Investidura a l'Estat: trenta dies per tancar un acord gairebé impossible\nLa confrontació entre Sánchez i Iglesias porta les negociacions a un carreró sense sortida\n6 min. Madrid 23/08/2019 23:20\n651x366 Turistes a Barcelona davant d’un grafiti dels líders del PSOE, Pedro Sánchez, i de Podem, Pablo Iglesias, fent-se un petó. / ALEJANDRO GARCÍA / EFE Turistes a Barcelona davant d’un grafiti dels líders del PSOE, Pedro Sánchez, i de Podem, Pablo Iglesias, fent-se un petó. / ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nEl primer que va fer Unides Podem dilluns, després de l’aturada estiuenca, va ser posar sobre la taula una nova proposta adreçada al PSOE per a un govern de coalició. El líder del partit, Pablo Iglesias, confessava sense cap pudor que a primera hora del matí havia enviat el document per WhatsApp al president en funcions de l’executiu espanyol, Pedro Sánchez. Per WhatsApp. Ni s’havien reunit formalment ni Iglesias s’havia molestat a lliurar en persona el document o a trucar a Sánchez per explicar-li en què consistia.\nTampoc s’han vist els equips negociadors. El mateix PDF va arribar a totes les redaccions de diaris, ràdios, digitals, televisions i agències. El PSOE en va tenir prou amb unes hores per analitzar una proposta de més de 100 pàgines i rebutjar-la. Ho va fer públicament, amb un comunicat enviat, de nou, a tots els mitjans de comunicació, abans fins i tot de traslladar-lo a Unides Podem.\nEs compleix un mes de la investidura fallida i la situació està completament encallada. No només no hi cap avenç: no hi ha ni negociació. Cap contacte formal. “No hi ha hagut cap reunió” en les últimes setmanes, asseguren fonts d’Unides Podem. Els missatges entre les dues formacions arriben només a través dels mitjans de comunicació i de les xarxes socials, símptoma inequívoc que demostra que no hi ha converses a porta tancada i que la relació entre les dues formacions s’ha tensat perillosament. I s’acosta a un precipici per al qual queden exactament trenta dies.\nAra mateix s’albira un nou fracàs de Sánchez en la investidura i unes eleccions al novembre. La cita electoral pot suposar una oportunitat per a la dreta d’aconseguir sumar per desallotjar el PSOE de la Moncloa. “Pablo Casado està picant de mans perquè hi hagi eleccions”, assegura el portaveu de Compromís al Congrés, Joan Baldoví. “Estem jugant amb foc”, adverteix el diputat.\nEl president espanyol en funcions només té fins al 23 de setembre per aconseguir els suports a la investidura. Si en aquella data no ha arribat a un acord amb Unides Podem ni convenç altres partits perquè s’abstinguin, es dissoldran les Corts i es convocaran eleccions. Tot i la urgència, el líder socialista no sembla tenir pressa. La Moncloa va assegurar ahir que la setmana que ve el president en funcions reprendrà la ronda de contactes amb la societat civil per debatre el programa de govern, però encara no es reunirà ni amb Unides Podem ni amb les formacions independentistes.\nSánchez ha decidit pressionar el partit lila ajornant almenys fins al 2 de setembre les negociacions. Si Podem demanava dijous no negociar a l’últim moment i a contrarellotge, el PSOE responia que s’ho prendria amb calma. A partir del 2 de setembre només quedaran tres setmanes per tancar un acord que sembla gairebé impossible.\nLa posició socialista és clara: la porta a una coalició amb Podem està completament tancada i la seva intenció és aconseguir el vot favorable del partit lila pactant només el programa de govern per als pròxims quatre anys. “És un dilema fals afirmar que o hi ha govern de coalició o hi ha eleccions. Hi ha altres fórmules”, insistia ahir la ministra portaveu en funcions, Isabel Celaá.\nEl no del PSOE a un govern de coalició que, en canvi, sí que havia acceptat al juliol exaspera la formació lila. “Per què la proposta tenia data de caducitat?”, es pregunten els seus dirigents. No hi ha cap resposta convincent dels socialistes més enllà de l’argument de la falta de confiança que hi ha amb Unides Podem.\nEls de Pablo Iglesias tampoc mostren cap símptoma de voler cedir. Es repeteix el guió del juliol. Ahir Podem assegurava que només acceptarà un govern de coalició i que si el PSOE no hi accedeix l’única alternativa serien eleccions al novembre. En una circular enviada a les seves bases, Pablo Iglesias prometia que la formació no acceptarà el xantatge del PSOE. Mentrestant, el PP es prepara per a la repetició d’eleccions intentant convèncer Ciutadans i Vox per anar junts sota la marca Espanya Suma.\nEspai estable de diàleg\nSi fins ara Pedro Sánchez ha evitat reunir-se amb ERC i JxCat, a principis de setembre té previst citar-los. El diputat de JxCat Jordi Sànchez va assegurar ahir que plantejarà l’abstenció a la investidura de Sánchez si el govern espanyol ofereix “un espai estable de diàleg bilateral”. Es tracta de “tornar a l’esperit del 20 de desembre del 2018 a Pedralbes; ni més ni menys”. Això si la investidura arriba abans que la sentència del Procés. Una resolució que impliqui una condemna dinamitaria qualsevol opció d’una abstenció dels partits independentistes.\nUna investidura fallida allargaria mesos la formació de govern\nData probable de la primera votació d'investidura\nEncara no hi ha dates per a la nova sessió d’investidura, però si Pedro Sánchez decideix esgotar els terminis la data de la primera votació podria ser el divendres 20 de setembre o fins i tot el dissabte 21. No és gens habitual celebrar una sessió en cap de setmana però el reglament del Congrés ho permet.\nData probable de la segona votació d'investidura\nEl 23 de setembre és la data límit perquè el Congrés atorgui la seva confiança a un president. I és, per tant, la data més probable per celebrar la segona votació si s’exhaureixen els terminis. L’alternativa és que el PSOE decideixi no esgotar el calendari i celebrar les votacions la setmana anterior.\nSi no hi ha nou president, es dissolen les Corts\nSi el líder del PSOE -o qualsevol altre candidat- no aconsegueix la confiança del Congrés, el dimarts 24 de setembre es dissoldran les Corts Generals i es convocaran noves eleccions per al 10 de novembre. És el termini que marca la llei i no hi ha cap acord polític que pugui allargar el calendari.\nComença una campanya electoral exprés\nSi es convoquen eleccions per al 10 de novembre, el divendres 1, tot i ser festiu, arrencarà la campanya electoral. Com que es tracta d’una repetició dels comicis, la campanya serà més curta i només durarà vuit dies. La reforma de la llei del 2016 permet fer campanyes exprés.\nCelebració de les noves eleccions generals\nEl diumenge 10 de novembre se celebraran les noves eleccions generals en cas que Sánchez no aconsegueixi ser investit al setembre. Seria la quarta vegada en quatre anys que els ciutadans han de votar en unes eleccions generals.


Dedicaran l'acte institucional de la Diada de Catalunya als presos polítics i exiliats, a les migracions i a la resistència col·lectiva\n26 gener 2021 09:08\nEl Govern i el Parlament catalans celebraran conjuntament la Diada de Catalunya amb un acte institucional que tendrà com a eixos principals la reivindicació de la resistència col·lectiva i la llibertat dels presos polítics i exiliats. Amb el títol 'Tornarem', l’espectacle farà referència al moment excepcional que viu Catalunya, tot commemorant efemèrides com els vuitanta anys del gran exili republicà o el centenari de la vaga de La Canadenca.\nCreat i dirigit artísticament per Lluís Danés, l’acte tendrà lloc el proper 10 de setembre a la Plaça de Sant Jaume i començarà al voltant de les 22 hores amb la formació de gala dels Mossos d’Esquadra. Aquest cos celebra enguany el seu tricentenari, la qual cosa el converteix en la policia civil més antiga d’Europa i Amèrica, ja que el 1719 les funcions de seguretat les exercien tradicionalment els militars.\nA continuació, s’hissarà la senyera a la plaça Sant Jaume de Barcelona mentre el Cor Jove Nacional de Catalunya interpreta El Cant de la senyera.


Puigdemont deixa oberta «fins l'últim moment» la llista de JxCat a les europees - Diari de Girona\nPuigdemont deixa oberta «fins l'últim moment» la llista de JxCat a les europees\nL'expresident reitera que tindrà immunitat si és escollit eurodiputat. Posa com a exemple «d'unitat» el fet que Comín vagi de número dos\nPuigdemont, amb Ponsatí i Comín. yves herman (reuters)\nPuigdemont, amb Ponsatí i Comín.\nL'expresident Carles Puigdemont va deixar «oberta» la llista de Junts per Catalunya a les europees a la resta de forces sobiranistes. «No és una llista que estigui tancada al 100%», va dir en la presentació ahir de la candidatura. Tanmateix, el líder de JxCat va defensar que aquesta candidatura, que inclou l'exconseller de Salut, Toni Comín, i l'excap del Departament d'Ensenyament, Clara Ponsatí, el polític basc Gorka Knörr i la consultora política Erika Casajoana, ja han assolit «un grau» d'unitat «que la gent comença a reconèixer».\nPreguntat sobre si tant ell com els exconsellers podran ocupar l'escó a l'Eurocambra, Puigdemont va defensar que «tots els precedents diuen que la immunitat s'activa en el moment en què s'és elegit». «Si som escollits, serem eurodiputats», va prometre. Pel que fa al grup parlamentari europeu on podrien entrar, Puigdemont va explicar que consideraran aquells que defensin «el dret a l'autodeterminació, que estiguin en contra de la repressió i clarament compromesos amb els drets humans».\nPuigdemont va assegurar que deixa la porta oberta a altres formacions com ERC de cara a les europees perquè veu «important» anar-hi «com més junts sigui possible» en «aquest moment de repressió en què es troba el país». «Quan parem l'orella a la societat catalana notem un clam d'unitat», va defensar. I va posar com a exemple d'això el fet que el republicà Toni Comín vagi amb ell de número 2 de la llista. «No només defensem la unitat, la practiquem».\nLlarena arxiva la causa\nEl jutge del Tribunal Suprem (TS) Pablo Llarena va arxivar la causa a Puigdemont i als altres sis processats declarats en rebel·lia, mentre segueixin fugits de la justícia espanyola. En una providència, Llarena formalitza així el tràmit que va iniciar el mes de juliol passat, quan va donar per conclosa la instrucció de la causa del procés i va acordar deixar en suspens el curs de la peça separada que va obrir als imputats declarats en rebel·lia.


Curs de Tècniques bàsiques de relaxació i gestió de la ment » Institut Aranés\nMatricula't ara a un curs\nMai fins ara un curs de relax\ns'havia impartit així.\n100% Pràctic i Online\nTemari i Matrícula\nControla el dolor, els hàbits i l'estrès amb tècniques fàcils i realistes.\nUn abordatge pràctic\nCentrat en l’experiència vivencial i fugint de la memorística i la teoria.\nUn curs tutoritzat\nResol qualsevol dubte en tot moment amb el suport d’un tutor.\nAplicacions per la vida real\nControl del mal de cap o migranya, el pes, l’autoestima i molt més!\nAprèn a fer front a la manipulació i potencia la teva\nFer front a persones tòxiques\nObtingues eines per neutralitzar manipuladors, falsos i dèspotes.\nAmb totes les claus\nEines i abordatges pràctics, directes i clars\nPel nostre dia a dia\nToquem de peus a terra: vivim on vivim i tenim la feina que tenim.\nAquest curs s’imparteix en col·laboració amb el Neurosciences Institute Barcelona, un centre amb una àmplia experiència en cursos de creixement personal i formació en el camp de la salut i la salut mental.\nLa matrícula i la formació es realitza directament a través de la seva Aula Virtual “Neuronae”.


Enric Morera: ‘Ens falta voluntat de ser. La voluntat de ser poble valencià no és tan ampla com voldríem’\nEl president de les Corts Valencianes repassa la situació política i econòmica al País Valencià en vigílies del Nou d'Octubre\nEnric Morera, president de les Corts Valencianes (fotografies: Prats i Camps).\n05.10.2020 - 20:23\nActualització: 05.10.2020 - 22:23\nEnric Morera (Oliva, 1964) ens rep al despatx de la Presidència de les Corts. És molt ample. Per a la fotografia de posar tria de fons un quadre de la sèrie de les multituds que Joan Genovés va començar a construir a l’última etapa de la seua vida. Onades de persones que fan canviar el món sense distància física. Damunt la taula, una edició facsímil del Missal de Nadal d’Alexandre VI, el papa Borja. També hi ha un llibre de gravats d’Artur Heras sobre Raimon.\nMorera ix d’un ple en què ha rebut un parell de reprimendes i peticions de dimissió dels grups de la dreta perquè ha fet un piulet en què diu que la inhabilitació del president Quim Torra empitjora el conflicte entre Catalunya i l’estat espanyol. Insisteix en la qüestió i posa exemples de més estats on s’han fet referèndums d’independència sense judicialitzar la qüestió.\nLes Corts Valencianes acaben de fer el debat de política general i es preparen per a la gran cita de l’any, la discussió i aprovació del pressupost. Les mesures anticovid han obligat fins avui mateix a retallar la cabuda fins a la meitat i a limitar algunes pràctiques abans habituals, com els rogles, les tertúlies i les confessions a l’ombra del ficus. Quant a l’activitat legislativa durant els mesos més durs de la pandèmia, Morera emfasitza que les Corts no han estat tancades en cap moment.\n—Hi ha res a celebrar aquest Nou d’Octubre?\n—S’ha de celebrar sempre la voluntat de ser. La voluntat de ser en un món global. I ara més que mai, pensar en què volem ser. Hi ha pocs pobles en el món que tinguen una data de naixement. El nostre en té. Hem de celebrar eixa voluntat de ser i on volem ser una vegada superem col·lectivament la pandèmia de la covid.\n—On volem ser?\n—El valencianisme que jo represente, i pel que sempre he lluitat, vol tindre un espai en el món. Volem ser nosaltres mateixos, amb la nostra identitat, amb les nostres virtuts i els nostres defectes. Ser el que som en un món global. I això comporta canvis de molts tipus i tindre els instruments per a ser nosaltres mateixos en eixe món.\n—Què ens falta?\n—Ens falta la voluntat de ser. Hem sigut un poble que durant més de tres-cents anys ens han anul·lat, ens han subordinat, ens han maltractat, ens han impedit en molts casos fer servir la nostra llengua. La voluntat de ser del poble valencià no és tan ampla com la voldríem. Així i tot, sí que hi ha molts sectors de la societat valenciana que tenen eixa voluntat. Per tant, jo personalment treballe en buscar eixos denominadors comuns del poble valencià. I els anem trobant. I pose com a exemple que després de més de tres-cents anys del Decret de Nova Planta és la primera vegada que tenim un element que ens agermana, als valencians, i aquest element és la consciència que l’infrafinançament perjudica el nostre benestar. Igual que la manca d’inversions públiques territorialitzades. A mi m’agradaria també remarcar la necessitat d’anar tots junts en la defensa de l’agricultura valenciana davant la Unió Europea. Hem de buscar en l’agenda valenciana uns denominadors comuns que permeten construir eixe futur col·lectiu.\n—Aquestes ganes de futur col·lectiu que descriviu, les podem anomenar país?\n—Sí. De fet, la denominació ‘País Valencià’ és una denominació de la dreta regional valenciana. A mi m’agradaria que la dreta centralista que tenim ací la fera seua. El nom de ‘país’ no és oficial, però per a mi està plenament justificat i necessari. Pere Maria Orts ja ho va dir en el seu temps, i Emilio Attard, l’inventor de la denominació ‘comunitat’ ja va dir que era una imbecil·litat. Però ‘comunitat’ és l’oficial, l’hem de respectar i crec que hem de treballar per aconseguir una base suficient per a poder tindre una denominació que ens identifique amb el nostre passat i amb el futur que volem construir més lliure.\nEl valencianisme ha caigut massa sovint en els paranys que ens han posat els altres, els que volen una Espanya uniformitzada i venen d'una tradició d'exclusió\n—Com és que el terme ‘País Valencià’ encara esmussa tanta gent?\n—Això va ser una maniobra d’un sector de l’extrema dreta en un moment molt determinat, l’any 1979, per mirar d’aconseguir l’alcaldia de la ciutat de València. Però és cert que al poble valencià ens han intentat sempre dividir, enfrontar, crear-nos conflictes en qüestions com la de la llengua, quan en l’àmbit acadèmic i científic és més que superada i en l’àmbit institucional també, amb la creació de l’AVL. Hem de saber d’on venim, i venim d’una decisió conscient de dividir el poble valencià. Hem de ser conscients d’eixa realitat per a superar-la amb intel·ligència.\n—En quina situació es troba ara el nacionalisme valencià?\n—Això forma part de les reflexions que faig cada dia. Vaig nàixer quan es publicà Nosaltres els valencians i el país que descriu Fuster no és el mateix país que tenim ara. Han passat més de cinquanta anys. El valencianisme ha caigut massa sovint en els paranys que ens han posat els altres, els que volen una Espanya uniformitzada i que vénen d’una tradició de l’exclusió. I el valencianisme no ha estat capaç d’entendre eixa realitat i s’ha anat arraconant en espais molt reduïts de la nostra societat. Per tant, ha estat poc permeable per a poder exercir un lideratge més intens. S’ha refugiat en uns racons i ha estat criticat per uns sectors que volien un valencianisme arraconat, inútil i estèril. Jo m’he preocupat tota la vida perquè el valencianisme progressara cap a àmbits on, quan ens coneixen i plantegem coses, ens accepten.\n—A quins sectors us referiu?\n—En l’àmbit econòmic, posem per cas. Hi ha sectors de la vida valenciana que no entenen el maltractament secular, quasi de colònia, que rebem els valencians i que reben els nostres sectors productius. Per exemple, en infrastructures o en el preu de l’energia. Hi ha una part del valencianisme al qual li agrada estar en el seu racó. Jo no sóc d’eixos. A mi m’agrada involucrar-me en la societat, entendre que és molt plural i que, per exemple, no té un marc mediàtic propi. El marc mediàtic que té el nostre poble és pràcticament com el de Guadalajara. No té un espai de comunicació en termes propis i això és un dels handicaps que tenim com a projecte polític.\n—No considereu À Punt com un sistema mediàtic propi?\n—Em vaig involucrar molt en la recuperació de la nostra ràdio i televisió pública, és el que marca un poc la diferència, però À Punt encara té una audiència molt baixa.\n—Les Corts Valencianes actuals, amb sis grups polítics, són més plurals que mai, però entre aquests grups hi ha aquells que no ens volen ni país ni lliures. Com es gestiona això des de la presidència?\n—He de respectar el reglament i he de respectar les normes que ens hem donat. I una cosa és el respecte personal que tinc per totes les persones i en un altre àmbit, el de les idees, és on s’han de combatre aquelles que ens intenten negar el pa i la sal com a poble i fins i tot com a persones. Gent que nega evidències com la del terrorisme contra les dones i més qüestions. En l’àmbit parlamentari he de respectar les normes, no puc fer res més.\nEl virus, si en una cosa no entén, és en eixe nacionalisme excloent que ens ha fet caure en molts errors\n—Parleu de construir el país, però ens trobem un tomb ideològic dels electors cap a un sentit contrari, que ha permès l’arribada de Vox a les Corts.\n—Aquesta legislatura, s’ha adaptat l’activitat de les Corts als temps de pandèmia, però hem estat actius. Hem aprovat lleis com la del pressupost; hem celebrat les sessions de control i ha estat un parlament dinàmic, diferent, amb sis grups parlamentaris. La nostra activitat i els nostres objectius sobre què hem d’anar construint cap al futur són molt clars. Hem de fer molta pedagogia envers el nostre poble perquè cada vegada siguem més els qui vulguem un futur en clau valencianista.\n—La gestió de la pandèmia ha posat damunt la taula una certa pulsió recentralitzadora del govern espanyol. Temeu que això s’estenga a més àmbits?\n—Eixe moviment recentralitzador i, per tant, vulnerador dels pactes constituents ja es van produir en el segon govern de José Maria Aznar. Amb la llei de bases hi hagué una dinàmica de reduir i esmicolar l’anomenat estat autonòmic. Ara, amb la pandèmia, hem vist actituds que realment són molt negatives per la falta de cooperació i de lleialtat institucional entre comunitats autònomes i l’estat. Perquè el virus sí que entén en territoris, i si en alguna cosa no entén és en eixe nacionalisme excloent que ens ha fet caure en molts errors. Les comunitats autònomes som estat, tenim unes competències i veiem com cada vegada es van reduint. Per exemple, ho hem vist en el projecte d’ingrés mínim vital que trepitja les competències de la renda valenciana d’inclusió. I si no entenen eixa situació… Imagineu els altres, els que actuen d’una manera molt conscient per anul·lar l’estat autonòmic i per reduir les comunitats autònomes a una simple gestoria.\n—Una altra pota de l’estat espanyol que sembla que treballa en la mateixa direcció és el poder judicial.\n—Personalment, la preocupació que he expressat en molts àmbits va en sintonia amb allò que han expressat entitats com Amnistia Internacional i el Grup de Treball sobre Detencions Arbitràries de l’ONU. És preocupant l’ús de les institucions i com les degraden. La justícia és un dels poders de l’estat que m’agradaria que tinguera més independència i que no fóra polititzada. Hi ha una falta de voluntat de canviar eixes qüestions i de reformar tot allò que no és bo per a l’estabilitat institucional. Crec que tots ens hauríem de llevar les caretes i cercar solucions dels problemes que tenim davant nostre, i aquestes solucions vénen de la política, no de la justícia.\n—Què en penseu de la inhabilitació del president de la Generalitat de Catalunya?\n—Ja ho he dit en una piulada: la sentència no solucionarà res i agreujarà el problema polític de fons. La sentència es pot valorar. Sobta veure com un òrgan administratiu com és la Junta Electoral Central pot prendre una determinació d’aquesta magnitud. Jo en tinc dubtes, però tinc claríssim que això no solucionarà res. Us ho diré d’una altra manera, la Llombardia temps arrere va fer un referèndum sobre la independència i l’estat central va reaccionar en termes polítics i no va passar res. No es va judicialitzar el problema. Ací falta un bagatge de més pes democràtic. Mariano Rajoy va deixar podrir el problema en compte de buscar una eixida institucional.\n—Per aquesta piulada que mencioneu, el PP ha demanat la vostra dimissió i fa uns quants mesos Ciutadans us volia reprovar per haver dit que llegíeu un llibre de Quim Forn.\n—Quim Forn i Josep Rull són amics meus. Per a mi és una anomalia que siguen a la presó. No ho entenc. Moltíssima gent no ho entén i tampoc en l’àmbit europeu. Però sí que és cert que aquestes crítiques formen part de l’estratègia d’intentar d’arraconar-nos. Hem d’eixir del racó i parlar clar i dir les coses com les entenem. Amb intel·ligència i humilitat. Penseu que la transició espanyola, i Guillem Agulló n’és un exemple, és una història d’impunitat. Impunitat que han tingut tots aquests que ens han agredit. Des de les bombes de Joan Fuster a la persecució a Sanchis Guarner o el que va patir Guillem. Tenim un problema greu per a la democràcia valenciana i en general per a tots. Per això hem de fer aliances amb tots els demòcrates de l’estat que volen acabar aquest estat de coses. I després hi ha això: pel fet de manifestar la teua solidaritat personal amb algunes persones has d’aguantar moltes coses… És una situació que hem d’anar superant amb intel·ligència i amb molta pedagogia.\n—La pandèmia fa que aquesta legislatura siga estanya. Fins i tot les Corts han estat acusades de treballar poc.\n—Les Corts no han tancat durant la pandèmia. S’ha fet molt de treball virtual, però no vam tancar. Vam aprovar la llei del joc, per exemple. La mateixa gent que diu que les Corts no serveixen per a res són els mateixos, per exemple, que volen tancar À Punt… O entenem que per a viure en democràcia les Corts són necessàries per a identificar quins són els problemes i per a donar eixida institucional a mesures concretes a eixa situació o és que al final esperarem que vinga un salvador i donarem ales a les posicions més autoritàries. Ací hi ha grups que defensen que s’acaben les autonomies i es recentralitze tot. A les Corts Valencianes hem aprovat un acord de reconstrucció amb els vots de cinc dels sis grups parlamentaris. L’acord marca un camí, un full de ruta.\n—Aquest acord donarà solucions als qui són víctimes de l’embat de la crisi, o ho seran?\n—Hem de situar-nos. Vindrà un problema gros en l’àmbit polític i en el social, i crec que les forces polítiques no ho detecten. No som conscients de què ve. L’altre dia, per a donar un poc d’esperança a tot això, vaig parlar amb el sector citrícola. És un sector que ha funcionat molt bé. Ha crescut i ha creat ocupació i riquesa. En canvi, alguns altres, com el turístic o el comercial, no. El turístic per la conjuntura, que jo crec que la superarem, però el comercial, per una situació estructural. Què han de fer les Corts? Posar llums llargs per veure quin és el problema que ve i com el superem per eixir-ne tots junts. Per exemple, necessitem una indústria cultural valenciana potent. Parlem de relocalitzar empreses. Hem aprovat nou decrets llei d’urgència i un era per a ajudar a instal·lar indústries i empreses energètiques, que n’hi ha moltes, per a afavorir la transició energètica. I encara una altra cosa, si volem parlar seriosament, parlem de les diputacions. Què hi fa una diputació gestionant un hospital, o un teatre o una plaça de bous? Això no té cap trellat: quan a la Generalitat falten funcionaris per a gestionar, les diputacions provincials gestionen uns recursos enormes. I ningú no parla de la necessitat de gestionar l’estructura institucional que tenim al país.\nSempre és bo que al Bloc hi haja veus crítiques, i si són per a avançar, millor\n—Deixem la institució i entrem en el partit que representeu. El congrés del Bloc s’ha hagut d’ajornar dues voltes i ara sembla que es farà a la primavera. Quin partit n’ha d’eixir, d’aquest congrés?\n—Hem de considerar moltes coses. A mi m’agrada molt el debat de les idees. Ara el valencianisme, gràcies a un treball començat l’any 2003, i gràcies a una reflexió estratègica de profunditat, és present a les institucions. I, a més, amb els companys de Compromís i en un govern de coalició, coopera en la governança del país. És una nova situació que requereix una nova anàlisi del paper que ha de tenir valencianisme en aquesta conjuntura.\n—El paper del valencianisme, del nacionalisme valencià del Bloc s’ha diluït dins la coalició Compromís?\n—El paper del valencianisme ha començat a ser transcendent. Jo no diria diluït. És un valencianisme útil. És un valencianisme que ha d’impregnar encara més la societat. Coopera amb grups que tenen unes altres sensibilitats, com poden ser l’ecologisme i posicions progressistes o d’esquerres. El valencianisme ha de continuar progressant i eixamplar-se. No ens podem situar en un racó. Hem d’aconseguir un espai de centralitat política, perquè impregne molts àmbits de la vida política i social d’aquest país. Ho hem aconseguit. El valencianisme ha introduït els conceptes del concert econòmic responsable, d’infrafinançament, la infrainversió pública territorialitzada. Ha introduït tots aquests conceptes i els ha fets seus. També la defensa del dret civil valencià, o la defensa del model productiu davant d’una economia especulativa que destruïa el territori. El Bloc com a instrument ho ha fet bé i ho ha de continuar fent bé, perquè, si no ho fem bé, perdrem el suport del nostre poble. Però la reflexió que ens hem de fer és com aconseguim ser cada vegada més i més influents no tan sols políticament sinó electoralment. Aquest és el repte.\n—Darrerament, s’han sentit veus crítiques, hi ha un manifest en què es demana més democràcia interna dins el Bloc, més nacionalisme. Seran escoltades aquestes veus?\n—Sempre és bo que hi haja veus crítiques i si són per a avançar i per a millorar, millor. Això vol dir que el partit és viu, que es planteja coses i que hi ha dinàmiques internes. Jo sempre he reconduït aquestes veus crítiques per a buscar acords. I crec que s’ha de fer això. Hi ha aquest manifest, crec que això és un element, i n’hi haurà més dins la dinàmica congressual. Espere que siga un congrés participatiu i que s’arbitren els mecanismes perquè totes les veus puguen dir-hi la seua.\n—Quin paper hi tindrà Enric Morera en el congrés?\n—El paper que sempre he tingut és el de les idees. Tinc moltes idees sobre el camí que hauríem de seguir perquè les idees són el motor de la història. Les idees són les que van produir la gran civilització grega, la il·lustració… Ara hem de saber quin és el camí que hem de continuar marcant per ser útils al nostre poble i perquè el valencianisme impregne més àmbits.\n—Enric Morera on serà la legislatura vinent?\n—Al servei del meu poble com he fet sempre. Però no hi pense en termes personals. Es pot servir de moltes maneres.


1399 € sense vols\n1539 € amb vols i sense taxes\nSUPLEMENT GRUP 8-10 PARTICIPANTS: consultar\nSuplement habitació individual: 230€ (places limitades, si us plau, consulta'ns disponibilitat).\nEls vols directes, d'anada entre Barcelona i Budapest, i de tornada entre Viena i Barcelona, sense taxes (NOMÉS PER L’OPCIÓ AMB VOLS INCLOSOS, places amb vols inclosos limitades, consulta’ns disponibilitat).\nItineraris per camins de muntanya sense dificultat tècnica amb desnivells mitjos de + 550 m - 600 m. Distàncies mitjanes de 11 kms i recorreguts de 4-6 h sense comptar aturades. Aptes per a persones amb hàbits en senderisme o esportius d'intensitat mitja.\nIgualment, si esteu interessats en contractar una ASSEGURANÇA DE CANCEL•LACIÓ DEL VIATGE, Bonviure us la pot proporcionar (a partir de 35€). Per tal que tingui validesa legal, CAL QUE ENS LA SOL•LICITEU AL MATEIX MOMENT EN QUÈ FEU EL PAGAMENT DE LA PRIMERA BESTRETA O COM A MÀXIM 4 DIES. Cliqueu aquí per saber-ne la cobertura.


Com es presenta el mes d’abril\nEl mes en curs serà decisiu per a l’handbol blaugrana\nDurant el mes vigent el Barça d’handbol juga sis partits, entre els quals destaquen el desplaçament a Lleó i l’eliminatòria de quarts de final de la VELUX EHF Champions League.\nLa Lliga passa per Lleó\nEl FC Barcelona Lassa lidera la classificació de la Lliga Loterías Asobal amb 46 punts en 23 jornades disputades. El seu rival més directe és l’Ademar de Lleó, que ocupa la segona posició de la taula amb 37 punts i amb un partit menys.\nEl FC Barcelona Lassa visitarà la pista de Lleó el dissabte 15 d’abril a les 17 h. Un triomf blaugrana podria sentenciar la màxima competició domèstica.\nPerò abans, el dissabte 8 d’abril, els blaugranes reben a casa el DS Auto Gomas Sinfín en la jornada 24 de la Lliga. Després de Lleó, el 18 o el 19 d’abril, un històric, el Bidasoa, visitarà el Palau Blaugrana.\nLa Final a Quatre passa per Sant Jordi\nEl mes d’abril es tancarà amb la disputa de l’eliminatòria de quarts de final de la Champions d’handbol. Es tracta d’una eliminatòria prèvia per poder estar a la Final a Quatre de la VELUX EHF Champions League.\nEl rival és el THW Kiel. El Barça Lassa visitarà la pista dels alemanys, presumiblement el dia 23 d’abril, i la tornada seria, també per confirmar plenament, el dia 29 d’abril.\nSi voleu assegurar-vos les localitats podeu aconseguir-les a FC Barcelona Lassa – THW Kiel.


Reapareixen les queixes per la fressa de la discoteca Sivas - Diari de Girona\ncarles torramadé 28.08.2014 | 00:00\nLa discoteca i, al costat, la casa de Concepció Turró. carles colomer\nLa discoteca i, al costat, la casa de Concepció Turró.\nLes queixes contra la discoteca Sivas de Tossa de Mar reapareixen després que l'any passat fos clausurada per excés de soroll. La veïna de paret amb el local, Concepció Turró, ha contactat amb aquest diari per denunciar que, malgrat que es va executar la insonorització del local i la intensitat de la música no és tan forta com anys anteriors, aquesta se segueix sentint i "la seva persistència i duració poden alterar els nervis a qualsevol persona", ha manifestat. Turró també es queixa del soroll que es produeix al carrer quan els clients surten a fumar o quan tanquen el local. "Els de l'empresa d'insonorització del local em van dir que no sentiria res, però no és així", ha conclòs.\nDe la fressa al carrer també es queixa el responsable de l'hotel L'Hostalet, Sergi. L'establiment hoteler es troba a la plaça de l'Església i, segons ha manifestat el seu responsable, la fressa que fan els clients quan surten de la discoteca ha provocat que diversos clients marxessin de l'hotel. En Sergi ha exposat que van reunir-se amb l'alcaldessa Gisela Saladich (Tossa Unida) i el cap de la Policia Local, però que no han resolt res.\nConcepció Turró ha concretat que ha entrat una desena d'instàncies a l'Ajuntament aquest estiu queixant-se del soroll, però que tot segueix igual. De fet, ha concretat que ha decidit posar-se en contacte amb la premsa perquè "aquesta nit -del dimarts al dimecres- ha estat insuportable". La veïna també es queixa de la fressa al carrer.\nL'alcaldessa ha posat en dubte les queixes de Turró sobre el soroll del local atès que "es va fer la insonorització i els tècnics ens van dir que era correcta; el responsable ha presentat totes les certificacions i compleix amb tot". També apunta que l'Ajuntament no ha rebut cap altra queixa pel soroll de la discoteca, però sí del que es produeix al carrer.\nSaladich afegeix respecte de Turró que es va concretar amb ella anar un dissabte al seu habitatge a fer una prova del soroll, però que no hi era. Respecte a això, la veïna ha contestat que aquesta prova de sonometria no hauria tingut caràcter oficial.\nRespecte dels problemes sonors al carrer de l'Església, ha manifestat que és una situació difícil de controlar i que, si bé s'ha doblat la presència policial, "pot ser que en moments puntuals hi hagi més fressa del compte".


Djeco Little Balancing – Kukut Joguines\nInici / Edat / 1 - 3 anys / Djeco Little Balancing\nPetites granotes juguen en equilibri sobre nenúfars. Aneu amb compte que no caiguin a la bassa!\nSKU: 3070900085541 Categories: 1 - 3 anys, 3 - 5 anys, Edat, Habilitat i estratègia, Jocs de taula, Marques, Djeco, Tipus Etiquetes: Balancing, Djeco, granotes\nS’uneixen les dues peces puzle per construir el tauler del joc. La resta dels elements (pilars, nenúfars i granotes) es posen a un costat, a l’abast dels jugadors.\nL’objectiu que tenen tots els jugadors és posar totes les peces en el tauler però ha de ser en aquest ordre: pilar – nenúfar – pilar – nenúfar, etc.\nQuan ja no queden més pilars ni més nenúfars és quan hem de col·locar les 4 granotes.\nPer torns, anem col·locant peces en el tauler tenint en compte l’ordre. Els primers pilars per construir les torres els posarem en els cercles que es troben en el tauler.\nSi hem col·locat totes les peces en el tauler sense que aquestes caiguin tots hem guanyat i rebrem una fitxa! Si, per contra, se’ns han caigut peces durant el joc, tots hem perdut! Llavors ho haurem de tornar a intentar …\nEn equips de dos, els jugadors s’han de posar els braçalets de colors als canells i els turmells, i han de ser l’equip que faci més ràpidament les diferents combinacions de colors que apareixen en les cartes. Hauràs d’ajuntar el canell i el teu turmell amb el canell i el turmell del teu company segons dicti la carta. Un joc de 4 a 6 persones.\nDjeco Cartes Bataflash\nAquest és un magnífic joc de cartes per als petits de la casa. Es lliurarà una batalla que desenvolupa el sentit de l’observació dels nens.\nDjeco Pijama Party\nSi fossis una actriu, series. ? Cada jugadora, en el seu torn, avança pel recorregut i ha d’enfrontar diferents reptes: “si jo fos … “, peces, inventar històries, explicar anècdotes … Un joc de recorregut per a noies que animarà esbojarradament les festes de pijames.\nDlp Porta sanwich P'tit mec\nClap Clap Titella "Gepetto"


Apartment in Sukosan IV Sukosan Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartment in Sukosan IV\n-, Sukošan, Sukosan, Croàcia, 0 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment in Sukosan IV\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment in Sukosan IV està situat idealment a Sukosan; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment in Sukosan IV, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Apartment in Sukosan IV es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment in Sukosan IV és una elecció inteligents per a viatgers a Sukosan, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


MeteoTossa: Canvis: onada de fred a la vista!\nDesprés de les llargues vacances tornem a la vida quotidiana i ho fem anunciant una important onada de fred a partir de divendres. Si els models no varien gaire podem estar parlant d’una onada de fred com fa anys que no es veu, no tant per les temperatures (que seran extremadament baixes) si no per la seva prolongació. I és que s’espera que tinguem una onada de fred que pot durar una setmana, amb glaçades nocturnes fins a la costa que serien fortes a l’interior durant uns quants dies.\nLa situació sinòptica que tindrem a partir de mitjans de setmana és de les que més fred (i a vegades neu) ens poden portar a casa nostra. Novament, un anticicló potent s’ubicarà sobre les Illes Britàniques (juntament amb el de Sibèria) i una petita baixa rondarà el Mar de Ligúria i Itàlia, tot plegat crearà un passadís provinent de l’est d’Europa i Rússia fins a la nostra latitud.\nSi observem el següent mapa previst pel diumenge de la setmana vinent a les 12 hores a 1500 metres d’alçada podem apreciar un passadís de vents molt freds directes a casa nostra provinent de Sibèria.\nFred sec i ventat\nEncara queden dies però la possibilitat que aquesta onada de fred vingui acompanyada de precipitacions es baixa, en principi ha de ser una massa seca i ventada, Malgrat tot, l’experiència ens diu que aquestes situacions ‘siberianes’ han deixat més d’una nevada (i de les importants) a casa nostra i, curiosament, durant les segones quinzenes de gener.\nPublicat per meteotossa a 21:21\nEsperem tornar a veure neu a les nostres contrades!\n16 de gener de 2011 a les 21:52


La cap de Correus de Petrer a una usuària: “Parlar valencià és signe de mala educació” - À Punt\nLa cap de Correus de Petrer a una usuària: “Parlar valencià és signe de mala educació”\nAixí es va expressar la treballadora pública quan una veïna se li va adreçar en valencià\nLa denunciant davant l'oficina de Correus de Petrer / À Punt NTC\n13 d'octubre 2021 - 21:26\nUna veïna de Petrer (Vinalopó Mitjà) ha denunciat discriminació lingüística per haver-se dirigit en valencià al'oficina de Correus del seu municipi.\nSegons ha explicat la denunciant, de nom Rosa Cantó, a À Punt Notícies, la cap de l’oficina de Correus de Petrer li ha retret que li parlara en valencià i l’ha obligada a parlar en castellà en dues ocasions diferents dient-li, a més, que era una maleducada.\nLa primera vegada, la cap de Correus li va dir que no l’entenia i que li parlara en castellà. Com que la denunciant s'hi va negar, li va dir que era una maleducada i li va demanar que es canviara de cua. Després d’aquest primer episodi, la denunciant va acudir a l’Oficina Municipal d’Atenció al Consumidor (OMIC) a explicar la situació i va rebre una disculpa des de Madrid, redactada en valencià.\nFa un parell de mesos, el mes d'agost, li va tornar a passar el mateix amb la mateixa persona. Segons el seu relat, aquesta vegada va a anar a més i, encara que Cantó es va canviar de cua, va començar a cridar fort que era maleducada i a increpar-la, fins que altres persones de la cua s’uniren a les seues queixes.\nCita Em va fer anar al seu despatx per a explicar-me com soc de maleducada i que he de canviar de llengua davant d’una persona castellanoparlant Cita\nA més, explica Rosa, va arribar fins i tot a fer-la entrar al seu despatx per a explicar-li com era de maleducada i que havia de canviar de llengua si estava parlant amb una persona castellanoparlant.\nLa dona assegura que es va sentir molt violentada i que no és la primera vegada que aquesta persona discrimina les persones de Petrer que s’adrecen a ella en valencià. De fet, assegura que el veïnat valencianoparlant del municipi té moltes històries semblants que poden contar i que saben perfectament qui és aquesta treballadora perquè és costum d'ella tractar-los així.\nCita Estem farts i fartes de sentir-nos com si estiguérem fent alguna cosa malament Cita\nAquesta segona vegada Rosa es va posar en contacte amb la Plataforma per la Llengua i ha denunciat la treballadora davant l’Oficina de Drets Lingüístics, ja que, diu, està "farta de sentir-se com si estiguera fent alguna cosa malament només per parlar la seua llengua".\nPlataforma per la Llengua, en un comunicat, ha informat que ha demanat a l'Oficina de Drets Lingüístics que s'adrece a la direcció de l'oficina de Correus de Petrer per a garantir l'atenció oral en valencià. També que l'entitat ha demanat a l'oficina que respecte els drets lingüístics i que evite qualsevol forma de discriminació lingüística.\nÀ Punt Mèdia ha contactat amb Correus, que ha informat que està recollint informació sobre el cas.\nLa Plataforma per la Llengua ha remarcat que Correus és una empresa que funciona segons el dret públic i, per llei, ha de garantir l'atenció oral i per escrit a la ciutadania en una llengua oficial. En aquest sentit, indica que cap treballador ni treballadora públics pot exigir a la ciutadania que no parle en una llengua oficial, com és el cas del valencià, ni pot privar-los d'un servei per aquesta raó.


GoodGut participa en una missió a Nova York amb deu directives de ‘startups’\nPosted by: Parc UdG General 21 nov. 2019 Comentaris: 0 Tags: finançament, startup\nMariona Serra, serà una de les deu directives que participarà a la missió a Nova York\nEl Govern ha organitzat una missió empresarial a Nova York amb una desena de directives d’empreses emergents catalanes, que viatjaran amb una delegació d’Acció, l’agència catalana per a la competitivitat empresarial.\nL’objectiu d’aquesta missió, que durarà fins aquest divendres i és la primera destinada exclusivament a dones empresàries, és que les ‘startups’ convidades puguin conèixer a potencials inversors i oportunitats de negoci a la ciutat, segons informa l’executiu en un comunicat.\nLes deu empreses emergents seleccionades pertanyen als sectors del “big data”, la intel·ligència artificial, la biotecnologia i la moda: Atomian, MOCA Platform, Vasquiat, Wisar, GoodGut, Minushu, Aortyx, BCome, Artandabout i Vudoir.\nLa Generalitat ha escollit Nova York per ser la primera entre les 50 ciutats amb més capacitat per atreure i donar suport a dones emprenedores, i per comptar amb més de 400.000 negocis liderats per dones, més del doble que qualsevol altra ciutat nord-americana.\nLa ciutat també compta amb més d’un centenar de acceleradores, incubadores d’empreses i espais de cotreball, així com 9.000 empreses emergents que destaquen en els sectors de la intel·ligència artificial, el “big data” i la ciberseguretat, entre d’altres.\nLa missió coincideix amb la fira Tech Up for Women 2019, on Acció participarà amb un espai propi perquè les deu emprenedores catalanes puguin donar a conèixer els seus productes i serveis a la resta d’expositors i visitants de l’esdeveniment.\nEn paral·lel, la delegació es reunirà amb fons d’inversió, empreses tecnològiques, universitats i experts de l’àmbit tecnològic, i participarà en sessions de formació a Facebook.\nL’ICRA commemora el seu 10 aniversari com a centre de recerca de referència en el sector de l’aigua\nPosted by: Parc UdG General 23 oct. 2019 Comentaris: 0\nTal dia com avui ara fa deu anys es va inaugurar l’edifici H2O, seu de l’Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA) ubicada al Parc Científic de la UdG. Un equipament que naixia amb la missió d’esdevenir un pol de referència nacional i internacional en l’àmbit de la recerca de l’aigua, amb els seus més de 6000m2 i 20 laboratoris destinats a la investigació i transmissió del coneixement.\nLaboratoris de la seu de l’Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA)\n“En 10 anys s’ha fet molta feina i són moltes les fites assolides en camps com la reutilització de l’aigua de consum de boca, temes de contaminació química i microbiològica o l’estat dels rius. –explica Damià Barceló, director de l’ICRA–. Tot i que el procés de recerca és lent, ja que cada projecte pot durar entre 3 i 4 anys, són molts els avenços aconseguits en l’última dècada. Avui dia, per exemple, es té molta més informació sobre l’estat de l’aigua i els contaminants emergents que hi podem trobar com són els perfluorats, els microplàstics, pesticides o antibiòtics.”\nL’objectiu de l’ICRA és respondre d’una manera global, eficient i competitiva als problemes actuals vinculats al cicle integral de l’aigua i transmetre el coneixement cap a les empreses i les administracions responsables de la seva gestió. És el cas, per exemple, del programa de recerca PLAS-MED que, actualment, és portat a terme per un equip d’investigadors de l’ICRA i en el qual s’avaluen els riscos alimentaris i per a la salut que poden tenir els microplàstics.\nPer abordar amb èxit tota la seva tasca, l’ICRA compta amb unes instal·lacions úniques i tecnologies punteres com la Sala de Rius Artificials, la primera que es va construir a Europa i l’única que es troba actualment a Catalunya, amb la qual es poden recrear les condicions de diferents ecosistemes fluvials per analitzar, entre d’altres, com responen els rius en situacions de sequera o investigar la presència de fàrmacs.\nPer donar a conèixer tota la seva tasca i commemorar el 10è aniversari de l’Edifici H2O, l’ICRA té previst organitzar un acte oficial d’aniversari el proper mes de novembre que compartirà amb tota la ciutadania i el poble de Girona.\nPosted by: Parc UdG General 23 set. 2019 Comentaris: 0 Tags: premis\nPosted by: Parc UdG General 22 jul. 2019 Comentaris: 0\nEs presenta al Parc Científic l’estudi ‘Girona 100, SA’\nPosted by: Parc UdG General, General, General 19 jul. 2019 Comentaris: 0 Tags: estudi, gestió empresarial, gestió empresarial\nUn 35% de les 100 empreses que més facturen a la demarcació de Girona preveuen reduir costos properament i un 9% es plantegen fer una reducció de plantilla. Així ho indiquen les dades de l’estudi ‘Girona 100, SA’ elaborat per KPMG. Segons ha explicat la directora de la Càtedra Cambra de l’Empresa Familiar de la Universitat de Girona, Pilar Marquès, aquests canvis es deuen a un creixement de la percepció dels empresaris d’encarar “futurs reptes” com per exemple l’adaptació de les empreses als canvis tecnològics. D’altra banda, el 64% de les empreses que s’inclouen en aquest llistat van contractar treballadors durant el 2018 i el 81% va augmentar la facturació. Les 100 empreses seleccionades són les que facturen més de tota la demarcació.\nA l’exercici 2017, l’empresa familiar representa el 75% del total de la xifra de negocis i el 85% de l’ocupació de les empreses que componen l’índex Girona 100 SA, fet que suposa un decrement d’1 punt percentual i el manteniment, respectivament, respecte a l’estudi anterior, tot això en el context d’una reducció en dues empreses en el col·lectiu familiar.\nLa Indústria càrnia continua com a sector líder en relació amb la xifra de negocis, però des de l’estudi de l’exercici 2014, ja no és el sector d’activitat amb més empreses representades. En concret, el sector d’Altres indústries manufactureres aporta 25 empreses i només 20 la Indústria càrnia, disminuint aquesta última el nombre d’empreses respecte a l’estudi anterior.\nLes 100 empreses amb més volum de negoci tenen una percepció positiva de l’entorn econòmic\nEl sector d’Altres serveis i construcció aporta 15.157 treballadors, en comparació a 4.862 de la Indústria càrnia. La presència d’empreses de treball temporal explica en gran part aquest elevat volum de treballadors, perquè aquest sector ha experimentat un fort increment de més de 2.000 empleats. Malgrat aquesta circumstància, el sector de la Indústria càrnia recupera el segon lloc en termes d’ocupació, mentre que l’any passat el segon sector era Altres indústries manufactureres.\nLes empreses del Girona100, SA incrementen per novè any consecutiu la seva xifra de negocis, i registren una millora del 6,33%, que és lleugerament inferior al 6,41% de l’edició 2016. Per altra banda, continua l’increment de la rendibilitat, amb una millora dels marges, resultant amb una rendibilitat mesurada sobre la xifra de negocis d’un 3,46% (3,33% en l’estudi anterior). És el quart exercici consecutiu en què es dona aquest fet.\nLa xifra de negocis sobre la que es disposa d’informació geogràfica es manté en nivells semblants als de 2016, tot i que presenta un lleuger decrement de la xifra de vendes a mercats exteriors, i es situa lleugerament per sota del 30%. La millora del resultat net en un 10,65% respecte al 2016 és conseqüència, fonamentalment, d’una millora del marge d’explotació. Aquesta millora en el resultat net és el quart any que es produeix de forma consecutiva. La millora és inferior a la registrada el 2015 respecte el 2014 (27%), i la registrada el 2016 respecte el 2015 (43%), representa doncs una moderació en el creixement.\nTots els sectors presenten beneficis de forma agregada en aquesta edició 2017 de l’estudi, igual que en l’edició anterior. La suma total de les pèrdues ha disminuït significativament, i ha passat de 8.940 milers d’euros el 2016 a 2.652 milers el 2017, i pet tant s’ha reduït també de forma rellevant la pèrdua mitjana.\nEl 2017 les empreses familiars continuen tenint unes rendibilitats sobre la xifra de vendes, sobre actiu i sobre fons propis, superiors a les de les empreses no familiars. Les rendibilitats econòmiques i financeres continuen millorant el 2017 i assoleixen el millor registre de la sèrie històrica 2007-2017.\nL’actiu del Girona 100, SA en el 2017 és de 5.202 milers d’euros, fet que suposa un creixement de quasi el 3% en relació amb l’exercici anterior. El fons de maniobra del Girona 100, SA millora en termes absoluts i en termes relatius sobre el total d’actiu respecte el 2016.\nEn l’estudi del 2017, són les empreses no familiars les que presenten una major ràtio d’endeutament, tal com succeïa el 2016 i el 2015. S’observa, igual que en l’edició precedent, una lleugera disminució en l’endeutament d’ambdós col·lectius el 2017.\nEs crea ocupació de forma rellevant\nEl nombre d’empleats ha incrementat en 3.056 persones respecte el 2016. Per bé que s’ha moderat l’increment experimentat l’exercici anterior que va ser de més de 4.300 persones, s’ha continuat amb la tendència positiva iniciada el 2012 en què es va incrementar el nombre d’empleats en 8 persones, 900 en el 2013, 1.500 el 2014 i 2.900 el 2015. El sector que més llocs de treball ha creat ha estat el d’Altres serveis i construcció\nLa presència a l’índex de dues empreses de treball temporal explica part de l’increment. Tot i això, si excloem aquest sector es crea una ocupació de més de 1.000 treballadors (665 treballadors en l’edició anterior) en la resta de sectors.\nL’enquesta de perspectives empresarials de les empreses de l’índex Girona 100, SA d’aquesta edició ha indicat que els resultats del 2018 han millorat respecte el 2017, seguint la tendència marcada en el darrer any, en els tres indicadors que es valoren: facturació, plantilla i activitat a l’estranger.\nA això s’hi afegeix que la percepció de l’entorn és positiva per a la majoria d’empreses i sectors, tot i que ha disminuït el grau d’optimisme respecte a les percepcions de l’any passat. La majoria de les empreses enquestades coincideixen en la importància de tres grans fortaleses de les que disposen i han de mantenir: la qualitat del producte i la imatge de marca, seguida dels processos de decisió ràpids i flexibles i l’adopció d’una perspectiva a llarg termini.\nPel què fa a les seves preocupacions, les dues més citades són la creixent competència i el poder negociador dels clients i l’increment del cost de l’energia o de les matèries primeres. La guerra pel talent, que ocupava el primer lloc de preocupació l’any passat, continua essent rellevant però passa a una tercera posició.\nD’altra banda, un nombre important de les empreses enquestades coincideix en què les mesures de tipus polític que impulsarien les perspectives empresarials serien: en primer lloc, els incentius a la inversió; en segon lloc, els impostos més baixos; i en tercer lloc, la reducció de la burocràcia i la simplificació fiscal i els acords laborals més senzills i flexibles.\nRespecte a les prioritats a mig termini de les empreses enquestades, de forma semblant però no idèntica a l’edició anterior, en primer lloc s’enumera la millora de la rendibilitat, seguida de la innovació en productes, serveis o processos i, en tercer lloc, l’increment de facturació.\nUna visió retrospectiva de 10 anys\nAmb motiu dels 10 anys de l’estudi Girona 100, en aquesta edició s’ha inclòs una visió retrospectiva de diferents indicadors claus de cadascuna de les edicions d’aquest estudi (2007 a 2017). En la pràctica totalitat dels indicadors s’observa una millora generalitzada en comparació a les xifres inicials del 2007,tant en els indicadors en valor absolut com en les diferents ràtios. La xifra de negocis ha experimentat un increment acumulat en termes nominals del 39% sobre la xifra de l’exercici 2007, aquest increment es redueix al 23% en termes deflactats (euros constants).\nTanmateix, e l resultat net ha millorat un 125% respecte a la xifra de 2007 en termes nominals, percentage que es redueix fins aproximadament el 100% considerant xifres deflactades (euros constants), el que suposa duplicar la xifra inicial del 2007.\nDes del punt de vista d’anàlisi d’empreses familiars i no familiars, els indicadors comentats també experimenten una evolució positiva. En aquest sentit , l’increment de la xifra de negocis en euros constants és més elevat en el col·lectiu no familiar, que creix en més d’un 80% en els 10 anys d’estudi, mentre que en la familiar creix de forma més moderada, només un 12% respecte el 2007.\nEn relació amb el resultat net en euros constants, el segment d’empreses familiars presenta un increment del 104%, mentre que el no familiar incrementa en un 83%. En relació amb l’ocupació, s’observa una evolució positiva des de l’exercici 2012 i la xifra d’ocupació total ha passat d’aproximadament 20 mil treballadors el 2007 a 33 mil treballadors el 2017. La xifra mitjana d’empleats també ha experimentat una evolució positiva per als dos col·lectius: ha augmentat 149 empleats en el col·lectiu de les empreses familiars i 70 en les no familiars.\nFinalment, s’observa que el cost mig per empleat en euros constants es inferior a la xifra base del 2007 en un 7,4%, registrant una evolució irregular amb caigudes des del 2014. Si observem l’evolució per als dos col·lectius, s’observa que el cost mig per empleat en euros constants és inferior en ambdòs col·lectius.\nPosted by: Parc UdG General 11 jul. 2019 Comentaris: 0 Tags: cooperativa, somenergia\nL’ICRA crea un laboratori europeu de doctorands per millorar la innovació en el tractament d’aigües\nPosted by: Parc UdG General 09 jul. 2019 Comentaris: 0 Tags: ICRA, Projecte Europeu, tecnologia, tecnologia\nL’Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA), amb seu al Parc Científic i Tecnològic de la Universitat de Girona, acaba de crear a través del projecte europeu NOWELTIES un “laboratori ‘de doctorands per a la recerca de nous materials i tecnologies innovadores en l’àmbit del tractament d’aigües residuals.\nLa necessitat de fer front a les conseqüències del canvi climàtic, i als cada vegada més freqüents períodes d’escassetat d’aigua, comporta un notable increment de la demanda de solucions tecnològiques per al sector del tractament d’aigües i la recerca de nous professionals capacitats i interdisciplinaris que puguin fer front als futurs desafiaments d’aquest sector i aplicar a la pràctica les directives relacionades amb aquest àmbit.\nAmb aquest objectiu l’ICRA ha desenvolupat projecte NOWELTIES, dins el programa Maria Sklodowska Curie, una plataforma (European Joint Doctorate) que ofereix oportunitats de formació avançada per a experts en tractament d’aigües del futur i, al seu torn, inclou un programa d’investigació per el desenvolupament de nous materials i tecnologies (tractaments biològics avançats, processos d’oxidació innovadors, sistemes híbrids) que permetin satisfer les diverses demandes de tractament d’aigües residuals.\nEl projecte de recerca està compost per un total de 14 projectes individuals.\nAquestes tecnologies permetran controlar la contaminació per microcontaminants orgànics, com són els pesticides, fàrmacs, hormones, compostos perfluorats o disruptors endocrins, que actualment no són eliminats per les estacions depuradores d’aigües residuals (EDAR) en el procés de recuperació de l’aigua.\n“Amb el tractament convencional de tractament d’aigües residuals l’eliminació d’aquests contaminants emergents és baixa i insuficient” – explica la Dra. Mira Petrovic, responsable de línia d’investigació de Contaminants en Aigües Residuals de l’ICRA i investigadora principal del projecte NOWELTIES. “El projecte ajudarà a acabar amb les mancances tecnològiques i les necessitats de coneixement existents en aquest àmbit. S’aprofitaran eficaçment els recursos per a la recerca de nous materials i tecnologies i es crearà una plataforma que ofereixi oportunitats d’estudis d’avantguarda per a la formació dels experts en tractament d’aigües del demà “- afegeix la Dra. Petrovic.\nEl projecte de recerca està compost per un total de 14 projectes individuals, en el marc de les següents tesis doctorals, que a partir del mes de setembre es desenvoluparan en institucions i centres d’investigació d’Espanya, Itàlia, Alemanya, Sèrbia i Croàcia:\nTesi doctoral 1: Understanding biotransformation mechanisms of OMPs during anoxic biological Wastewater treatment (Comprensió dels mecanismes de biotransformació dels OMPs -Organic micropollutants o microcontaminants orgànics- durant el tractament biològic anòxic d’aigües residuals).\nInstitució d’acollida: Universitat de Santiago de Compostel·la, Espanya.\nTesi doctoral 2: Studying the Bioavailability and biodegradability of OMPs during treatment (Estudi de la biodisponibilitat i la biodegradabilitat dels OMPs durant el tractament).\nInstitució d’acollida: RWTH Aachen University, Alemanya.\nTesi doctoral 3: Coupling the new concept of sequential biofiltration with in situ electron acceptor delivery for enhanced OMP removal and effective attenuation of disinfection by-product precursors (Combinació del nou concepte de biofiltració seqüencial amb el lliurament in situ de acceptadors d’electrons per millorar la eliminació de OMPs i l’atenuació efectiva dels precursors de subproductes de la desinfecció).\nInstitució d’acollida: Technical University of Munich, Alemanya.\nTesi doctoral 4: Design, development and characterization of atmospheric plasma system for Wastewater treatment (Disseny, desenvolupament i caracterització de sistemes de plasma atmosfèric per al tractament d’aigües residuals).\nInstitució d’acollida: Institute of Physics, Belgrad, Sèrbia.\nTesi doctoral 5: Understanding transformation of OMPs during plasma treatment and its ecotoxicological Implications (Comprensió de la transformació dels OMP durant el tractament amb plasma i les seves implicacions ecotoxicològiques).\nInstitució d’acollida: Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA), Girona, Espanya.\nTesi doctoral 6: Application of UV LEDs AOPs for the efficient removal of OMPs from waste water (Aplicació de AOPs de LEDs UV per a l’eliminació eficient de OMPs d’aigües residuals).\nInstitució d’acollida: Facultat de Chemical Engineering and Technology, Zagreb, Croàcia\nTesi doctoral 7: Surface modification and functionalisation of adsorbent materials (Modificació de la superfície i funcionalització dels materials adsorbents).\nInstitució d’acollida: Facultat de Technology and Metallurgy, Belgrad, Sèrbia.\nTesi doctoral 8: A green microwave – assisted synthesis of Au / TiO2 / grafè s’oxidi nano-hybrids for visible light-induced photocatalysis (Una microones verda – síntesi assistida de nanohíbrids d’òxid d’Au / TiO2 / grafè per a la fotocatàlisi induïda per la llum visible).\nInstitució d’acollida: Facultat de Mechanical Engineering and Naval Architecture, Zagreb, Croàcia.\nTesi doctoral 9: Removal of OMPs by nanophotocatalysts and nanobiocatalysts immobilized into magnetic Suports (Eliminació d’OMP per nanofotocatalizadores i nanobiocatalizadores immobilitzats en suports magnètics)\nInstitució d’acollida: Universitat de Santiago de Compostel·la, Espanya\nTesi doctoral 10: Novell TiO2-based composite co-Catalysts for solar driven water purification (Nous co-catalitzadors compostos basats en TiO2 per a la purificació d’aigua impulsada per energia solar)\nTesi doctoral 11: Studying the enhancement of the removal of OMPs from Wastewater by adding powder activated carbon in an MBR (Estudi de la millora de l’eliminació dels OMP de les aigües residuals mitjançant l’addició de carbó activat en pols en un MBR)\nInstitució d’acollida: University of Ferrara, Itàlia\nTesi doctoral 12: Design of hybrid nano-Engineered reductive bioprocesses for Wastewater treatment and biogàs generation (Disseny de bioprocessos híbrids reductors de nanoenginyeria per al tractament d’aigües residuals i la generació de biogàs.)\nInstitució d’acollida: Institut Català de Recerca de l’Aigua (ICRA), Girona, Espanya\nTesi doctoral 13: Development of hybrid treatment system by INTEGRATING nanocatalyst and adsorptive composites in situ in sequential biofiltration Systems (Desenvolupament d’un sistema de tractament híbrid mitjançant la integració de nanocatalitzadors i compostos adsorbents in situ en sistemes de biofiltració seqüencial)\nInstitució d’acollida: Technical University of Munich, Alemanya\nTesi doctoral 14: Hybrid ozone-ceramic membrane process: increasing hydroxyl radical yield and OMP reduction while Reducing membrane fouling (Procés híbrid de membranes ceràmiques d’ozó: augment del rendiment dels radicals hidroxil i reducció del OMP, alhora que es redueix l’embrutiment de la membrana).\nEl projecte NOWELTIES, amb un pressupost de 3.422.141,64 € i una durada de quatre anys, forma part del programa Accions Marie Sklodowska-Curie, una de les línies del programa d’ajudes a la investigació Horitzó 2020 de la Unió Europea. El projecte està coordinat per l’ICRA i compta amb la participació de la Universitat de Santiago de Compostel·la, RWTH Aachen University, Technical University of Munich, Institute of Physics Belgrade, University of Zagreb, University of Belgrade i University of Ferrara, així com la Universitat de Girona com una de les organitzacions associades.\nPosted by: Parc UdG General 25 juny 2019 Comentaris: 0 Tags: biotecnologia, biotecnologia, biotecnologia, emprenedoria, èxit empresarial, èxit empresarial, èxit empresarial\nPosted by: Parc UdG General 17 juny 2019 Comentaris: 0 Tags: usuari Parc, usuari Parc\nPosted by: Parc UdG General 17 juny 2019 Comentaris: 0 Tags: aigua, aigua, aigua, innovació, innovació, innovació, innovació, medi ambient, medi ambient, medi ambient, medi ambient, medi ambient, recerca, recerca, recerca, recerca, recerca, recerca


Més de 100 persones han abandonat Son Banya d'ençà que ha començat el desmantellament\nAquest dimecres ha continuat el procés de desmantellament del poblat de Son Banya. Segons han informat des de l'Ajuntament de Palma, un operatiu integrat per jutjats, tècnics de l'Ajuntament i policia ha executat les dues ordres de desnonament previstes.\nUna de les cases no s’ha esbucat, tal i com ja s’havia previst, donat que la família afectada no compta amb un allotjament alternatiu. L’altre casa que s’havia previst tomar no s’ha esbucat en constatar els tècnics que la demolició afectava a les estructures contigües. Fins ara s'han esbucat a Son Banya un total de 32 cases, i han sortit del poblat 66 adults i 44 menors des de que s'inicià el procés de desmantellament del poblat.


Notícies – Institut d’Estudis Catalans – Delegació de l’Alguer\nParticipació a la taula rodona de la UIB «La situació del Català a l’Alguer»\n24 de maig de 2021, en línia.\nParticipació de Francesc Ballone, membre de la Secció Filològica i de la Delegació de l’Alguer de l’IEC a la taula rodona «La situació del català a l’Alguer», organitzada de la Universitat de les Illes Balears.\n«La llengua del present i del futur»\nL’Alguer, 5 d’agost de 2020.\nPresentació dels projectes multimedials «llenguamia.cat», «Les veus dels animals», «Joan Petit» durant l’encontre «La llengua del present i del futur», organitzat per la delegació de l’Alguer de l’IEC.\nInauguració del curs de l’IEC 2019-2020\n22 d’octubre de 2019. Seu de L’Institut d’Estudis Catalans, c. Carme, Barcelona.\nPartecipació del delegat del president de l’IEC a L’Alguer, Antoni Torre, amb el Síndic de l’Alguer Mario Conoci i amb l’Assessor de Cultura de l’Alguer Marco Di Gangi, a la inauguració del curs de l’IEC 2019-2020.\nPresentació del projecte La Cançó dels Dies\n28 de novembre de 2018, l’Alguer, sala de conferències de la Fondazione Alghero\nLa delegació algueresa de l’IEC ha presentat el projecte La cançó dels dies, davant d’un públic nombrós i interessat a la producció d’objectes d’aprenentatge pensats per a les noves generacions.\nPresentació del projecte Pinopiras.it\n28 d’agost de 2018, l’Alguer, sala de conferències de la Fondazione Alghero\nLa delegació algueresa de l’IEC ha presentat el projecte Pinopiras.it. A l’acte, ha participat també el síndic de l’Alguer, Mario Bruno.\nPresentació oficial de la seu algueresa de l’Institut d’Estudis Catalans\n20 de juny de 2018, l’Alguer, Sala de Conferències de Sant Francesc\nLa delegació algueresa de l’IEC, en col·laboració amb el Municipi de l’Alguer, ha organitzat un acte públic per presentar la nova seu de la delegació a l’Alguer i el programa d’activitats per al 2018. A l’acte han participat, entre els altres, lo Síndic de l’Alguer, Mario Bruno, i el President i el Vicepresident de l’IEC, Joandomènec Ros i Jaume de Puig.\nPresentació a l’Alguer de la Gramàtica de la llengua catalana de l’IEC\n12 de juny de 2017, l’Alguer, Biblioteca Rafael Sari\nPresentació oficial de la GIEC a l’Alguer. Han intervengut Maria Josep Cuenca i Francesc Ballone (Secció Filològica), i Antoni Torre, delegat de l’IEC a l’Alguer. Han participat també el síndic de l’Alguer, Mario Bruno, i el president de l’IEC, Joandomènec Ros.\nEncontre entre el president de l’IEC i el vicedirector del Departament d’Arquitectura de la Universitat de Sàsser\n12 de juny de 2017, l’Alguer.\nVisita del President de l’IEC, Joandomènec Ros, al Departament d’Arquitectura i Disseny de la Universitat de Sàsser, i encontre amb Bruno Billeci, vicedirector del Departament.\nHan participat a la visita també Maria Josep Cuenca, Francesc Ballone, Norberto Piccinini i Antoni Torre.\nFirma del conveni de cooperació entre l’Administració municipal i l’IEC\nVisita del president de l’IEC, Joandomènec Ros, al síndic de la Ciutat de l’Alguer, Mario Bruno, i firma del conveni de cooperació entre l’Administració municipal i l’IEC.\nHan participat a l’encontre també Maria Josep Cuenca, Francesc Ballone, Norberto Piccinini i Antoni Torre.\nTrobada IEC – Municipi de l’Alguer per discutir de la concessió d’un espai per a la seu de la Delegació\n3 de febrer de 2017, l’Alguer.\nReunió entre Antoni Torre, Delegat del President de l’IEC, i Mario Bruno, síndic de l’Alguer, per acordar formes de col·laboració entre les dues Institucions i per definir els detalls del comodat amb l’IEC per a l’ús d’una sala del Palau Serra com a seu de la delegació de l’IEC a l’Alguer.\n1a Trobada dels Parcs Naturals i Reserves Marítimes dels Països Catalans\n10 d’octubre de 2016, seu de l’IEC – Barcelona.\nEncontre organitzat per les delegacions de l’Alguer i de la Catalunya del Nord de l’IEC, i al qual han participat també representants de les Illes Balears, Principat i País Valencià.\nLa jornada tenia l’objectiu de desenvolupar projectes en els quals fossin presents temes de llengua, cultura, natura i territori.\nEl principal resultat de la trobada és estat l’assentament de les bases per crear una xarxa d’àrees marítimes protegides dels territoris de llengua i cultura catalanes.


COMPROMÍS AMB LES PERSONES TREBALLADORES – Memòria de sostenibilitat SSIBE 2018\nCOMPROMÍS AMB LES PERSONES TREBALLADORES\tgmcd\t2019-07-09T11:26:34+00:00\n_Mantenim un alt grau d’exigència ètica amb els nostres treballadors.\nPersonal que ha gaudit d’excedència amb reserva de lloc de treball o reducció de jornada per motius de conciliació familiars o d’estudis\nMantenim un grau elevat d’exigència ètica en la nostra actuació envers les persones usuàries, els seus familiars, la comunitat, el sistema sanitari i també amb l’equip humà que forma part dels nostres centres i serveis.\nAquest extrem es recull en els seus valors de respecte, equitat i compromís en el marc del Pla Estratègic. Alhora, aquest compromís amb l’equip humà pren forma en el marc del codi ètic: defensarem la igualtat d’oportunitats i afavorirem el seu desenvolupament tant en l’aspecte professional com en el personal, afavorint la conciliació entre la vida professional, personal i familiar.\nEn total s’han gaudit de 164 reduccions i 33 excedències.\n*Altres assistencials: fisioterapeutes, assistent/a social, odontòleg, llevador/a, tècnics especialistes i PAS-TGS àrea assistencial\nÍndex de rotació de profesionales\nL’índex de rotació està determinat pel percentatge de moviments derivat del nombre de treballadors que es vinculen i desvinculen de l’empresa, en relació amb la quantitat total de mitjana de personal en l’organització.\nSi bé l’índex de rotació pot interpretar-se de diferent forma depenent del sector econòmic i tipologia d’empresa, una ràtio prop de 0 mostra una estabilitat cohesionada en la plantilla, que coherentment correlaciona amb un bon clima laboral –entre d’altres-. El més important és que l’empresa sigui capaç de mantenir l’estabilitat en el nombre d’empleats, retenint els treballadors de qualitat.\nRepresentació legals dels treballadors\nA nivell de representació legal dels treballadors i en el marc del desenvolupament de les funcions que legalment tenen atribuïdes tant pel que fa a Delegats Sindicals, membres de Comitè d’Empresa i Delegats de Prevenció.\nEn total s’ha fet ús d’un total de 16.226 hores del crèdit sindical.\nLa finalitat d’aquest projecte és impulsar i visualitzar l’esperit de la prevenció i els bons hàbits saludables, no només cap a la ciutadania, sinó també cap als propis professionals de l’entitat. Es treballa per poder consolidar un projecte que aporti valor als nostres professionals i a la pròpia organització i per tant també a la nostra comunitat, des de l’àmbit de les persones i per tant amb un enfoc de Responsabilitat Social Corporativa.


Jordi Xuclà: "Mentre no siguem un país, hem de seguir treballant a Madrid"\nEntrevistes - 17/06/2016 - 23:10\nEl candidat de CDC al Congrés dels Diputats per Girona demana el vot "per enfortir el procés independentista"\nImagen 1 de 1 - Jordi Xuclà\nJordi Xuclà (1973, Olot) repeteix com a candidat de CDC a la circumscripció de Girona i ho fa amb l'objectiu de "tornar a guanyar les eleccions a la demarcació de Girona com ja va passar el desembre, i si pot ser, amb més vots dels que vam obtenir". Casat i amb dos fills, Xuclà és Llicenciat en Dret per la Universitat de Girona, i va començar la seva trajectòria política quan va ser secretari general de les Joventuts Nacionalistes de Catalunya. "Arribem en un millor moment respecte a les eleccions del desembre. El canvi de CDC a Democràcia i Llibertat va confondre a la gent, aleshores no teníem president de la Generalitat de Catalunya, i no sabíem si la legislatura tindria viabilitat", ha assegurat Xuclà al ser preguntat per les expectatives del seu partit pel 26-J.\nDurant l'entrevista, el candidat de CDC al Congrés dels Diputats per Girona ha remarcat que "les comarques gironines estan ignorades per l'Estat" i en aquest sentit, ha assegurat que des de la seva formació faran tot per defensar els interessos dels gironins a Madrid. "En els darrers anys, Girona és la penúltima província en inversió per càpita i només superem a Granada", ha explicat Xuclà. Pel candidat de CDC a la Cambra baixa, l'impuls de l'economia i la reducció de l'atur són els grans reptes d'aquesta legislatura, així com la reducció dels índexs de corrupció institucional i civil. "La corrupció s'ha produït quan han fallat els mecanismes de control, i dins la política ho podem solucionar amb uns partits polítics i unes administracions amb les parets de vidre", ha comentat Xuclà. Tot i que l'objectiu de CDC és assolir la independència, Xuclà ha explicat el motiu pel qual es presenten a les eleccions generals del 26-J, i ha indicat que "els únics vots que serviran com a termòmetre per saber la salut de procés sobiranista seran els que vagin a CDC".\nAmb quines expectatives arriba CDC de Girona al 26-J?\nEl nostre objectiu és tornar a guanyar les eleccions a la demarcació de Girona com ja va passar el desembre, i si pot ser, amb més vots dels que vam obtenir. Aquesta campanya electoral és imprevista i és l'expressió del fracàs de la política espanyola a l'hora d'arribar a acords. Des de la Segona Guerra Mundial només en tres països europeus han repetit eleccions, i per tant, el més normal és que hi hagi un acord. Si estem on estem és perquè els partits espanyols s'han tapat els ulls davant del que passa a Catalunya. Tenen un problema a partir del moment que nosaltres no formem part de la solució sinó que directament ens ignoren. Dit això, com que aquestes eleccions es fan com si fos un homenatge a Catalunya, doncs hem d'aprofitar-ho i assolir el màxim de vots sobiranistes i evidentment la millor opció és la de CDC. En aquest sentit, arribem en un millor moment respecte a les eleccions del desembre. El canvi de CDC a Democràcia i Llibertat va confondre a la gent, aleshores no teníem president de la Generalitat de Catalunya, i no sabíem si la legislatura tindria viabilitat. Ara tot això ja ho tenim, i a més, a partir del setembre arribarem amb expectatives de tornar a obrir diàleg sobre el full de ruta. Per tant crec que el 26 de juny els catalans i sobretot els gironins tenen l'oportunitat de donar confiança al lideratge renovat, fresc, dinàmic i determinat que és el que representa el president Carles Puigdemont.\nSi l'objectiu del seu partit és la independència de Catalunya, per què es presenten a les eleccions espanyoles?\nEns hi presentem perquè els polítics sobiranistes hem de ser presents a tots els centres de poder on es prenen decisions. Quan hi ha eleccions europees també intentem assolir el màxim de representació per tal de defensar els nostres interessos, doncs aquí passa exactament el mateix. Com deia Joan Fuster, la política la fas o te la fan. Mentre no assolim la independència, hem de ser a Madrid per aturar els cops i el mal que ha fet el PP durant la legislatura.\nQuins interessos defensareu al Congrés dels Diputats per la província de Girona?\nL'Estat espanyol ignora les comarques gironines. En els darrers anys, Girona és la penúltima província en inversió per càpita i només superem a Granada. El 1995 es va anunciar el desdoblament de la N-II, i 21 anys després no s'ha desdoblat completament. També és un exemple extrem que la Generalitat de Catalunya hagi pagat el 50% de la rehabilitació de l'Estació de Flaçà quan és competència d'ADIF. I no menys sagnant és la negativa de l'Estat envers el projecte d'una estació amb baixador que es vol fer a l'Aeroport de Girona. Excepcionalment estem disposats a ser cornuts, pagar el beure i fer la inversió, i l'Estat ens posa pals a les rodes al nostre desenvolupament econòmic. A més, la inversió en Costes també ha baixat en picat a les comarques gironines. El cas de la platja de Sabadell de Blanes és un dels molts exemples que trobem a la província. Com a candidat de CDC a Girona, defensaré els nostres interessos a Madrid i ho farem arrencant el màxim d'inversió possible per la demarcació, sobretot pel seu desenvolupament econòmic i la creació de llocs de treball.\nPrecisament l'atur és un dels grans reptes a la demarcació de Girona, quines mesures impulsareu per reduir-ne el percentatge?\nFa set anys que estem en una crisi econòmica bestial i això ha perjudicat a una generació que ha accedit al mercat laboral però ho ha fet amb uns salaris molt baixos. Per tant, el que hem de fer és impulsar la creació de llocs de treball de qualitat. En qualsevol societat hi ha feines que desapareixen i altres que neixen i es desenvolupen. A Europa hi ha països com Àustria o Dinamarca que tenen un valor afegit en la seva activitat econòmica, i Catalunya podria ser un d'aquests països. A les comarques gironines tenim un gran potencial econòmic sobretot gràcies al turisme. Però no és el mateix el turisme de sol i platja que el de qualitat. Totes són perfectament viables. Nosaltres hem de mirar que la gent es pugui guanyar la vida amb sous més dignes i per això cal un model productiu diferent a l'actual. Des de CDC proposem l'increment del Salari Mínim Interprofessional perquè si obliguem a les empreses a fer-ho, els treballs seran més dignes i hi haurà més consum. També hem de fer que l'Impost de Societats sigui per tots el mateix. No volem que per uns sigui del 50 i per altres un 20. Hem de fer tot el possible perquè els empresaris tinguin totes les facilitats a l'hora de seguir amb els seus negocis i d'impulsar-ne de nous. Una de les conseqüències de la crisi ha estat l'economia submergida i per tant hem de canviar de paradigma. Estem poc esperançats amb el projecte espanyol, per això volem tenir tots els instruments. Volem que els catalans tinguin una qualitat de vida millor que l'actual i això passa per tenir el màxim de suport el 26-J.\nCom ha comentat, els joves són un dels grans perjudicats per la crisi. Quines propostes teniu per a ells a l'hora de trobar feina?\nHi ha un model que la Generalitat aplica però que s'ha de millorar, que és la formació dual. Actualment a Espanya hi ha més estudiants universitaris per càpita que a molts països europeus, i paral·lelament no es valora la gent que aprèn un ofici. Hem de fer una formació dual més elaborada i això també passa per canviar alguns dels instruments d'educació. Les noves tecnologies han canviat els patrons d'educació i ens hem d'adaptar als nous temps. Durant aquesta campanya estic veient que hi ha feines que estan desapareixent i al mateix temps, veig que sorgeixen nous nínxols de treball i gent jove que tira endavant. És evident que la Generalitat i l'Estat, fins on arriben les seves competències, han d'acompanyar als joves però també és veritat que ara som flexibles. Com a partit i com a societat ens hem d'adaptar a les circumstàncies i defensar el que creiem que és just. En aquest sentit, CDC ho farà tot per defensar els interessos de tots els catalans i catalanes.\nLa corrupció també és un dels grans problemes que afecten a la política i al conjunt de la societat. Què s'ha de fer per eradicar-la?\nLa corrupció s'ha produït quan han fallat els mecanismes de control, i dins la política ho podem solucionar amb uns partits polítics i unes administracions amb les parets de vidre. En aquest sentit, la meva declaració de béns està a la pàgina web del Congrés dels Diputats, i tothom pot tenir-hi accés. Voluntàriament, sense que ningú m'hi obligués, també vaig decidir fer dedicació exclusiva a la vida parlamentària. Hi ha moltes fórmules per acabar amb la corrupció i tallar-la de soca arrel. La meva funció com a polític no és fer quatre frases fàcils a la tribuna del Congrés dels Diputats o en un míting electoral, sinó mirar la lletra petita, proposar bones iniciatives i també detectar aquelles persones o empreses que fan activitats il·lícites. Per exemple, vaig estar dos anys treballant per destapar el "Cas TP Ferro". Aquesta és la meva feina i la vull exercir fins a les darreres conseqüències. Això és política de qualitat i no la política que practiquen molts partits polítics que es passen al dia a la televisió. Els ciutadans volen solucions i polítics decents, i no una política de 'tweets' i shows mediàtics.\nUn dels partits que practica la política de 'tweets' i que aprofita l'espai televisiu és Podemos. Què en pensa d'aquesta formació i del seu compromís amb el 'dret a decidir' dels catalans?\nPodemos ve a substituir el PSOE. Tenen unes bases ideològiques que van més enllà de la socialdemocràcia i tenen inspiracions amb la Veneçuela de Maduro, però actualment passen per un procés de maquillatge i moderació per captar vots del centre polític espanyol. A l'inici de la campanya electoral, Pablo Iglesias va assegurar que Podemos és garantia de la unitat d'Espanya, i Tania Sánchez va dir que el nacionalisme és excloent i racista. Amb aquesta gent no arribarem a l'exercici del dret democràtic a l'autodeterminació. La gent s'ha de treure el vel de la cara. Si algú té pensat votar Podemos per aturar el PP, que sàpiga que CDC té 15 punts programàtics i el primer d'aquests diu que amb el vot de CDC mai es donarà suport, ni per activa ni per passiva, a cap membre del PP i molt menys de Mariano Rajoy. Els únics vots que serviran com a termòmetre per saber la salut de procés sobiranista seran els que vagin a CDC. I per això demano el vot per la nostra candidatura.


Oberta convocatòria per a participar en els ‘pitch’ de Curt Creixent\nIVC > Oberta convocatòria per a participar en els ‘pitch’ de Curt Creixent\nLa huitena edició d’aquestes trobades del curtmetratge se celebren del 27 al 29 de juny de 2022 en el marc de Cinema Jove\nPodran inscriure’s fins al 25 de maig curtmetratges que estan encara en fase de projecte i els que ja estan en fase de postproducció\nLa Conselleria d’Educació Cultura i Esport, a través de l’Institut Valencià de Cultura, organitza la huitena edició de Curt Creixent, trobades del curtmetratge, que se celebrarà del 27 al 29 de juny en el marc de Cinema Jove.\nCom a novetat enguany, Curt Creixent llança dos tipus de convocatòries distintes de ‘pitch’: per a projectes i per a curtmetratges que ja estan en fase de postproducció. A més, serà la primera vegada que es premie el millor de cada categoria amb un premi econòmic. Les inscripcions estan obertes fins al 25 de maig i es poden realitzar a través de la pàgina web, on també figuren les bases de la convocatòria: www.curtcreixent.org.\nEls curtmetratges seleccionats es presentaran davant d’un jurat d’especialistes per a rebre assessorament sobre el seu desenvolupament i distribució. També comptaran amb dues sessions d’un taller de formació la setmana prèvia al ‘pitch’. Tant la inscripció, com la participació en el taller i la sessió de ‘pitching’ són gratuïtes. El ‘pitch’ consistirà en una presentació, d’una duració màxima de set minuts, de cada curtmetratge seleccionat.\nPer als curtmetratges que estan en fase de postproducció, un jurat especialitzat triarà el curtmetratge guanyador i li lliurarà un premi que consistirà en la compra de drets d’emissió per part d’À Punt Mèdia, que entra enguany, com a institució col·laboradora, per a la seua posterior difusió per un import de 2.000 euros.\nPer la seua banda, el premi a millor projecte de curtmetratge rebrà el premi de l’Institut Valencià de Cultura, que consistirà en una assessoria al desenvolupament del projecte per valor de 1.000 euros.\nEls curtmetratges podran pertànyer a qualsevol gènere: ficció, animació o documental.\nCurt Creixent és un espai de trobada que reivindica l’enorme i creixent potencial creatiu, industrial, social i cultural que té el curtmetratge. Reuneix i relaciona professionals i estudiants de l’audiovisual, la cultura i l’educació, amb sessions de debat, xarrades, projeccions i ‘pitchings’.\nbases de la convocatòria de pitch per a projectes de curtmetratge\nBases de la convocatòria de pitch per a curts en fase de postproducció


CERVESA EN CATALÀ: Avaluació - avaluació estadística\nAvaluació - avaluació estadística\nBàsicament, la preocupació de l'avaluador seriós, quan estableix un perfil, és que sap que la seva feina és extremadament subjectiva.\nCom ja ho hem recalcat en altres ocasions, existeixen moltes formes de fugir d'aquesta subjectivitat. Però totes en són essencialment mitigacions més o menys eficaces. Cap ni una, ni tan sols la que volem exposar avui, redueix la subjectivitat a un nivell "negligible". No ens fem il·lusions. Cap.\nPerò, en canvi, sí que es pot parlar de nivells diversos de temperar aquest defecte inherent a la degustació. Aquests darrers temps, en col·laboració amb l'equip tècnic de Art Cervesers, ens hem decantat per intentar desenvolupar un sistema estadístic. En efecte, si la degustació individual és molt subjectiva, les degustacions múltiples serioses poden rebaixar aquesta subjectivitat. En altres termes, si 20 jutges sobre 20 consideren que es troba tal intensitat de tal descriptor, hi ha moltes probabilitats que aquest descriptor formi part de la cervesa i no només en la fèrtil imaginació del jutge. En canvi, si només 2 jutges de 20 identifiquen un element sensorial, sense que es pugui dir que aquest element descrit no es troba en la cervesa considerada, sí es pot dir que la seva observació és "menys representativa" que la primera.\nDesprés de diverses proves, hem optat per un protocol relativament simple:\n1.- Avaluació inicial\n2.- Ordenació de dades\n3.- Recollida i tractament de dades\nPrimer, es tracta d'avaluar la cervesa com ho fem sempre, amb els criteris que ja coneixem, SOBRE UN FULL EN BLANC. Hem experimentat en moltes ocasions que l'ús de fulls preparats amb una llista tancada de descriptors és contraproduent. Es perd molt de temps buscant el descriptor que es vol citar, temps que es necessita per llistar ràpidament els altres descriptors. Dit d'una altra manera: mentre es busca on marcar un descriptor, se'n perden al menys tres o quatre altres que podrien perfectament ser significatius.\nQuan dic full en blanc, em refereixo al fet que no hi ha d'haver una llista tancada de descriptors. Els fulls del BJCP o semblants, són bastant adequats. Adjunto la versió catalana d'aquest full consensuada amb el Scott Bickham.\nEl que he afegit en aquesta primera fase és la necessitat de valorar numèricament la intensitat dels descriptors. Sense nombres, no hi havia estadística.\nEls jutges han d'indicar, entre parèntesi o en alguna altra forma, un valor numèric per a cada descriptor. Així, per exemple podran descriure: «Olor mitjanament intensa de crosta de pa» de la forma següent: «Olor mitjanament intensa (3) de crosta de pa».\nLa pregunta és: d'on surt aquest (3)?\nNomés això ens ha requerit un bon temps de reflexió i de recerca. Es tractava de trobar una escala que fos còmoda per al degustador i per a qui recolliria les dades. Ens hem basat sobre les feines prèvies de Meilgaard i Bickham. Però els dos autors proposen una gradació semàntica (en paraules). El primer la relaciona amb l'invent una mica incòmode de les unitats de flavor mentre que l'altre proposa una llista d'intensitats simple, clara i de molt fàcil utilització.\nEn els nostres cursos, ens hem adonat que la valoració de la intensitat de les coses no és tan fàcil d'establir perquè cadascú té una sensibilitat diferent i una aprensió singular de les seves pròpies sensacions. I havíem trobat una manera d'ordenar individualment aquestes sensacions. Proposàvem el següent per a les aromes:\na.- S'estableix una mitjana d'intensitat subjectiva que queda marcada quan un descriptor és còmodament percebut i identificat. És el valor mitjà de percepció. Així, quan en una cervesa distingirem còmodament, sense fixar-nos-hi gaire, un perfil de pa de barra, a aquest descriptor li haurem d'atribuir un valor i gual o superior al valor mitjà. En una escala de 0 a 6, aquest valor haurà de ser superior a 3.\nb.- Per sota del valor mitjà, es poden donar dues circumstàncies: Es percep alguna cosa però no s'identifica o es percep i s'identifica amb dificultat. Si dividim la zona en dos espais iguals (per fer-ho fàcil) i seguint amb una escala de 0 a 6, direm que entre 0 i 1,5 percebem alguna cosa sense saber què és i que de 1,5 a 3, percebem alguna cosa i, si busquem, podem avançar un descriptor que és cada cop més segur a mesura que ens acostem a 3.\nc.- Per damunt de la mitjana, la intensitat va augmentant passant de la comoditat a la certesa en la identificació. Direm que fins a la meitat de la zona superior (4,5) la intensitat no implica cap valoració «en excés» mentre que a partir d'aquest límit, comencem a parlar de descriptors extrems, exagerats, massa forts, fins a arribar als extrems absurds del 6. Entre 5,5 i 6 es podrien situar les experiències sensorials de saturació o fins i tot doloroses.\nVet'ací un resum:\nEn el sistema d'ordenació per llindars, podem dir que el llindar de percepció apareix immediatament per sobre de 0 (també és lògic, si no notes res, no puntuaràs res.). El llindar d'identificació es situaria a 2 i el llindar de saturació a 5,5.\nEvidentment, tot és discutible...\nNota sobre l'escala:\nHem estat treballant amb escales diverses. La primera anava de 0 a 10. Vam veure que gairebé ningú passava dels 5 en cap avaluació. És un fenomen habitual. La segona que hem provat anava de 0 a 5 i sembla que els assistents s'hi trobaven més còmodes tot i que altre cop, molt poques vegades emetien valoracions per damunt de la meitat. Al final estic mirant si una gradació de 0 a 6 va millor essent que el terme mitjà és enter.\nBé, ara tenim un sistema que transforma les valoracions semàntiques en números. Tornem a l'avaluació: Ara hem descrit la cervesa. Si som poca gent, recomano que fem al menys dues voltes cadascú de manera que si per exemple, som 3 tastadors, fem dues vegades l'experiment, semblarà que som 6, tenint en compte que dos tasts no són mai iguals ni tan sols quan els repeteix la mateixa persona.\nUn cop acabat el tast a fons, amb la cervesa a la ma, omplirem el full d'ordenació de dades. Això ho ha de fer el mateix avaluador amb la cervesa al davant perquè és qui recorda millor la fase precedent. L'avaluador podrà així completar l'avaluació amb els valors que haurà pogut oblidar. Aquest full de recollida de dades (o d'ordenació) va començar amb una llista inacabable de descriptors recollits en la literatura i en experiments previs que hem dut a terme i que ja explicaré en una altra ocasió. Aquesta llista era un galimaties i una bogeria. Només en perfils de malts i de mosts, teníem una llista de 130 descriptors (reals!, no inventats). Bé, hem aconseguit una llista més manejable que cal que descriguem una mica:\nSembla que no sigui completa i així és. Però veuran que hem marcat uns descriptors amb un asterisc. Aquests descriptors són genèrics. Per exemple, «afruitat» és genèric, «especiat» també.\nEn la mesura que sigui possible, entrarem en detall en l'espai previst a aquest efecte. Lògicament, si trobem un «especiat» que no som capaços d'identificar, la seva valoració en intensitat es trobarà per sota de 2 mentre que, al contrari, si es pot identificar, es trobarà per sobre de 2 a l'escala esmentada. (M'estic convertint en el senyor Richter de la degustació... no sé si és bon senyal).\nHe de reconèixer que he inclòs descriptors «per defecte» com l'aspecte o conceptes generals per motius pràctics, però em queda clar que encara no estan resolts tots els defectes d'aquesta valoració. Concretament, per al color, he previst un espai més gran en el que escriurem el color sense entrar en SRM, ºL o EBC (cosa que es podria fer però que veig poc adequada... una cosa és avaluar seriosament i l'altra és quan ens convertim en cagamandúrries consumats...).\nFinalment, hem desenvolupat un sistema informàtic de tractament de dades que ens ha de permetre un munt de coses (estic descobrint que els fulls de càlcul donen per molt).\nEn primer lloc i prèvies correccions degudes al nombre de jutges o al nombre de valoracions de cada descriptor (així com a efectes de desviació), podem establir una llista completa de descriptors generals amb la seva intensitat en funció de tants jutges com hi hagi.\nEn segon lloc, podem establir una llista de descriptors significatius en funció de la mitjana d'intensitats o en funció del que ens interessi analitzar.\nPodem generar una figuració gràfica del perfil aromàtic general, un altre sobre gustos i altres sobre la còrpora o conceptes addicionals\nI finalment, podem generar un retorn sobre el jutges que els permeti valorar les seves pròpies competències respecte a les competències generals del grup de jutges sobre un exemplar de cervesa en concret.\nAquest full de càlcul, no el publico perquè encara hi he de treballar. En acabat, he de dir que totes aquestes recerques han estat possibles gràcies a l'oportunitat que m'ha donat Art Cervesers de treballar-hi amb la col·laboració tot el seu equip de producció. Per això, en breu, publicarem una avaluació d'una de les seves cerveses (Orus) amb els resultats de l'ús de tot el que acabem de descriure aquí.\nEtiquetes de comentaris: Avaluació, Científic, Estadística, Sistema, Valoració numèrica


Les declaracions de José Bordalas (tecnic del Valencia CF) previes al partit de 16º de final de copa del rei davant el FC Cartagena | Notícies Dígitals\nLes declaracions de José Bordalas (tecnic del Valencia CF) previes al partit de 16º de final de copa del rei davant el FC Cartagena\n04/01/2022 cartagena, copa del rei, jose bordalas, valencia cf\nJosé Bordalás ha comparegut en roda de premsa a la prèvia del FC Cartagena-València CF, partit corresponent a l’eliminatòria de setzens de final de la Copa del Rei. A continuació, reproduïm un extracte de la compareixença.\n“Sempre afrontem qualsevol competició amb el màxim interès, il·lusió i compromís. Sabem que serà un partit complicat. El FC Cartagena està en un bon moment. Ha tret molt bons números a casa. Sabem que serà un partit complicat perquè ho hem vist en les primeres eliminatòries de Copa. Sabem que ens enfrontarem a un bon equip, amb jugadors experimentats”.\nLes claus del FC Cartagena\n“El FC Cartagena té bon equip i no podem confiar-nos. Hem de treballar al 100% per treure el partit endavant perquè quan et confiïs el rival et colpeja. El FC Cartagena és un gran equip, hem d’estar preparats. Els respectem i sabem que té potencial, jugadors amb experiència i jugadors com Rubén Castro que té uns números. El camí és la humilitat i treballar amb màxim interès. Només tenim una oportunitat per estar a vuitens i és demà”.\n“Alguns jugadors estan amb el grup i altres segueixen en aquest període de quarantena per la COVID-19. Els que estaven lesionats continuen en aquest període de recuperació”.\n“Deixar la porteria a zero és una de les nostres assignatures pendents. Hi ha hagut partits en què l’equip ha mostrat solidesa i en altres fragilitat. Això no ho podem permetre. Per passar demà tot per ser fiables, sòlids i mostrar les nostres virtuts ofensives Si no treballem bé a nivell defensiu passarem dificultats, a nivell defensiu, quan encaixes gols sempre es té una gran responsabilitat a la porteria i la línia defensiva, però no sempre és conseqüència d’errors d’aquestes línies. pressió a mig camp, o no guanyar segones jugades.Si t’arriben amb facilitat tens dificultats enrere. És un cúmul. Els primers que inicien el treball defensiu són els davanters. Quan ataques el mateix. És un joc d’equip. És una responsabilitat col·lectiva i meva com a tècnic: Seguim treballant per millorar els números que són vitals per a aquesta segona volta, que serà més exigent que la primera volta.Els equips comencen a posicionar-se i serà una lluita aferrissada”.\nFitxatge de Mamardashvili\n“És un noi que va arribar a l’estiu i va ser una sorpresa. Ens vam veure obligats que jugués i ho va fer francament bé. És jove i ha de treballar molt. Té un creixement important. Està amb nosaltres i està treballant bé i no pensem en aquesta possibilitat perquè la competició és molt llarga. Està treballant bé i té les mateixes opcions que els seus companys. Un Club com el València CF ha de tenir mínim 3 porters”.\n“Hem de valorar moltes coses, els minuts dels nois, els partits que porten jugats, hi ha jugadors que vénen d’algun problema. Hem de jugar amb això. Gayà porta temps sense competir i és un risc posar-ho d’inici. He de parlar amb ell. Hem de manejar tot això perquè és molt important. Estem en un moment decisiu del campionat i perdre jugadors per lesió és un contratemps molt gran”.\n“Crec tothom el té. Uns el treuen abans i altres triguen més, però crec que tothom el té. Cal treure’l sí o sí, perquè la competició no et permet no et permet competir sense aquest gen competitiu. Ho tenim que treure ja perquè el futbol no espera ningú. És necessari immediat, no podem esperar. L’exigència ha de ser màxima”.\n“Les meves sensacions són bones perquè parlem cada dia. Hem traslladat les necessitats que considerem que té l’equip per a aquesta mitja temporada, que està sent molt exigida i difícil. El Club entén que ha de ser així. Jo tinc plena confiança que arribin els futbolistes que ens poden ajudar.El que no vull és que vinguin futbolistes que no ens facin un salt de qualitat.Amb Peter Lim no he parlat per la situació de la pandèmia.Hi ha dificultats i s’ha considerat que no és el més convenient viatjar . Parlo cada dia amb Anil i Corona”.\n“Jason ha marxat a l’Alabès i s’estan fent gestions per jugadors que han tingut poc protagonisme a l’equip i busquem que puguin tenir-lo en altres equips perquè és bo per a ells i per a nosaltres perquè puguin arribar altres futbolistes. Hi ha negociacions avançades però fins i tot que no siguin definitives pot passar qualsevol cosa”.\n← El Levante UD fitxa a la portera Maria Korenciova\nEl dia de Reis els primers 200 nens i nenes a Castalia s’emporten un pòster amb les firmes de l’equip →