà, en compte d’ensenyar a la persona a autoabastir-se, intercanviant les seues capacitats per obtindre el necessari per a viure. Després de tot, dir açò no és res nou perquè ja estava contemplat en escrits molt antics. Falta arribar ja d’una vegada a posar-ho en pràctica.


XERRADA “DONES: EL PASSAT SILENCIAT” – Lligam\nXERRADA “DONES: EL PASSAT SILENCIAT”\nSophie Courgeon, coautora amb Carmen Posada de “A la sombra de Lilith” i de “Un veneno llamado amor” estarà aquest divendres dia 15 d’octubre a Ontinyent per a oferir la xerrada titulada “Dones: un passat silenciat”. Serà a les 20h a la sala de conferències de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d’Albaida.\nL’autora francesa explicarà qui era la Lilith, que segons la tradició jueva va se la primera dona d’Adam, la qual acabà anant-se’n del paradís perquè no va voler sotmetre’s a les imposicions d’Adam. Tot i que els poders fàctics s’han entestat a fer-nos a totes filles de la sotmesa Eva, les hereves de Lilith han estat presents a la història, encara que no oficialment.\nLa xerrada està organitzada per Lligam, amb la col·laboració del Col·lectiu de Dones Malva i l’Associació Veïnal del Barri\nCourgeon té una llarga trajectòria professional tant com a escriptora com a traductora. Ha participat a l’elaboració del “Mini Diccionario Español-Francés” de l’editorial La Galera, i de la “Guía de conversación Larousse” per a viatgers francófons. Actualment és funcionària del Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación, on treballa com a traductora i intèrpret.\n« ES POSA EN MARXA EL GRUP DE SUPORT A LA LACTÀNCIA\nÈXIT DE LA XERRADA DE SOPHIE COURGEON »


Actualitzada 24/11/2020 a les 16:10\nEncetem aquesta nova columna divulgativa amb la complicitat que ens brinda aquesta capçalera. Una una col·laboració que arriba en un moment en què sumar sinergies esdevé una fórmula necessària per fer arribar al màxim de gent possible la nostra passió, la nostra raó de ser: la música d’arrel negra. Situem-nos: L’Altaveu serà un homenatge als discos que ens hipnotitzen. Tots els que ressenyarem ens encanten, però no podrem parlar de tots els que ens deixen sense alè. Som-hi amb el primer.\nEl 2013 va ser editat per Cult Records Bye Bye 17, de l’artista nord-americà multidisciplinari (actor, guionista, músic i intèrpret) de Minneapolis Sean Tillman, que respon al nom artístic de Har Mar Superstar. Har Mar és un personatge hiperactiu i incansable, amb una trajectòria musical de 25 anys, que l’ha portat d’escenari en escenari pels 5 continents en gires interminables. Ha compartit escenari amb bandes de renom com The Strokes, Red Hot Chili Peppers o Lizzo, entre d’altres... Gires que li han fet guanyar visibilitat i fans gràcies al seu peculiar i enèrgic directe. La seva manera d’entendre el directe com un espectacle sonor i visual, durant el qual acostuma a viure’l amb poca roba, molta suor, energia, passió, sinceritat i zero complexos. Aquests són els ingredients que ofereix als seus concerts aquest artista que segurament fa, de la seva aparent manca de sex appeal, la seva arma més esmolada. Una posada en escena que combina amb la seva gran qualitat com a compositor. Per això el seu projecte musical és un dels més autèntics i amb més carisma del moment.\nBye Bye 17 és el seu cinquè disc d’estudi, amb què vam connectar amb el seu univers sonor. Har Mar, té ànima soul, però amb la capacitat de fer homogènia la seva coctelera sonora amb altres etiquetes musicals que admira com el pop, el rock i el funk. El disc compta amb deu temes, tots signats als crèdits per ell mateix, deu cançons que des del primer moment tenen la capacitat d’alegrar el dia a l’oient més ensopit. Energia fresca. De cap a peus el disc és un cant a l’amor, i si ens ho permeteu us destaquem les peces We don’t sleep, 12:12, Restless Leg o l’himne trencapistes Prisioner. Recomanació: escoltar-lo a volum alt per entrar a l’univers Superstar. Després d’escoltar-lo voldreu entrar al seu univers creatiu. Us farà gràcia cercar-lo a les pel·lícules en què ha desplegat els seus dots com a actor. Parlem de títols com Starsky & Hutch o Whip It.


Gen-Ji Cottage Malacca Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nGen-Ji CottageNo. 7, Jalan Mangga 1, Taman MGBM, Melaka Tengah, Malacca, Malàisia, 75350 - Veure al mapaTé alguna pregunta per a Gen-Ji Cottage?Notable7,8Basada en3comentarisGen-Ji CottageVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\n3 llits individuals, 3 llits extragrans, 2 llits de llitera\nAl visitar Malacca, vosté es sentirà com a casa a Gen-Ji Cottage, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 3.3 km. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Passeig Tuah, Malacca General Hospital, Asia Clinic & Maternity Home. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Gen-Ji Cottage és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar, servei de bugaderia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gen-Ji Cottage és una elecció inteligents per a viatgers a Malacca, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nDistància des del centre de la ciutat: 3.3 km Distància fins a l'aeroport: 4.4 km Durada del trajecte fins a l'aeroport (minuts): 8 L'allotjament\nNombre de plantes: 2 Nombre d'habitacions: 1 Any de construcció de l'hotel: 1980 Renovació de l'hotel més recent: 2013 Aparcament\nof Gen-Ji Cottage”\nvry is good\nClean, big & good located\nI'm so sorry, I just help my friends book...... Comentat el 15 d'abril 2014


La Federació d'Associacions Veïnals de Barcelona (FAVB), la Taula de Tercer Sector Sòcia li la Confederació d'empreses de l'Tercer sector han criticat l'adjudicació, de la meitat de el servei d'atenció domiciliària a l'empresa Servisar, filial de Domus VI, que en Espanya gestiona de 25.000 places en 198 residències i centres d'atenció diürna i centres privats. I hi ha motius per a la protesta perquè dues de les zones, de les quatre en què està dividida la ciutat, han estat guanyades en primera instància per Servisar , una empresa filial del grup Domus VI.\n"El resultat del concurs d'adjudicació del servei d'atenció domiciliària de Barcelona ens omple de preocupació" han afirmat des de la FAVB.\nUNA EMPRESA AMB UN LLARG HISTORIAL DE MALA PRAXI ASSISTENCIAL\nEl registre mercantil revela que, Servisar, és part de la multinacional a través d'un complex entramat que acaba, finalment, al forat fiscal de l'illa de Jersey .\nServisar Serveis Socials és propietat de l'empresa barcelonina SAR Residència i Assistencial, que al seu torn té per administrador únic de la també barcelonina Sarquavitae Serveis a la Dependència, que al seu torn té per administrador únic a la madrilenya Geriavi.\nGeriavi té origen a Galícia, on va operar durant anys els asils que al seu dia van construir les 'Caixes' gallegues sota el nom de Geriatros. En 2017 el fons d'inversors britànic ICG va prendre el control de HomeVi SAS , l'empresa francesa propietària de la marca DomusVi , qui va comprar a Geriatros però va deixar al capdavant de la gestió a la gallega, Josefina Fernández, que encara continua com a consellera i rostre públic d'un enorme conglomerat empresarial a Espanya.\nSegons la informació publicada per DomusVI Espanya, dóna feina a més de 20.000 treballadors, i gestiona 25.600 places de residències en gairebé 200 asils. Tot i que el principal client d'aquests centres són administracions públiques, que li adjudiquen la gestió dels centres o els concerten places, al menys una part de l'benefici empresarial acaba a l'illa de Jersey.\nA través d'una complexa xarxa d'empreses a Holanda, Anglaterra el propietari final de l'conglomerat és ICG Europe Fund VI (No1) Limited partenership, domiciliat en aquest nínxol fiscal, segons va descriure infoLibre, i part de l'Intermediate Capital Group, un fons d'inversions britànic .\nJersey no és un paradís fiscal. La UE el va treure de la seva llista oficial de paradisos fiscals el 2015 perquè ara sí que és transparent sobre la propietat de les empreses. Amb tot, opera com el que els experts anomenen un "forat negre fiscal", per les seves baixíssims impostos. Per exemple, no existeix impost de societats.\nRes de l'estructura empresarial descrita és, en principi, il·legal. Amb tot, la Federació Galega d'Usuaris i Residències REDE va denunciar l'entramat aquest estiu davant de l'Agència Tributària per un presumpte delicte de frau fiscal que superaria el mig milió d'euros anual.\nEn tot cas, políticament és qüestionable que les administracions públiques espanyoles confiïn cosa tan delicada com la gestió de serivicios socials a una multinacional amb ànim de lucre que a la fi treu els beneficis de país cap a un territori sense gairebé pressió fiscal.\nUn altre aspecte polèmic del grup és la qualitat de la seva tasca com a gestor de residències, posada en qüestió sobretot arran de la crisi del Covid-19. A Galícia, per exemple, de les vuit residències que la Xunta es va veure forçada a intervenir fins ara, quatre són gestionades pel grup: Domus VI Aldán (Cangas), Domus VI Barreiro (Vigo), Domus VI Lugo (Outeiro de Rei) i la setmana passada Domus VI Ribadumia . En les tres primeres hi va haver més de 100 contagis i en l'última van ja 59.\nLa de Cangas i la de Vigo van ser intervingudes a la primera onada, quan la virulència del Covid-19 va sorprendre a gairebé tota la societat. Amb tot, els asils de Lugo i Ribadumia van ser intervinguts durant la segona onada, quan els gestors de residències ja no podien al·legar desconèixer el perill de la pandèmia.\nA més, hi ha denúncies sobre la qualitat de l'servei a les residències de DomusVi prèvies a l'arribada de l'coronavirus. En el cas de Ribadumia, les treballadores van denunciar manca de personal ja al gener i van denunciar condicions d'esclavisme" .\nLa Xunta de Galícia va obrir un expedient per falta de personal a Domus VI aquest estiu per falta de personal, precisament, a la residència de Domus VI. El Govern Gallego no ha confirmat cap sanció, al·legant que l'empresa està a temps de recórrer.\nPerò la seva gestió de les residències enmig de la pandèmia no només ha estat qüestionada a Galícia ha estat molt qüestionada per haver de ser intervingudes per diferents governs autonòmics: Galícia, País Valencià (Alcoi), Madrid (Alcalá d'Henares) i a Catalunya ( Can Amell de Premià de Mar), i 11 més han tingut greus problemes en diferents comunitats. Amb aquests antecedents, resulta incomprensible que aquesta empresa hagi pogut guanyar un concurs per cobrir un servei tan essencial com el d'atenció domiciliària d'una ciutat tan important com Barcelona.\nLes entitats qüestionen que s'hagi adjudicat el contracte, i el segon més gran que convoca el consistori, a una empresa mercantil i han alertat dels antecedents (fins i tot amb multes) de mala gestió en residències geriàtriques de la signatura.\nA Catalunya, l'abril passat la Generalitat va intervenir la residència Ca n'Amell de Premià (Maresme) després de registrar 24 morts, que van arribar a ser 84. A més, les entitats, assenyalen que pertany a un fons d'inversió que té filials a l'illa de Jersei.\nUNA MICA HA FALLAT EN EL CONCURS D'ADJUDICACIÓ DEL SERVEI\nQui no veuen amb bons ulls la recent concessió de el servei d'atenció domiciliària de Barcelona a una filial de el grup Domus VI basat "teòricament" en un model de contractació i destinat a garantir la qualitat dels serveis, i en un Ajuntament que ha aprovat no contractar empreses vinculades a paradisos fiscals, hagi guanyat el concurs una empresa d'aquestes característiques creuen que alguna cosa ha fallat.\nPer a la FAVB "o algú ha comès una errada en l'adjudicació, o cal que es revisi el sistema de contractació. Sabem que la legislació és molt garantista respecte als interessos dels grups privats, però no podem admetre que les lleis i els procediments no es puguin canviar quan es tracta de garantir la qualitat d'un servei que és essencial per al benestar de moltes persones necessitades de cures. En un context de transformacions de l'estructura familiar i envelliment de la població, els serveis de cures constitueixen un nucli essencial de les polítiques de benestar, i com a tal han de ser enfortits ".\nI afegeixen "el problema de fons és l'externalització d'un servei essencial que, per garantir la seva qualitat i unes condicions laborals dignes, hauria de tenir la mateixa condició que altres serveis públics bàsics. No és casualitat que un servei tan feminitzat com aquest estigui més exposat a unes condicions laborals i un model de gestió inadequats ".\nPer això demanen que "l'Ajuntament ha d'explicar com s'ha arribat a aquesta adjudicació i què es la raó per la qual no s'ha pogut filtrar una empresa amb antecedents tan preocupants, i quines possibilitats hi ha de replantejar aquesta decisió. A més cal revisar els sistemes de contractació i generar una estratègia per crear un veritable servei públic d'assistència domiciliària i cal crear un sistema de control i participació que permeti a treballadors i usuaris un contacte permanent amb l'Administració per garantir que es compleixen unes condicions laborals i de servei que sovint són conculcades. No podem tornar a repetir mai més la situació que s'ha viscut en algunes residències de gent gran de la ciutat. Finalment cal seguir estudiant les vies per revertir l'externalització de el servei i transformar-lo en un veritable servei públic de qualitat ".\nPer part de la Confederació d'empreses del Tercer Sector Social de Catalunya, lamenten "una vegada més l'Ajuntament hagi adjudicat una part de l'atenció domiciliària a una empresa mercantil, que a més sembla ser que té vincles amb algun paradís fiscal. Ja va passar el 2016 i hi va haver el compromís que no tornaria a passar ".\nPer això demanen que es "s'articulin mecanismes perquè aquests serveis puguin ser gestionats pel tercer sector i va recordar que està parada la Llei que preveu un marc d'acció concertada," perquè el tercer sector sigui l'aliat preferent, assegurant la màxima reinversió dels beneficis públics i garantir la qualitat ".\nLa Taula de Tercer Sector Social de Catalunya, reclama que "les cures i atenció a les persones no quedin en mans de les lògiques de mercat, de fons d'inversió que l'únic que volen és aconseguir beneficis per enriquir als seus accionistes i no tenen cap objectiu de retorn a la societat ".\nL'Ajuntament es defensa afirmant que el contracte es va votar al consell rector de l'Institut Municipal de Serveis Socials i que "cap partit va votar en contra" i assenyala que "Jersey no és un paradís fiscal, segons la UE" (si consta com a tal en el llistat de l'Agència Tributària). A més, assenyala que el nou contracte introdueix millores en un servei pel qual el consistori paga 190 milions cada dos anys i que presta a 24.000 persones.


Pales de pàdel (15)\nVeure-ho tot ( Royal Padel )\n$ 317.57 $257.99\nRoyal Padel Rp Aniversario 30\n$ 317.32 $264.99\n$ 215.16 $170.49\nSobre Royal Padel\nRoyal padel a smashinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de tenis-padel. I el millor de tot és que et portem el material de tenis-padel que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Royal padel s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a smashinn. Com a distribuïdor autoritzat de Royal padel tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Royal padel de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a smashinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de smashinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


Colònies i campamentsper a nens i joves amb diabetisEstiu 2016\ndel 3 al 21 de juliol de 2016\nLes colònies i els campaments es faran del 3 al 21 de juliol en tres torns que acolliran un màxim de 100 nois i noies repartits en funció de l'edat.\nAquest import no cobreix la totalitat del cost de les colònies, aproximadament un 35% del cost de les colònies es cobreixen amb subvencions públiques.\n180,00 euros com a paga i senyal per a la reserva de la plaça abans del 10 de juny.\nPeríode d'inscripció: De l'16 de maig al 10 de juny\nReunió de pares: 18 de juny\nLa inscripció s'ha de formalitzar amb el formulari on-line http://goo.gl/forms/L46twbTfT5 i l'enviament de l'informe mèdic, còpia de la targeta sanitària i les vacunes i les autoritzacions paterna i materna, segons el model que podeu recollir a les seus de l'ADC o baixar per internet (www.adc.cat). El formulari on-line inclou les dades generals del nen/a, mare, pare o tutors, de contacte, mèdiques, educació diabetològica i d'exercici físic. L'informe mèdic serà obligatori en els casos dels nens o nenes amb diabetis i dels que pateixin alguna altra malaltia.\nEl termini per a les inscripcions s'acaba el 10 de juny.\nAcudir a la reunió informativa que es celebrarà el dia 18 de juny a la tarda a l'Agència de Salut Pública, carrer Roc Boronat, 81-95 (Edifici Salvany) de Barcelona. La reunió pels participants en els grups de campaments a les 10h y la dels participants en el grup de colònies serà a les 11 h. En aquesta reunió es lliuraran els horaris de sortida i arribada i el llistat de material a portar per cada nen.\nPer a més informació adreceu-vos a la seu de l'ADC que tingueu més a prop o telefoneu al 93 451 36 76 de dilluns a dijous de 16:00 a 19:00 hores, o escribiu al correu adc@adc.cat.\nNens i nenes nascuts entre els anys 2004 i 2010 ambdós inclosos (entre 6 i 12 anys) (50 places)\nData: Del dilluns 11 al dimarts 18 de juliol Lloc: Casa de colònies Can Putxet a Sant Celoni (Vallès Oriental)\nNois i noies nascuts els anys 2002 i 2003 (13 i 14 anys) (25 places)\nData: Del diumenge 3 al dimarts 12 de juliol\nNois i noies nascuts entre els anys 1999 i 2001 ambdós inclosos (de 15 a 17 anys) (25 places)\nData: Del dimarts 12 al dijous 21 de juliol\nLes següents empreses i entitats col·laboren en les colònies per a nens i joves amb diabetis de l'estiu del 2016:\nAJUNTAMENT DE VALÈNCIA D'ANEU\nimprès d'autorització(en format .PDF)\nimprès informe mèdic(en format .PDF)


El ple de l'Escala aprova definitivament el projecte d'urbanització del carrer Sàlvia - Empordà\nEl ple de l'Escala aprova definitivament el projecte d'urbanització del carrer Sàlvia\nEstà previst que s'executi aquesta tardor\nEMPORDA.INFO 13.06.2017 | 16:26\nEl ple municipal de l'Ajuntament de l'Escala celebrat aquest dilluns va aprovar definitivament el projecte d'urbanització del carrer Sàlvia, així com una modificació de crèdit que puja a 250.000 euros les inversions en accessibilitat i mobilitat previstes per als propers mesos.\nLa urbanització del carrer Sàlvia i els passatges Camp Rabassa 21 i 28 està previst que s'executi aquesta tardor. Amb l'aprovació definitiva, ara el següent pas serà la licitació de les obres.\nEl projecte es va aprovar inicialment aquest gener. Aquests tres vials no tenen sortida i només hi ha una petita part urbanitzada. Amb aquesta actuació es milloraran els serveis i es pavimentarà els vials, a més de connectar-los de manera que es doni sortida a tots tres. En aquest sentit, es perllongarà el carrer Sàlvia per tal de connectar-lo al passatge Camp Rabassa 20 (tindrà un sol sentit de circulació). El passatge Camp Rabassa 20 tindrà dos sentits de circulació, mentre que el passatge Camp Rabassa 28 es perllongarà fins al carrer Sàlvia i tindrà un sol sentit.\nEl projecte també preveu resoldre els problemes d'acumulació d'aigua en aquesta zona, amb una millora de la xarxa d'aigües pluvials. La inversió prevista és de 271.446 euros.\nEl ple també va aprovar diferents modificacions de crèdit, una de les quals passa de 118.000 a 250.000 la partida d'inversions en accessibilitat i mobilitat que s'executaran en els propers mesos.\nEl ple també ha aprovat un conveni entre l'Ajuntament de l'Escala i el Consell Comarcal de l'Alt Empordà per a la gestió, coordinació i implementació del programa de millora social, urbanística i econòmica del Nucli Antic, previst al Pla de Barris, així com l'adhesió al conveni amb la Diputació referent a les obres de consolidació de la rosassa de l'església parroquial de Sant Pere, entre altres qüestions.


Turisme | Opcions\nInici » Consumpedia » Guies de consum » Turisme On aniràs aquest any per vacances? Viatjar s'està convertint en una cosa tan habitual (i barata!) que ja confonem l'oci amb el turisme. Viatjar és un ingredient imprescindible en unes vacances? Té sentit parlar de turismesostenible o responsable? Amb tanta globalització, cada vegada es fa més difícil distingir un francès d'un alemany. On queda el plaer de viatjar?\nAquí sota donem uns quants consells generals, i teniu informació més concreta als articles teòrics i pràctics.\nM'he preguntat per què sento la necessitat de viatjar?\nPart del que busquem en un viatge ho podem trobar també molt a prop: paisatges, coneixements i persones d'altres cultures, llocs on evadir-nos...\nSi tenim molta necessitat de descansar no escollim un viatge massa mogut, o contemplem la possibilitat de quedar-nos.\nEl màrqueting turístic és omnipresent, de vegades subtilment amagat en pel·lícules que ens canten els encants de certs llocs. Siguem sincers amb nosaltres mateixos: m'en vaig per què en tinc ganes, o per no ser menys?\nMirem d'equilibrar cada dia l'atenció que dediquem als diferents aspectes de la vida perquè ens omplin, per no acumular grans mancances que requereixin grans remeis.\nHi ha opcions turístiques que provoquin menys impactes?\nL'intercanvi de cases ens permet aprofitar al màxim els immobles i conèixer més de prop de la societat que visitem. Uns quants recursos: InterVac, HomeExchangeGOLD, The Hospitality Club i CouchSurfing. Al web Environmentally Friendly Hotels podrem buscar hotels de tot el món que apliquen diversos criteris de gestió ecològica. Si volem fer turisme rural, l'opció més recomanable seria l'agroturisme, que no substitueix sinó que complementa l'activitat agrícola o ramadera. Aquí trobarem recursos per tot l'Estat. Un cas particular d'agroturisme és el Wwoofing, en el qual el turista participa en les activitats agrícoles del camperol amfitrió a canvi d'allotjament i menjar; al mapa hi trobareu la majoria de granges que ho ofereixen a nivell estatal.\nFem més desplaçaments propers que remots. Viatgem amb tren, autobús o cotxe compartit, podem trobar com fer-ho aquí, aquí... Uns quants webs on podem calcular la despesa energètica de les diferents maneres de desplaçar-nos: aquest, o aquest.\nHi ha opcions que reparteixin més equitativament els impactes econòmics del turisme?\nEscollim els serveis (allotjament, guies, menjars...) que ofereix la gent del lloc que visitem. Busquem pel nostre entorn agències de viatges independents i empreses turístiques petites, que en general fan que els diners es reparteixin millor entre la població local. Podem trobar opcions d'aquestes per la xarxa. L'organització britànica TourismConcern informa sobre els impactes econòmics i socials del turisme.\nPodem informar-nos a partir de les experiències de gent que ha viatjat o també a través dels blogs, un parell d'exemples: aquest i aquest.\nSi viatgem al Sud podem buscar opcions de turisme comunitari, responsable o solidari.\nEns prenem temps per assaborir la cultura que estem visitant?\nAbans i durant el viatge, mirem de conèixer una mica la cultura que visitem per comprendre-la, no vulguem imposar els nostres estàndards. Contactar amb gent del lloc permet passar del servei a l'acolliment. Segurament ens podran ensenyar coses que no surten a les guies o als tours.\nLa diferència de nivell de vida entre el viatger i la població del país d'acollida pot ser origen de malentesos. Siguem discrets en la indumentària (càmeres, joies...) i no arrogants. Els regals o propines massa importants poden arribar a crear situacions violentes. Si volem col·laborar, el millor serà fer-ho a través d'alguna organització local.\nImpactes del turisme


8ª Sortida del projecte Foto Identificació: Balenes i Dofins en el Litoral Català 2017 | Associació Cetàcea\nMaig 16th, 2017 | Publicat per Administrador a Projecte Foto-identificació\nEl dia era bo per sortir a navegar i poc a poc les aigües es van anar calmant cada vegada més. Van anar passant les hores i no vèiem més que bancs de peixos creant esquitxades a la superfície de l’aigua, però cap cetaci.\nNo obstant això a mig dia va arribar la primera sorpresa del dia, ¡una petita tortuga marina que surava a la superfície! Ens vam aproximar per assegurar-nos que simplement s’estava assolellant i que tot estava bé i quan vam veure que nedava amb total normalitat ens vam allunyar per continuar la nostra petita aventura.\nA partir d’aquest moment la natura es va mostrar en tot el seu esplendor i va començar l’espectacle d’albiraments.\nEn primer lloc vam veure una bufada de rorqual a l’horitzó, molt allunyat de la nostra embarcació i vam posar rumb cap a allà a una velocitat prudent. Quan ens vam acostar a la zona vam veure respirant a dos rorquals, una mica allunyats però podíem veure a la perfecció ja no només el bufada al respirar sinó també els seus brillants lloms apuntant a la superfície, en concret durant sis respiracions més fins que es van tornar a submergir . Vam aturar el motor i vàrem esperar a que sortissin de nou a respirar. Aquesta vegada van sortir una mica més a prop de l’embarcació i al tenir el motor aturat vam poder fins i tot escoltar la seva respiració.\nVam decidir seguir el nostre camí i al cap de pocs minuts vam tornar a veure una altra respiració de balena, aquesta vegada d’un exemplar enorme i solitari. Motor aturat, respiracions lentes i profundes dignes d’un gegant que van aconseguir emocionar a la tripulació al complet. Ens vam quedar gaudint d’aquest moment fins que vam tenir suficients fotografies i vam decidir continuar navegant i alterar el menys possible el viatge d’aquell immens rorqual. Pot ser que la primavera que ve tornem a veure-ho.\nUns minuts més de pau ens van permetre gaudir de la navegació en un mar en calma … però la tranquil·litat va durar ben poc i va donar pas de nou a una altra sorpresa, una altra tortuga marina! Aquesta vegada un exemplar més gran, i a més venia amb companyia: un peix ballesta nedava al seu ritme just sota d’ella.\nLa tripulació encara estava repassant mentalment les imatges que ens acabava d’oferir la Mediterrània quan vam veure esquitxades molt allunyades, que cada vegada s’apropaven més i més … el que semblava un banc de peixos en un primer moment va començar a definir-se a poc a poc … Un llom ! Aletes! Són dofins!\nUn grup de dofins llistats s’acostava enèrgicament cap a nosaltres. Com solen fer en moltes ocasions es van acostar primer 3 d’ells a proa i al cap de pocs segons es van anar, immediatament després es va aproximar un grup molt gran de dofins, amb un parell d’exemplars juvenils (encara que segurament hi havia més ja que el grup era molt gran). Aproximadament entre 40 i 50 dofins, es feia difícil concretar més quan ja que no paraven de saltar i nedaven a gran velocitat, es van aproximar al nostre vaixell. Uns salts a proa, unes mirades a la tripulació des de dins de l’aigua, uns salts més allunyats, una mostra de natació sincronitzada perfecta i impossible de reproduir en un altre lloc que no sigui el mar i en llibertat.\nVam decidir tornar a port, la Mediterrània ens havia regalat un dia excepcional i la tripulació que ens havia acompanyat, i que havia gaudit apassionadament al nostre costat, ens ha recordat un cop més que som afortunats de tenir aquest tresor tan a prop de casa i que tots els nostres esforços han d’anar dirigits a protegir-los a ells i al seu hàbitat. Gràcies família!