Kriittisiä kommentteja Lännen Median artikkeliin (su 24.3.) - Suomen Perusta\nKriittisiä kommentteja Lännen Median artikkeliin (su 24.3.)\nNäkökulmat 1. huhtikuuta 2019 Samuli Salminen\nUseissa Lännen Mediaan kuuluvissa lehdissä (ainakin Satakunnan Kansasssa ja Keskipohjanmaassa) ilmestyi sunnuntaina 24.3. artikkeli, joka käsitteli Suomen Perustan maanantaina 18.3. julkaisemaa tutkimusta: Maahanmuutot ja Suomen julkinen talous: Osa 2: Elinkaarivaikutukset: Suomi, Irak ja Somalia.\nTutkimuksessa tarkastellaan Somaliassa ja Irakissa syntyneiden maahanmuuttajien julkisen talouden elinkaarivaikutuksia verrattuna Suomessa syntyneeseen kantaväestöön. Tutkimuksessa tuodaan ensimmäistä kertaa esiin Irakissa ja Somaliassa syntyneiden maahanmuuttajien maksamien verojen, saamien tulonsiirtojen ja käyttämien julkiset palveluiden muuttajan koko elinkaaren aikana Suomen julkiselle taloudelle aiheuttama nettovaikutus.\nVaikka sunnuntaina 24.3. ilmestyneessä artikkelissa tuodaankin ansiokkaasti esille muun muassa tutkimuksen joitakin päätuloksia, laadin kuitenkin alla olevan kirjoituksen esittääkseni joitakin kriittisiä kommentteja artikkelissa esitettyihin väitteisiin ja lukuihin. Olen aiemmin kommentoinut kriittisesti myös toista Lännen Median toimittajan Joonas Kuikan kirjoittamaa artikkelia juuri ilmestyneestä tutkimukestamme: Vastine professori Piekkolalle.\nEsitettävät kriittiset kommentit artikkeliin:\nTekstissä esitetään seuraavat 6 kriittistä kommenttipuheenvuoroa 6 artikkelissa olleeseen kohtaan liittyen:\n1. Elinkaarivaikutusten tulokset esitetään maassaoloajan ennusteet huomioiden.\n”Salmisen mukaan julkaistuissa tuloksissa on oleellista, että maahanmuuttaja asuu koko ikänsä Suomessa ja saapuu Suomeen tyypillisimmässä maahantuloiässä.”\nKommentti artikkelista lainattuun kohtaan:\nLainatusta artikkelin virkkeestä voi saada sen käsityksen, että elinkaarivaikutusten tulokset esitetään tutkimuksessa vain sillä oletuksella, että uusi maahanmuuttaja jää koko loppuelämäkseen Suomeen. Viitatussa Lännen Median artikkelissa esitetyt tulokset koskevat toki vain koko loppuiäkseen Suomeen jääviä — mutta todellisuudessa elinkaarivaikutusten tulokset esitetään tutkimuksessa myös eri suomessaoloajan vaihtoehtojen mukaan. Toisin sanoen elinkaariennusteiden tulokset esitetään myös niin, että niissä otetaan huomioon se, että uusi maahanmuuttaja voi muuttaa myös pois Suomesta (ja sittemmin myös takaisin Suomeen).\nSuurin osa Pohjoismaihin 2000-luvulla muuttaneista pakolaistaustaisista maahanmuuttajista on jäämässä loppuiäkseen muuttomaahan:\nTässä yhteydessä lienee myös syytä huomauttaa, että nyt julkaistun elinkaarivaikutusten tutkimuksen tulosten mukaan noin 90 %:ia Somaliassa ja Irakissa syntyneistä ja 2000-luvulla Suomeen muuttaneista on jäämässä loppuiäkseen Suomeen. Samankaltaiseen tulokseen päädytään pakolaistaustaisten maahanmuuttajien osalta Norjassa ja Tanskassa tutkimustuloksissa, jotka esitetään lyhyesti tutkimustekstin sivuilla 584–587.\nTutkimustekstin sivulla 608 viitataan myös ruotsalaistutkimukseen pakolaistaustaisten maahanmuuttajien elinkaarivaikutuksista Ruotsissa. Tämän tutkimuksen tuloksissa ei huomioida lainkaan poismuuttoja Ruotsista, sillä tutkimuksen tehneen Joakin Ruistin mukaan pakolaistaustaisten maahanmuuttajien poismuutto Ruotsista on vähäistä.\n2. Maahanmuuttajien käsitteleminen yhtenä ryhmänä ei kerro tutkimuksen ”näkökulman laajuudesta”.\n”Muissa tutkimuksissa näkökulma on ollut laajempi kuin perussuomalaisen ajatuspajan Suomen Perustan tutkimuksessa, jossa keskitytään ainoastaan irakilaisten ja somalialaisten elinkaarikustannuksiin julkistaloudelle.”\nMaahanmuuttajien käsitteleminen yhtenä ryhmänä ei tee tutkimuksen ”näkökulmasta laajempaa”. Päin vastoin, mikäli kaikkia maahanmuuttajia käsitellään yhtenä ryhmänä, tulosten perusteella ei voi tehdä päätelmiä esimerkiksi siitä, millainen maahanmuutto on hyödyllistä Suomen julkisen talouden kannalta ja millainen taas ei.\nToteutuneet julkisen talouden nettovaikutukset on eritelty laajasti maahanmuuttajaryhmittäin tutkimusprojektin I osassa:\nMikäli eri maahanmuuttajaryhmien toteutuneet julkisen talouden vaikutukset kiinnostavat, suosittelen tutustumaan tutkimusprojektin I osaan ja sen tuloksiin. Tutkimusprojektin I osassa esitetään julkisen talouden toteutuneet nettovaikutukset erikseen 10 suurimmalla maahanmuuttajaryhmälle sekä Suomessa syntyneelle kantaväestölle. Näiden lisäksi samat tulokset esitetään syntymävaltioalueittain — sekä näiden lisäksi myös kaikille maahanmuuttajille yhtenä ryhmänä.\nLaajin tutkimustus turvapaikanhakijoiden elinkaarivaikutuksista Euroopassa:\nJoka tapauksessa mielestäni nyt julkaistu Suomen Perustan tutkimus on laajin Euroopassa tehty turvapaikanhakijoiden elinkaarivaikutuksia käsittelevä tutkimus. Laajuudella viittaan tässä niin käytetyn rekisteriperustaisen tutkimusaineistonlaajuuteen, esimerkiksi eläkkeisiin liittyvien vaikutusten mallintamisen perusteellisuuteen, poismuuttojenhuomioon ottamiseen sekä maahanmuuttajien lasten vaikutusten sisällyttämiseen vaikutuslaskelmiin.\n3. Maahanmuuttajien lukumäärä syntymävaltion/taustamaan mukaan, ei kansalaisuuden perusteella.\n”Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli noin 250 000 ulkomaiden kansalaista vuoden 2017 lopussa.\nHeistä irakilaisia oli vajaat 12 000 ja somalialaisia alle 7 000, joten tämä joukko on pieni maahanmuuttajien kokonaismäärästä.”\nKun artikkelissa viitataan maahanmuuttajien määrään yllä olevassa lainauksessa, maahanmuuttajuus on määritetty kansalaisuuden mukaan. Kuitenkin kaikissa, tutkimusprojektin I osassa, viittaamiissani alan tutkimuksissa maahanmuuttajuuden määritelmä perustuu syntymämaahan eikä kansalaisuuteen. Toisin sanoen maahanmuuttajia ovat ennen kaikkea Suomen ulkopuolella syntyneet henkilöt, joilla on kotikunta Suomessa — eivätkä ne henkilöt, joilla ei ole Suomen kansalaisuutta. Koska monet ulkomailla syntyneet ovat saaneet Suomen kansalaisuuden, heitä ei sisälly artikkelissa viitattuihin lukuihin.\nLukumäärät syntymämaan mukaan:\nMikäli maahanmuuttajien määrää tarkastellaan syntymämaan mukaan, niin luvut muuttuvat artikkelissa esitetystä. Vuonna 2017 kaikkien ulkomailla syntyneiden henkilöiden lukumäärä oli 373 000 eli 6,8 %:ia koko väestöstä. Irakissa ja Somaliassa syntyneet puolestaan muodostivat 4:nneksi ja 6:nneksi suurimmat syntymämaaryhmät. Tilastokeskuksen väestörakenne-taulukoiden mukaan Somaliassa syntyneitä oli vuoden 2017 lopussa 11 437 henkilöä. Irakissa syntyneitä oli puolestaan 16 254 henkilöä.\nLukumäärät taustamaan mukaan:\nLukumäärät muuttuvat edelleen, jos niitä tarkastellaan Tilastokeskuksen määrittämän taustamaan mukaan. Tällöin ulkomaalaistaustaisiksi lasketaan ulkomailla syntyneiden lisäksi ne Suomessa syntyneet henkilöt, joiden kaikki tunnetut vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla — eli kyse on niin kutsutuista ”2. sukupolven maahanmuuttajista”. Tilastokeskuksen väestörakenne-taulukoiden mukaan näin määritettyjä Somalia-taustaisia henkilöitä oli vuoden 2017 lopussa 19 807, henkilöä ja Irak-taustaisia oli puolestaan 20 232 henkilöä.\nTurvapaikanhakijoita tullut viime vuosina myös erityisesti Afganistanista:\nNäiden tarkasteluiden lisäksi on muistettava, että Suomeen on tullut viimeisten vuosien aikana turvapaikanhakijoita myös muista maista — ja erityisesti Afganistanista, jossa syntyneet muodostivat toiseksi suurimman turvapaikanhakijoiden ryhmän vuoden 2015 niin kutsutun pakolaiskriisin aikana.\nTilastokeskuksen lukuihin sisältyvät vain ne henkilöt, joilla on kotikunta Suomessa:\nEsitettyjen henkilölukumäärien osalta on myös huomioitava, että ne koskevat vain niitä henkilöitä, joilla on maistraatin määrittämä kotikunta Suomessa. Siten esitettyihin lukumääriin eivät sisälly turvapaikanhakijat, jotka eivät ole saaneet vielä oleskelulupaa kansainvälisen suojelun perusteella. Lukuihin eivät siten myöskään sisälly maassa laittomasti olevat.\n”64 %: Maahanmuuttajien keskimääräinen työllisyysaste. Suomalaisilla keskimäärin 74 prosenttia. 10 vuotta maassa olleiden työllisyys: Työperäisistä 89 prosenttia, opiskelijoista 90 prosenttia, perhesyistä muuttaneista 71 prosenttia, pakolaisista tai turvapaikanhakijoista 52 prosenttia, muista syistä muuttaneista 68 prosenttia. Lähde: Tilastokeskus 2015. [UTH-tutkimus]”\nKommentit artikkelista lainattuun kohtaan:\nViitatun UTH-tutkimuksen työllisyysluvut antavat maahanmuuttajille korkeammat työllisyysluvut (kuin yleisesti käytetyt rekisteritiedot). Artikkelista lainatun kohdan työllisyysluvut ovat suomalaisia lukuun ottamatta UTH-kyselytutkimuksesta (s. 77, suomalaisia koskeva luku on alun perin Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksesta). UTH-tutkimus on 5 449 ulkomaalaistaustaiselle tehty kyselytutkimus, jonka vastausprosentti on 66 % (s. 8).\nYleisesti käytössä olevat työllisyysluvut perustuvat kuitenkin Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston rekisteritietoihin. UTH-tutkimuksessa saatu työllisyysaste kaikille 20–64-vuotiaille ulkomaalaistaustaisille on paljon korkeampi kuin rekisteritiedoista laskettu työllisyysaste (s. 72):\nUTH-kyselytutkimuksen mukaan ulkomaalaistaustaisten 20–64-vuotiaiden työllisyysaste oli 63,7 %:ia vuonna 2014.\nTilastokeskuksen työssäkäyntitilastojen rekisteritietojen mukaan ulkomaalaistaustaisten 20–64-vuotiaiden työllisyysaste oli puolestaan 52,5 %:ia vuonna 2013.\nTyössäkäyntitilaston rekisteritietojen mukaan suomalaistaustaisten 20–64-vuotiaiden työllisyysaste oli puolestaan 71,4 %:ia vuonna 2013.\nTilatokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan — joka on myös kyselytutkimus UTH:n lailla — suomalaistaustaisten 20–64-vuotiaiden työllisyysaste oli 73,7 %:ia vuonna 2014.\nToisin sanoen UTH-tutkimuksessa kaikkien ulkomaalaistaustaisten työllisyysaste oli noin 11 %-yksikköä korkeampi kuin yleisesti käytössä oleva rekisteriaineistoihin perustuva työllisyysaste. UTH-tutkimuksen työllisyysaste oli vuonna 2014 näin ollen (63,7 % – 52,5 %)/52,5 % = 21,3 %:ia korkeampi kuin rekisteriaineistoon perustuva luku vuonna 2013. Suomalaistaustaisilla kyselytutkimukseen (työvoimatutkimus) perustuva työllisyysaste ja reikisteritietoihin (työsskäyntitilasto) perustuva työllisyysaste poikkeavat toisistaan kuitenkin vain noin 2 prosenttiyksikköä (kyse on joka tapauksessa eri kalenterivuosista).\nErot työllisyyden määritelmässä. UTH-tutkimuksen mukaan UTH-aineiston rekisteriaineistoja korkeampi työllisyysaste ulkomaalaisilla selittyy eroilla työllisyyden määritelmästä:\n”[…] UTH-tutkimuksessa noudatetaan ILO:n kansainvälistä työllisen määritelmää,\njossa työlliseksi katsotaan henkilö, joka on tutkimusviikolla tehnyt ansiotyötä\nvähintään yhden tunnin tai ollut tilapäisesti pois työstään. Nämä otostutkimukset\nperustuvat haastatteluihin. Rekistereihin perustuvassa työssäkäyntitilastossa työllisyyden kriteeri on tiukempi. Työssäkäyntitilastossa edellytetään esimerkiksi palkansaajien\nkohdalla voimassaolevan työsuhteen lisäksi, että henkilölle on kertynyt tietty määrä\npalkkatuloja vuoden aikana. Tästä johtuen muun muassa lyhytkestoinen työskentely\njää osittain tilaston ulkopuolelle. Ulkomaalaistaustaisista suurempi osa on osa-aikaisissa\ntai lyhytkestoisissa kausitöissä kuin suomalaistaustaisista (ks. luku 7), joten ero rekisteritietoihin\non suurempi heidän kohdallaan kuin suomalaistaustaisilla.” (s. 73).\nUTH-tutkimuksessa työllisyyden määritelmä on lainauksen mukaan väljempi kuin rekisteriaineistoihin perustuvissa työllisyysluvuissa, ja tämä aiheuttaa mainitun eron lukujen välille.\nRekisteriaineistoon perustuvat työllisyysluvut ovat edellisen perusteella huomattavasti pienemmät kuin artikkelissa mainitut UTH-tutkimuksen luvut. Artikkelista poimitussa, UTH-tutkimuksen tulokseen (s. 77) perustuvassa lainauksessa sanotaan, että niiden, jotka ovat muuttaneet Suomeen työn vuoksi, työllisyysaste on 89 %:ia 10 vuoden maassaolon jälkeen. Mikäli myös tämä luku on rekisteriaineistoihin perustuvaa lukua 21 %:ia suurempi (kuten kaikkien maahanmuuttajien työllisyysasteen osalta UTH-tutkimuksen luku on), rekisteriaineistoihin perustuva vastaava työllisyysaste olisi noin 74 %:ia (koska 89 % / 1,21 = 73,55 %).\nRekisteriperustaiset työllisyysluvut Suomen Perustan tutkimuksissa. Siihen, että Suomeen töihin tulleiden rekisterinaineistoihin perustuvat työllisyysluvut ovat UTH-aineiston lukuja pienempiä, viittaa osittain myös Suomen Perustan tutkimus: Kuinka kalliiksi halpatyövoima tulee? Ulkomaisen työvoiman saatavuusharkinta, työmarkkinat ja julkinen talous. Siinä osoitetaan Tilastokeskuksen rekisteriaineistoihin viitaten, että Suomeen EU-/ETA-maiden ulkopuolelta matalapalkka-aloille töihin tulleiden työllisyysasteet tippuvat noin 3–4 maassaolovuoden jälkeen samanikäisen kantaväestön työllisyysasteen alle.\nSuunnitelmissa on, että Suomen Perusta julkaisee tulevaisuudessa tutkimuksen, jossa annetaan rekisteriaineistoperustaiset työllisyysluvut mahdollisimman vastaaville työllisyysluvuille kuin artikkelista lainatut, UTH-kyselytutkimukseen perustuvat luvut — eli kaikilla työn vuoksi muuttaneille yhteensä (vaikkakin Perustan tutkimuksissa ei yleisesti ottaen suosita maahanmuuttajien niputtamista tällaisiin laajoihin ryhmiin, ts. käsittelemään kaikkea maahanmuuttoa yhtenä joukkona).\nPari huomautusta vielä (1): Ikävakioinnin tarve. Viitatun artikkelin työllisyysluvut koskevat 10 vuotta maassa olleita. Suomen Perustan ”halpatyövoimaraportissa” Suomeen töihin tulleet maahanmuuttajat ovat Suomeen muuttaessaan keskimäärin noin 30-vuotiaita, joten 10 vuoden maassaoloajan jälkeen he ovat keskimäärin noin 40-vuotiaita (s. 97).\nMikäli tämä pätee kaikkiin Suomeen töihin muuttaneisiin, niin artikkelin viitattuja työllisyyslukuja pitäisi verrata samanikäiseen kantaväestöön. Tilastokeskuksen rekisteritietojen (työssäkäynti-tilasto) mukaan 40–44-vuotiaiden koko väestön työllisyysaste oli vuonna 2014 noin 80 %:ia. Mikäli otetaan huomioon edellä esitetty huomautus UTH-tutkimuksen rekisteritietoja korkeammista työllisyysasteista, niin voi hyvin olla, että samanikäisen kantaväestön rekisteriaineistoihin perustuvat työllisyysasteet ovat korkeampia kuin artikkelissa esitetyt maahanmuuttajien korkeimmatkaan työllisyysluvut.\nPari huomautusta vielä (2): Työperäinen maahanmuutto ei muodosta yhtä kokonaisuutta. On myös syytä muistaa, että niin kutsuttu työperäinen maahanmuutto — kuten muukaan maahanmuutto — ei muodosta yhtä kokonaisuutta. Tämä on tärkeää huomata jo sen vuoksi, että esimerkiksi paljon puhuttu saatavuusharkinta koskee lähinnä EU-/ETA-maiden ulkopuolelta matalapalkkatöihin tulevia. Suomen Perustan Tilastokeskuksen rekisteriaineistoihin perustuva raportti tätä viimeksi mainittua työperäisen maahanmuuton luokkkaa koskien osoittaa, että näiden — töihin tulleiden maahanmuuttajien — työllisyysaste, työtulot ja nettotulonsiirrot jäävät muutaman maassaolovuoden jälkeen kauaksi samanikäisen kantaväestön luvuista.\nEdellä käsiteltiin sitä, miten UTH-aineiston työllisyysasteet ovat korkeampia maahanmuuttajille kuin rekisteriaineistoihin perustuvat luvut. Nämä erot johtuvat eroista työllisyyden määritelmässä. Se, että työllisyydelle ei ole olemassa objektiivista määritelmää, on yksi syy sille, että bruttopalkat (tai bruttotyötulot, kun mukaan lasketaan palkkatulojen lisäksi myös yrittäjätulot) ovat tarkempi julkisen talouden vaikutusten mittari kuin työllisyysaste. Esimerkiksi UTH-tutkimuksen käyttämä määritelmä ei tee oikeastaan eroja tehtyjen työtuntien välille.\nSyy siihen, että bruttopalkat ovat työllisyyttä parempi julkisen talouden nettovaikutusten mittari, on, että henkilön bruttopalkka kertoo tarkemmin, mitkä ovat henkilön julkisen talouden tulot. Henkilön julkisen talouden tulot koostuvat lähinnä henkilön maksamista veroista ja veronluonteisista maksuista, ja bruttopalkka kertoo pelkkää työllisyyttä tarkemmin, kuinka paljon henkilö maksaa veroja ja veronluonteisia maksuja.\nEsimerkki työllisyysasteista julkisen talouden nettovaikutusten mittarina verrattuna bruttotyötuloihin. Esitän alla käytännön esimerkin työllisyysasteesta ja bruttotyötuloista julkisen talouden nettovaikutusten mittareina. Vaikka esimerkissä työllisyysasteet ovatkin rekisteriperusteisia — eli työllisyyden määritelmä on tiukempi kuin edellä UTH-tutkimuksessa — silti bruttotyötulot esittävät pelkkiä työllisyysasteita paremmin sen, että vaikka maahanmuuttajien työllisyysaste olisi korkea, kyseisen ryhmän keski- ja mediaaninettovaikutukset eivät välttämättä ole positiivisia verrattuna samanikäiseen kantaväestöön.\nEsimerkkikuviot on poimittu Suomen Perustan ”halpatyövoimaraportista”. Ne käsittelevät Saharan eteläpuolisessa Afrikassa syntyneitä henkilöitä, jotka ovat muuttaneet Suomeen matalapalkka-aloille töihin. Kuvioissa vertaillaan näiden henkilöiden työllisyysasteen, bruttotyötulojen sekä nettotulonsiirtojen kehitystä maassaoloajan mukaan verrattuna samanikäiseen Suomessa syntyneeseen kantaväestöön. Nettotulonsiirrot vastaavat eniten julkisen talouden nettovaikutuksia näistä mittareista.\nKuviosta 1 huomataan, että työllisyysasteet ovat samanikäistä kantaväestöä useita kymmeniä prosenttiyksiköitä korkeampia maahanmuuttovuonna, ja samanikäistä kantaväestöä korkeampi työllisyysaste jatkuu neljänteen maassaolovuoteen asti. Kuitenkin kun tarkastellaan keskimääräisiä ja mediaanibruttotyötuloja verrattuna samanikäiseen kantaväestöön (kuviossa 2), niin huomataan, että vaikka työllisyys onkin kantaväestöä korkeampi ensimmäisinä maassaoloajan vuosina, niin keskityötulot jäävät silti noin 70–75 %:iin samanikäisen kantaväestön keskiluvuista. Kuviosta 3 huomataan, että vaikka työllisyysaste on ensimmäisinä vuosina samanikäistä kantaväestöä ”paljon” korkeampi, niin bruttotyötulojen tavoin myös nettotulonsiirrot ovat (muuttovuoden keskiarvoa lukuun ottamatta) kantaväestön keskilukuja heikommat heti maassaoloajan alussa.\nKuvio 1. Työllisyysasteet verrattuna Suomessa syntyneiden työllisyysasteeseen maassaolovuosien mukaan. Työllisyysasteiden erot (%-yksikköä) maassaoloajan (vuosia) mukaan. Luvut koskien vain töihin muuttaneita henkilöitä sekä siten, että heidän perheenyhdistetyt puolisonsa ovat mukana.\nLähde: Tilastokeskus: FLEED-aineisto ja omat laskelmat painotuksen osalta.\nKuvio 2. Bruttotyötulojen osuus Suomessa syntyneiden bruttotyötuloista maassaolovuosien mukaan. Bruttotyötulojen osuudet (%) maassaoloajan (vuosia) mukaan. Työtulot muodostuvat palkka- ja yrittäjätuloista, ja mukana ovat myös nollatulot.\nKuvio 3. Nettotulonsiirrot verrattuna Suomessa syntyneiden nettotulonsiirtoihin maassaolovuosien mukaan. Nettotulonsiirtojen erot (vuoden 2017 euroissa) maassaoloajan (vuosia) mukaan. Nettotulonsiirrot ovat maksettujen ja saatujen suorien tulonsiirtojen välinen erotus, josta puuttuu esimerkiksi maksetut välilliset verot.\nLähde: Tilastokeskus (tulonjaon kokonaistilasto,Kelan sairausvakuutusmaksut, muut Kelan maksut, FLEED-aineisto) ja omat laskelmat painotuksen osalta.\n5. Keitä oikein ovat artikkelissa mainitut ”haastatellut suomalaiset alan huippututkijat”?\n”Haastateltujen suomalaisten alan huippututkijoiden mukaan […]”\nArtikkelin lainatussa kohdassa viitataan ”haastateltuihin alan huippututkijoihin” (ks. tarkemmin alla kohdassa 5. kommentti pidempään lainaukseen kyseisestä artikkelin kohdasta). Lienee paikallaan kysyä, keitä nämä huippututkijat oikein ovat? Artikkelissa mainitaan tasan kaksi nimeä, jotka voivat olla viitattuja alan huippututkijoita.\nKirjallisuuskatsauksen tekeminen ei tee ”alan huippututkijaksi”:\nArtikkelissa mainitaan Sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntija Jere Päivinen, joka artikkelin mukaan: ”[…] selvitti hallitusohjelman mukaan maahanmuuton taloudellisia vaikutuksia vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa.” Todellisuudessa tämä tutkimus on kirjallisuuskatsaus alan tutkimuksiin. Minun tietääkseni Jere Päivinen ei ole itse tehnyt alan tutkimusta (jos mainittua kirjallisuuskatsausta ei lasketa), joten miksi artikkelissa viitataan häneen mitä ilmeisemmin alan huippututkijana?\nJoka tapauksessa tässä yhteydessä voinee vielä mainita, että mainitussa kirjallisuuskatsauksessa viitataan useasti Suomen Perustan tutkimusprojektin I osaan (esimerkiksi sivulla 60).\nMatti Sarvimäki on tehnyt alan uraauurtavaa tutkimusta, jonka esimerkkiä Suomen Perustan tutkimusprojekti seuraa pitkälti:\nToinen artikkelissa mainittu nimi on Matti Sarvimäki, joka on tehnyt erityisesti VATT:lle paljon alan uraauurtavaa tutkimusta Suomessa. Kuten erityisesti tutkimusprojektin I osasta ja siinä tehdyistä viittauksista voi huomata, Suomen Perustan tutkimusprojektissa seurataan pitkälti Matti Sarvimäen antamaa esimerkkiä. Perustan tutkimusprojektin antama lisäpanos tutkimuskenttään on erityisesti se, että maahanmuuttajien julkisen talouden nettovaikutuksia käsitellään eritellysti eikä yhtenä ryhmänä.\nIlman suoria lainauksia artikkelissa on vaikeaa erottaa välillä, milloin toimittaja on äänessä ja milloin puolestaan äänessä ovat ”alan huippututkijat”:\nArtikkelissa mainittua ”alan huippututkijoiden” lausuntoa käsitellään alla jäljempänä kohdassa 2.4. Koska kyseessä ei ole suora lainaus, niin ainakin minulle jää epäselväksi, mikä on toimittajan omaa tulkintaa lausunnossa ja mitä (ja missä) ”alan huippututkijat” ovat suoraan sanoneet tai kirjoittaneet.\n6. Elinkaariennusteet: Todennäköisyysjakaumat vs. ”skenaariot”.\n1. lainaus: Skenaarioista ja ”ennusteista”:\n”Haastateltujen suomalaisten alan huippututkijoiden mukaan tätä [Salmisen] tulosta ei voi pitää edes ennusteena, vaan yhtenä skenaariona muiden joukossa.\nLähes miljoonaluokan henkilökohtaiset tappiot julkistaloudelle tulevat vain, jos tulevaisuudessa emme pysty mennyttä paremmin työllistämään esimerkiksi vuonna 2015 Suomeen saapuneita ja jääneitä turvapaikanhakijoita tai heidän lapsiaan.”\n2. lainaus: Kolme skenaariota VATT:n (2014) tutkimuksessa:\n”VATT julkaisi vuonna 2014 Maahanmuuttajien integroituminen Suomeen -analyysin. Se esitteli kolme skenaariota, joiden mukaan maahanmuuttajien elinkaarivaikutusta voi laskea.\nParhaassa skenaariossa maahanmuuttaja pärjää työmarkkinoilla yhtä hyvin kuin suomalaiset, samoin kuin hänen lapsensa. […]”\n”Toisessa skenaariossa maahanmuuttaja pärjää työmarkkinoilla yhtä hyvin kuin maahanmuuttajat keskimäärin, mutta hänen lapsensa menestyvät yhtä hyvin kuin kantaväestö. […]”\n”Kolmannessa skenaariossa maahanmuuttaja ja hänen lapsensa työllistyvät yhtä hyvin kuin maahanmuuttajat keskimääärin.”\nKommentit artikkelista lainattuihin kohtiin:\nKommentit lainattuihin kohtiin on järjestetty niin, että käyn ensiksi läpi jälkimmäisen lainauksen, jossa viitataan VATT:n (2014) tutkimuksen käyttämiin skenaarioihin. Esitän, mitä ongelmia skenaarioiden käyttämiseen liittyy elinkaarivaikutusten ennusteissa. Sen jälkeen paneudun ensimmäiseen lainaukseen artikkelista ja osoitan, että Suomen Perustan elinkaarivaikutusten ennusteissa käyttämät todennäköisyysjakaumat ratkaisevat skenaarioiden käyttämiseen liittyvät ongelmat.\nNäitä kommentteja lukiessa on syytä huomata, mitä edellä kommentoin artikkelia koskien:\n1. Kysyin kriittisesti, että keitä oikein ovat ensimmäisessä lainauksessa viitatut ”alan huippututkijat”.\n2. Artikkelin yllä olevasta ensimmäisestä lainauksesta ei käy (suorien lainausten puutteessa) ilmi, onko äänessä toimittaja vai viitatut ”alan huippututkijat”.\nTiivistelmä: Skenaariot ovat ongelmallisia, koska niissä laaditaan ennusteet vain rajalliselle (pienelle) määrälle vaihtoehtoja. Skenaarioiden toteutumisen todennäköisyyksiä ei määritetä — eli kerrota esimerkiksi, mikä skenaarioista toteutuu kaikkein todennäköisemmin. Skenaarioissa ei määritetä, mikä on havaintoaineiston suhde ennusteisiin.\nYllä artikkelin jälkimmäisessä lainauksessa viitataan VATT:n (2014) kaikkia maahanmuuttajia koskeviin elinkaariennusteisiin, joka muodostuu kolmesta eri skenaariosta. Skenaarioiden käytössä mainitulla tavalla elinkaariennusteissa on nähdäkseni kolme ongelmaa:\nAnnetaan rajoitettu määrä vaihtoehtoja jatkuva-arvoiselle parametrille: Viitatussa tapauksessa annetaan vain 3 vaihtoehtoa ”pärjäämiselle työmarkkinoilla”. Todellisuudessa työllisyys ja työtulot voivat saada rajattomasti erilaisia arvoja, joten periaatteessa tällaisia eri skenaarioita on rajattomasti.\nEri skenaarioiden toteutumisille ei määritetä todennäköisyyksiä (niin, että näiden vaihtoehtoisten skenaarioiden todennäköisyyksien summa olisi 1).\nEdelliseen liittyen: Ei määritetä, että mikä on havaintoaineiston tarjoaman informaation ja havaintoaineiston ulkopuolisen informaation suhde eri skenaarioiden toteutumisen todennäköisyyksille.\n1.Skenaarioiden rajallisesta (pienestä) määrästä. Ensimmäinen kohta tarkoittaa sitä, että VATT:n (2014) tutkimuksessa ”pärjäämiselle työmarkkinoilla” on annettu 3 eri skenaarioita, vaikka periaatteessa näitä skenaarioita on rajattomasti. Tämä johtuu siitä, että työllisyysaste ja palkat ovat reaaliarvoisia, jatkuvia ”muuttujia”. Työllisyysaste ja palkat voivat saada toisin sanoen monia muitakin arvoja kuin esitetyt 3 vaihtoehtoa, mutta näitä ei huomioida erikseen. Esimerkiksi maahanmuuttajien lasten pärjääminen työmarkkinoilla voi sijaita jossain kantaväestön ja 1. sukupolven maahanmuuttajien välissä. Kuvattu asia on yleinen ongelma erilaisissa ennustetilanteissa, joissa annetaan rajallinen (pieni) määrä erilaisia skenaarioita, kun ennuste voi saada periaatteessa rajattomasti erilaisia arvoja.\n2.Vaihtoehtoisten skenaarioiden toteutumisille ei määritetä todennäköisyyksiä. Vaihtoehtoisten skenaarioiden käyttämistä elinkaariennusteina hankaloittaa myös se, että vaihtoehtoisten skenaarioiden toteutumiselle ei ole määritetty todennäköisyyksiä. Kun elinkaariennusteiden tulokset riippuvat VATT:n tutkimuksessa suoraan pärjäämisestä työmarkkinoilla, niin eri elinkaariennusteiden tulosten todennäköisyydet riippuvat suoraan eri työmarkkinaskenaarioiden toteutumisen todennäköisyyksistä.\nKun annetaan vain 3 vaihtoehtoista skenaariota, niin ”sopiva” tapa määrittää todennäköisyydet näille 3 vaihtoehdolle olisi sellainen, että näiden 3 skenaarion todennäköisyyden summaksi tulisi tasan 1. Mikäli tutkija perustelisi jokaisen skenaarion olevan yhtä todennäköinen, niin silloin jokaisen yksittäisen skenaarion todennäköisyydeksi tulisi tasan 1/3-osaa.\n3.Mikä on havaitun työmarkkinoilla pärjäämisen suhde 3 eri skenaarion toteutumiseen? Edelliseen kohtaan liittyen voidaan kysyä, että mikä on maahanmuuttajien havaitun työmarkkinoilla pärjäämisen suhde eri skenaarioiden toteutumiseen? Positiivisimmassa skenaariossa maahanmuuttajat pärjäävät työmarkkinoilla yhtä hyvin kuin kantaväestö. Tämä ei kuitenkaan vastaa havaittua maahanmuuttajien pärjäämistä työmarkkinoilla.\nElinkaariennusteiden tulosten kannalta ratkaisevan tärkeää VATT:n tutkimuksen skenaarioissa olisikin tietää, että kuinka maahanmuuttajien havaittu (keskimäärin heikko) pärjääminen vaikuttaa eri skenaarioiden toteutumisen todennäköisyyksiin. Erityisesti olisi tärkeää tietää, mitä sellaista havaintoaineiston ulkopuolista informaatiota on käytössä, jotta positiivisimman skenaarion toteutumisen todennäköisyys olisi mahdollinen? Eli että sen toteutumisen todennäköisyys olisi ”huomattavasti” nollaa suurempi.\nJos maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, niin heidän elinkaarivaikutuksensa ovat positiiviset. Tautologian mahdollisuus elinkaariennusteissa. VATT:n (2014) tutkimuksessa maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset riippuvat edellä esitetyn lehtiartikkelilainauksen mukaan suoraan maahanmuuttajien pärjäämisestä työmarkkinoilla. Tällöin seuraavat kaksi lausetta (jotka oikeastaan pitäisi aloittaa ”Jos ja voin jos maahanmuuttajat […]”) ovat loogisesti ekvivalentteja:\n1. Jos maahanmuuttajat pärjäävät työmarkkinoilla yhtä hyvin kuin kantaväestö, niin heidän elinkaarivaikutuksensa ovat positiviiset.\n2. Jos maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, niin heidän elinkaarivaikutuksensa ovat positiiviset.\nTässä tapauksessa sen toteaminen, että maahanmuuttajien elinkaariennusteet ovat positiiviset, jos he pärjäävät työmarkkinoilla, on tautologia. Elinkaariennusteiden kannalta tämä tarkoittaa sitä, että sen toteaminen, että elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, jos maahanmuuttajat pärjäävät työmarkkinoilla, ei tuo mitään lisäinformaatiota ennusteisiin siihen verrattuna, jos vain todettaisiin, että jos maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, niin heidän elinkaarivaikutuksensa ovat positiiviset.\nToisin sanoen sen toteaminen, että maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, jos työmarkkinoilla pärjätaan, ei vielä kerro mitään siitä, kuinka maahanmuuttajat pärjäävät työmarkkinoilla — ja siten siitä, millaiset heideän elinkaarivaikutuksensa ovat. Työmarkkinoilla pärjäämisen todennäköisyys pitää määrittää havaintoaineiston ja muun — havaintoaineiston ulkopuolisen — informaation avulla, jotta ei päädytä esitettyyn tautologiaan elinkaariennusteissa.\nTiivistelmä: Perustan elinkaariennusteet ovat todennäköisyysjakaumia, joilla voidaan ratkaista skenaarioihin liittyvät ongelmat. Ylipäätään, Perustan elinkaariennusteet eivät ole ”vain yksi skenaario muiden joukossa”, sillä ne perustuvat laajan rekisteriaineistoon tarjoamaan informaatioon Somaliassa ja Irakissa syntyneitä koskien. Jotta tulokset muuttuisivat ”paljon” , olisi oltava vahvaa havaintoaineiston ulkopuolista informaatiota, siitä että maahanmuuttajien elinkaariavaikutukset poikkeavat havaintoaineiston informaation pohjalta laadituista ennusteista.\nSuomen Perustan elinkaarivaikutustutkimuksessa käytetään todennäköisyysjakaumia, jotka vastaavat edellä esitettyihin ongelmiin skenaarioiden käytössä:\nSuomen Perustan elinkaarivaikutusten ennusteissa käytetyt todennäköisyysjakaumat ratkaisevat skenaarioiden käyttämiseen liittyvät, edellä esitetyt ongelmat. Samalla vastaan yllä jo kertaalleen lainattuun, viitatussa lehtiartikkelissa esitettyyn kritiikkiin:\nElinkaarivaikutusten ennusteet ja sen muodostavat ”komponentit” ovat (jatkuvia) todennäköisyysjakaumia. Somaliassa ja Irakissa syntyneitä maahanmuuttajia koskevassa elinkaarivaikutustutkimuksessa elinkaariennusteet ovat jatkuvia todennäköisyysjakaumia (ks. luku 2.3.2, s. 37–41). Samaten elinkaariennusteet muodostavilla komponenteilla on (useimmiten) jatkuvat todennäköisyysjakaumat. Näitä elinkaarivaikutusten komponentteja ovat esimerkiksi nettovaikutukset työiässä sekä palkkasummat (ks. luku 2.2.1, s. 26). Yhä edelleen nämä komponentit muodostuvat näiden komponenttien parametreista, joilla puolestaan on omat (useimmiten) jatkuvat todennäköisyysjakaumat (ks. luku 2.2.2, s. 27) . Esimerkiksi työikäisten nettovaikutusten osalta eräs tällainen parametri on maassaoloajan vaikutus.\nTodennäköisyysjakaumien käyttö ratkaisee suoraan kaksi ensimmäistä skenaarioiden käyttöön liittyvää ongelmaa. Tämä johtuu siitä, että jatkuvien todennäköisyysjakaumien avulla voidaan ilmaista esimerkiksi, mikä on todennäköisyys sille, että maassaoloajan vaikutus työikäisten nettovaikutuksiin sijoittuu jollekin intervallille. Toisin sanoen jatkuvien parametrien arvoja ei ole sidottu tiettyyn rajoitettuun (ja vähäiseen) määrään yksittäisiä arvoja (1. ongelma skenaarioissa). Samalla jokaiseen parametriin liittyy oma todennäköisyysjakaumansa, joka summaa siihen liittyvän informaation/epävarmuuden. Tämä yksittäisiin parametreihin liittyvä informaatio/epävarmuus ”välittyy” elinkaariennusteiden todennäköisyysjakaumaan — joka siten summaa kaiken elinkaariennusteisiin liittyvän informaation/epävarmuuden.\nPerustan tutkimuksen elinkaariennusteet ovat ennusteita. Yllä viitatun artikkelin pätkän mukaan ”[…]tätä [Salmisen] tulosta ei voi pitää edes ennusteena […]”. Todellisuudessa kuitenkin esitetyistä todennäköisyysjakaumista poimitaan tulevia arvoja uusille maahanmuuttajille. Todennäköisyysjakaumat ovat toisin sanoen ennustejakaumia, joten ihan puhtaan matemaattisesta näkökulmasta esitetyt elinkaarivaikutukset ovat ennusteita. Näiden ennustejakaumien uskottavuutta ja realistisuutta puolestaan perustellaan varsinaisessa tutkimustekstissä satojen sivujen verran.\nElinkaariennusteiden todennäköisyysjakaumisssa summataan havaintoaineistosta saatu informaatio sekä havaintoaineiston ulkopuolinen informaatio. Todennäköisyysjakaumilla saadaan summattua laajasta havaintoaineistosta saatu elinkaariennusteita koskeva informaatio yhdessä havaintoaineiston ulkopuolisen informaation kanssa (ks. erityisesti johdannon luku 2.3 ja päätöksentekoteoriaa koskeva luku 12.3). Toisin sanoen, käytettyjen todennäköisyysjakaumien avulla saadaan ratkaistua myös skenaarioiden käyttöön liittynyt, edellä esitetty kolmas ongelma havaintoaineiston ja havaintoaineiston ulkopuolisen informaation yhdistämisestä.\nPerustan tutkimuksen elinkaariennusteet eivät ole vain ”yksi skenaario muiden [skenaarioiden] joukossa”. Edellä esitetyssä artikkelista lainatussa kritiikissä todetaan, että Perustan tutkimuksen tulos on vain ”yksi skenaario muiden [skenaarioiden] joukossa”. Lisäksi koko artikkelin otsikko kuuluu: ”Turvapaikka kallis vain ilman työllistymistä”, minkä lisäksi ingressissä todetaan: ”Skenaario olettaa, ettei työllisten määrä nouse.”. Ensiksi näihin on todettava, että elinkaariennusteet eivät ole skenaario/skenaarioita, vaan ne muodostetaan jatkuvista todennäköisyysjakaumista, jotta vältytään skenaarioihin liittyviltä, edellä esitetyiltä ongelmilta. Lisäksi on todettava, että elinkaariennusteet eivät riipu (deterministisesti) ”työllistymisestä”.\nToiseksi, näissä viitatuissa kommenteissa implikoidaan, että kaikki mahdolliset elinkaariennusteet (tai skenaariot) ovat samanarvoisia: ”yksi skenaario muiden joukossa”, ”Turvapaikka kallis vain ilman työllistymistä”. Todennäköisyyksien avulla ilmaistuna tämä tarkoittaisi sitä, että esitetyt elinkaariennusteet toteutuvat artikkelin mukaan aivan yhtä suurella todennäköisyydellä kuin muutkin vaihtoehdot.\nTutkimuksen leveä (sisältää esimerkiksi lähes kaikki tulonsiirrot) ja ajassa pitkä (kattaa vuodet 1995–2011/2014) rekisteriperustainen havaintoaineisto ei kuitenkaan tue lainkaan artikkelissa esitettyä väitettä, että esitetyt elinkaariennusteet olisivat vain ”yksi skenaario muiden joukossa”. Asia on juuri päin vastoin, laajan havaintoaineiston tarjoama informaatio osoittaa, että Somaliassa ja Irakissa syntyneiden maahanmuuttajien elinkaariennusteiden odotusarvot ovat satoja tuhansia euroja miinuksella.\nJotta esitetyt elinkaariennusteet muuttuisivat positiivisemmiksi, pitäisi olla sellaista laajan havaintoaineiston ulkopuolista informaatiota, joka kertoisi tämän. Elinkaariennusteet perustuvat laajan havaintoaineiston tarjoamaan informaatioon, jonka avulla ennusteissa voidaan huomioida esimerkiksi maassaoloajan, maahanmuuttovuoden ja iän vaikutukset. Jotta näin muodostetut elinkaariennusteet olisivat ”vain yksi skenaario muiden joukossa”, väitteen esittäjällä pitäisi olla sellaista havaintoaineiston ulkopuolista informaatiota, joka kertoisi, että muunlaiset elinkaariennusteet ovat aivan yhtä todennäköisiä.\nKuten edellä todettiin, pelkästään sellaisen lauseen esittäminen, että maahanmuuttajien elinkaarivaikukset ovat positiiviset, jos he pärjäävät yhtä hyvin työmarkkinoilla kuin kantaväestö, ei tarjoa tällaista informaatiota. Tämä lause ei nimittäin sisällä lainkaan informaatiota ”työllistymisestä” ja siten elinkaarivaikutuksista. Mikäli elinkaarivaikutukset määritetään deterministisesti ”työmarkkinolla pärjäämiseksi”, esitetty lause on loogisesti ekvivalentti sen kanssa, että todettaisiin, että ”maahanmuuttajien elinkaarivaikutukset ovat positiiviset, jos elinkaarivaikutukset ovat positiviset”.\nElinkaariennusteisiin voidaan ”helposti” lisätä havaintoaineiston ulkopuolisten tekijöiden vaikutuksia. Kuten edellä totesin, elinkaariennusteisiin voidaan liittää ”helposti” laajan havaintoaineiston ulkopuolista informaatiota. Tarkemmin tätä on esitelty tutkimustekstin luvuissa 2.3.4 ja 12.3.\nElinkaarinnusteiden odotusarvot eivät muutu, jos ennusteisiin lisätään lisäepävarmuutena ”kohinaa” havaintoaineiston ulkopuolelta. Demonstroin havaintoaineiston ulkopuolisten tekijöiden vaikutuksia elinkaariennusteisiin luvussa 13.2.4 (s. 576–579). Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että lisään elinkaariennusteiden tuloksiin tulevaisuudesta johtuvaa epävarmuutta.\nVaikka tämän epävarmuuden lisääminen leventää elinkaariennusteiden todennäköisyysjakaumia, niiden odotusarvot (keskiarvoennusteet) eivät muutu, sillä minulla ei sellaista informaatiota, joka kertoisi, ovatko Irakissa ja Somaliassa syntyneiden elinkaariennusteet tulevaisuudessa todennäköisemmin positiivisemmat vai negatiivisemmat, kuin havaintoaineiston informaatio kertoo. Käytännössä tämä tarkoitti kohinan lisäämistä elinkaariennusteisiin.


Yritysvierailu, Merikeskus Vellamo » Kotkan Nuorkauppakamari\nPerjantai, Lokakuu 18, 2019, 13:16\nVellamossa sijaitsee Suomen merimuseo, Kymenlaakson museo, Merivartiomuseo ja Kotkan kulttuuri- ja tapahtumapalvelut. Lisäksi sieltä löytyy opetus- ja seminaaritiloja, auditorio, ravintola Laakonki sekä museokauppa Plootu.\nVellamo on avannut ovensa yleisölle vuonna 2008, ja tämän jälkeen siellä on ollut useita vaihtuvia näyttelyitä. Ajankohtaiset näyttelyt kannattaa käydä vilkaisemassa Vellamon kotisivuilta. Kuten huomaat, kaikille löytyy varmasti jotakin mielenkiintoista katseltavaa! https://www.merikeskusvellamo.fi/nayttelyt/\nMerikeskus Vellamo ei missään nimessä ole vain aikuisille tarkoitettu museokeskittymä, sillä myös lapsille löytyy paljon ihmeteltävää ja tutkittavaa. Esimerkiksi Tahdon!-näyttelyssä, jossa ihastellaan hääpukuja ja rakkaustarinoita Kymenlaaksosta yli sadan vuoden ajalta, oli mm. Mahdollisuus sovitella hääpukuja. Ainakin tyttölasten mielestä oli hauskaa laittaa huntua päähän ja poseerata kukkakimppu kädessä.\nMuseoon voi tietenkin tutustua ihan itsekseen, mutta Vellamossa on mahdollisuus myös opastettuihin kierroksiin. Meidän vajaan tunnin mittainen kierros avasi paljon enemmän kuin yksin kiertely, joten kannustan kyllä hyödyntämään ammattitaitoisen ja osaavan museohenkilökunnan opastettuja kierroksia, näin näyttelystä saa varmasti kaiken irti!\nOsa meidän porukasta jäi tutkimaan rauhassa näyttelyitä, osa lähti lasten ehdoilla Merimonstereihin tutustumaan sekä entisajan kauppaleikkejä leikkimään. Oli jopa hieman hankalaa saada lapsia lähtemään kotiin, eli he kyllä viihtyivät. Tässä muuten oiva vinkki ensi viikon syyslomalle, menkää Vellamoon!


Tietoja Beer Plant Ruoka: Vinkkejä Käyttämällä olutta kasveja ja nurmikkoa - Sanne puutarhat\n1 Olutruokaruoat, kuka tahansa?\n2 Lopulliset ajatukset kasteluviljelmistä, joissa on olutta\nJäämeren olut kovan työpäivän jälkeen puutarhassa voi virkistää sinua ja viedä janoasi; Kuitenkin olut on hyvä kasveille? Ajatus käyttää oluita kasveissa on ollut jonkin aikaa, mahdollisesti niin kauan kuin olutta. Kysymys on, voiko olutta kasvattaa kasveja vai onko se vain vanha vaimojen tarina?\nOlutruokaruoat, kuka tahansa?\nKahden ainesosan oluessa, hiivassa ja hiilihydraateissa näyttää edistävän ajatus siitä, että kastelulaitokset, joissa on olutkasvisruokaa, ovat hyödyllisiä puutarhassa. Lisäksi oluen muodostavat noin 90 prosenttia vettä, joten loogisesti, koska kasvit tarvitsevat vettä, kasvien kasvattaminen oluen kanssa saattaa tuntua hyvältä.\nOluen kastelulaitokset voivat kuitenkin olla hieman kallista vaihtoehtoa, vaikka et käytä kalliimpaa tuontia tai mikrobiota. Pelkkä vanha vesi on edelleen paras (ja halvinta) kasteluvaihtoehtoa, vaikka kerrosten soodan laukaisun sanotaan nopeuttavan kasvien kasvua.\nOlutjalan käyttämistä varten luen Internet-postin, jossa suositeltiin sekoittamista vauvan shampoo, ammoniakki, olut ja muu maissisiirappi 20-litran letkujen ruiskuissa. Ammoniakki toimii typen lähteenä, oluen ja maissisiirapin lannoitteena, ja shampoo pinta-aktiivisena aineena vähentämään veden karkotusta – oletettavasti. Tämä kuulostaa potentiaaliseksi hankkeeksi joukolle suuria poikia, jotka etsivät jotain tekemistä viherjäädyn kanssa.\nOluen hiilihydraatit tunnetaan yksinkertaisina sokereina. Jokainen, joka on nähnyt toisen henkilön, joka juo suuria määriä olutta tuohon oluen vatsaan, voi luultavasti arvata, että tällaiset hiilihydraatit eivät ole parempia kasveille kuin ihmisille. Kasvit käyttävät monimutkaisia hiilihydraatteja, ja siten olut lannoitteena on rintakuva.\nJa sitten on hiiva, jota käytetään oluenvalmistusprosessissa. Miksi ihmiset ajattelevat, että tämä voi olla hyödyllistä kasveille, on sekasorto. Hiiva on sientä. Kun lisäät sieniä kasvien ympärillä olevaan maaperään (esim. Kun käytät olutta lannoitteena), sieni kasvaa. Sienen kasvuun liittyy useimmin ikävä haju ja se ei auta syöttämään kasveasi lainkaan.\nLopulliset ajatukset kasteluviljelmistä, joissa on olutta\nLoppujen lopuksi päätämme, että oluen käyttö kasveissa on todella tarpeetonta ja kallista ja mahdollisesti todella haiseva. Jos sinun on löydettävä jotain tekemistä jäljellä olevan olueen kanssa, lusikat löytävät sen vastustamatonta ja ryömii osaksi kuumaa olutta ja hukkuu.\nOlutta voidaan käyttää myös ruoanlaittoon, kuten lihan herkuttamiseen, leivän valmistukseen ja keittoihin tai pölyihin. Lisäksi sitä voidaan käyttää tahrojen poistamiseen ja puhtaiden korujen poistamiseen, mutta muistaa hiivaa.


SOTE tulee - Vimpeli - Suomi24 Keskustelut\nMitäköhän SOTE-palveluja Vimpeliin jää jos tuo SOTE-uudistus joskus toteutuu? Jonkinmoinen (puhelin) neuvola ehkä? Tuskin mitään lääkäri-hammaslääkäripalveluja? Eikä varmaan mitään sossupalvelujakaan, nekin varmaan lähtevät isompiin yksiköihin. Olisikohan järkeä myydä koko terveyskeskus Attendolle jos ovat vielä kiinnostuneet?\nHeikot (vimpeli)sortuu elon tiellä,lappajärvi ja alajärvi porskuttaa.\nSOTEn jälkeen jää tuohiperänmaisteri Kaartusensuoralle terveysbussinsa kanssa ihmettelemään maailman menoa.\nOn tuo valtava sote-keskus mitä väliin Lapualle, väliin Kauhavalle povataan, eikö Alajärvi olisi oikea paikka kun ottaa huomioon edellämainittujen etäisyyden Seinäjoesta?\nHullujen huone niin ei tarvii kuljetella edestakaisin. Niitä täällä riittää.\nTulee se terveysbussi josta maisteri on kirjoittanut sehän selvä\nTervehdys. Olen koittanut kirjoittaa miten tämä Sote-uudistus vaikuttaa näin pieneen tappio kuntaan ja tilanne tulee olemaan äärimmäisen vaikea palveluitten suhteen, pitää todella varautua\nmoniin uudistuksiin palvelu saatavuuden suhteen lähinnä terveys palvelut etunojassa joita ei missään oloissa tule kaikki oman kunnan palveluina tähän pitää kyllä tottua, Alajärven kaupungin puolelle tulee lähikuntien palveluita yhteiskäyttönä tähän pakottaa kuntien huono tilanne ei pystytä järjestämään kaikkia palveluita oman kunnan hoitona tämä pitäs olla kaikille selvä juttu. Mitä tulee uuden kunnanjohtajan valintaan tien siitä oman kirjoituksen kuhan ehdin kiireiltäni, valinta tulee olemaan vaikea johtuen lähinnä henkilöitten tasapäisyydestä taustoista\njoissa ei nyt ole näköpiirissä mitään joka olisi joku parempi kuin toinen, yhteen asiaan kiinnitäsin huomiota insinööritausta kunnanjohtaja kriteereissä täytyy huomiodaa hyvin tarkasti sen omaava henkilö ei sovellu kunnantajohtajavirkaan tästä on monissa kunnissa täysin tuottaneet pettymyksen , kunnanjohtaja tehtävät on niin moninaiset jossa insinöörikoulutus ei tuo mitään lisä arvoa päin vastoin koulutus on hyvin kaponen moniin henkilökysymyksiin ja kunnan tärkeisiin päätöksiin, siitä kerron tarkemmin kuhan ehdin tutkia näiden hakijoiden taustoihin. TERVEYSBUSSI ei ole valinta vaan TOTUUS.\nMinusta MAISTERI on paras ja sopivin Vimpelin kunnanjohtajan virkaan.\nTerveysbussi nähty jo Menkijärven kansainvälisellä lentokentällä joten tulossa on.\nJa maisteri leikkaa nauhan.\nMaisterille tiedoksi että se terveydenhuollon järjestäminen nimen omaan LÄHTEE KUNNILTA pois, joten terveyspalvelujen järjestämiseen ei vaikuta kuntien huono tai hyvä taloudellinen tilanne.\nSoten myötä esimerkiksi Vimpeliläinen tai Lappajärveläinen saa samat palvelut kuin korkeista valtiontuista lähiseutujen kustannuksella tähän asti nauttineet Alajärveläiset koska maakunta järjestää palvelut ja huolehtii niiden laadusta ja maakunta on käytännössä sama kuin Seinäjoki.\nSaman asian löysin soteen liittyviltä sivuilta joten tuo maisteri valehtelee .\nHallitus esittää asiakkaan valinnanvapauden lisäämistä osana sote- ja maakuntauudistusta. Valinnanvapauslain luonnos julkaistiin 19.10.2017 ja se on lausunnolla 15.12.2017 saakka. Hallituksen on tarkoitus antaa eduskunnalle uusi esitys valinnanvapauslaiksi maaliskuussa 2018.\nAmeriikan malliin, siihenhän se menee, vakuutukset pitää olla kunnossa jos meinasi saada hoitoa ja jos ei ole rahnaa ei saa myöskään hoitoja.......\nTotta maisteri on oikeassa kunta ei voi päättää rahoista niin kuin kirjoittanut anomukset tehdään maakunta hallinnolta ja säästöjä pitää saada aikaiseksi uskon täysin maisterin toteamuksia\njoten valintoja suoritetaan\nSeuraan vain maisterin tietoja\nTotta kyllä tulee ahdistusta palveluitten suhteen maisterin tieto kyllä totta ja palveluita yhdistettään\nTervehdys. Täytyy vielä vääntää piikkilangasta malli jotta jokainen ymmärtää asian todellisen laidan joka liittyy tähän suuren uudistuksen joka kosketaa rajulla tavalla kuntien asukkaita, rahoitus, toteutustapa, sekä suurin palveluitten kustantaminen tarkoitus maanhallituksella on saada suuria säästöjä aikaiseksi maakuntauudistuksella joka tuo väistämättä suuret uudistukset varsinkin syrjäkylä kuntiin johon kuulumme varsinkin tulopuolen heikommalle oksalle taseen suhteen. kysymys on lähtökohtaisesti siitä millä halvimmalla tavalla tuotamme näitä palveluita kaikkien saataville ja maanhallituksen lähtöisesti jokaiselle asuinkunnasta riippumatta tai tulotasosta hyvään terveyspalveluitten tasapuoliseen kohteluun eli hyvään hoitotasoon jokaiselle.\nHoidonmäärä tietty lähtee kunnilta tarpeen mukaan mutta rahoitus tulee maakuntapohjalle rakennettu rahoitus, ja uskoni mukaan jokaiselle kunnalle ei tule hillotolppaa että voitas sillä kustantaa jotka nyt perustuu nykyhetkenä valtionosuuksiin nämä osuudet tulevat poistumaan\njossain ajankohdassa, joten kuntien väinen yhteistyö palveluitten osalle tulee väistämättä ja suurimpana on terveydenhoito jatkossa Alajärvi näyttelee suurinta osaa näissä palvelukompinaatiossa jatkossa,\nKöyhissä pikkukunnissa ei ole kuin perusterveydenhuolto niin sieltä ei säästöjä juurikaan taida saada kun työssäkäyvät ovat työterveyden piirissä ja koululaiset kouluterveydenhuollon piirissä.\nSitten näitten Alavuden, Alajärven, Kauhavan kaltaisia taantuvia keskuksia joista vuodeosastot, päivystykset, röntgenit yms perusterveydenhuollon ulkopuoliset tehtävät Seinäjoelle keskittämällä kyllä säästöä syntyy, aika näyttää mitä tapahtuu.\nTietääkä maisteri mikä on tuo sote-keskus mitä puuhataan väliin Kauhavalle, väliin Lapualle?\nNo tuo sun piikkilankas on Kiinasta tuotu kun ei siinä ollut mitään järkevää sanomaa.\nMietippä ens kerralla tarkemmin mitä kirjoitat sillä virheistä rokotetaan armotta.\nTiedoksi vaan teille kaikille SOTEsta jauhaville, ensivuoden helmikuussa tämä hanke jälleen kerran menee nurin ja palataan lähtöruutuun.\nMenee vielä vuositolkulla, ennekuin tämä soteseikkailu on "saatu maaliin" ja se on aivan erinäköinen mitä tälläkin hetkellä kaavaillaan. Maisterikin voi ihan kaikessa rauhassa vetää henkeä, mitään uutta ei soterintamalla käytännössä vuosiin tule tapahtumaan.\nJepp--SoTe ja maakuntauudistus ovat kaatumassa ja palataan takas -*back to square one*- tilanteeseen joten maisterinkin(?) kommentit ovat olleet aivan turhia ennenaikaisia siemensyöksyjä jotka nollautuvat tämän myötä.\nTervehdys. Lueskelin kunnanhallituksen päätöksiä erinäisiin kohteisiin annettuja avustuksia lainoilla jotka katetaan veronmaksajien veroilla, tuntuu vähän oudolta kun jotkut pitävät kuntaa hyvin toimeen tulevana eikä silloin voitas kassasta ottaa näihin eurot eikä velkavipua käyttäen joilla katetaan temaattiset kärki hankkeet ja katsoa primäärisesti kuntien tärkeimmät\nkohteet joista osa ei millään muotoa kaikki edes olleet. Pakko ihan vastata perusterveyden hoito ei kuulu mitenkään uudessa sote-paperissa hoitaa joka kunnassa soten tarkoitus alusta pitäen on kuulunut saada saastöjä aikaiseksi nyt miljardiluokan menoihin tätä vaan suomentalous jatkossa ei ole kestävällä pohjalla tämä ei tarkoita että jatkossa terveydenhoito mitenkään olisi huonompaa vaan hoito järjestetään järkevällä tavalla poistaen päällekäisyyksiä\nja eri hoit osaatavuuksia parantaen ja tähän kuuluu hoitopaikkojen vähentäminen sillä saavutetaan parempi hoitohenkilöitten saatavuus ja sopivan kokoisissa hoitopaikoissa\nmitenkään ei puolla sitä että jokaisen kunnan alueella pitää olla terveystalo näin pääsemme pois turhista organisatioista joita nykyhetken perusterveydenhoito mallit tuottaa.\nOho maisteri osu arkaan paikkaan\nHELVETTI SENTÄÄ MAISTERI TIETÄÄ\nEi tuo maisterikaan mikään järjenjättiläinen ole sillä lanseeraamansa terveysbussi? on ollut jo olemassa kymmeniä vuosia:\nSiletä se apu löytyy yhä tänä päivänäkin .\nTervehdys. Sanon oikaisuna tälle kirjoittajalle AMBULANSSI ei ole TERVEYSBUSSI vaan jossa annetaan joitain hoitoja, vanhuspalvelua, seurantaa, verenpainemittausta, sokeritaudin, ehkä lääkkeiden tuontia joilla muuten vaikeeta menne tervesasemalle.\nNämä voidaan TERVEYSBUSSIN ansiosta viedä monen kunnanalueelle.\nAMBULANSSI ei ole TERVEYSBUSSI??\nNs. fiktionaalisessa terveysbussissako ei saa em. hoitoja laisinkaan?\nNo miksi sitten selllaista olet lanseeraamassa?\nTurhia kulueriä kunnille soten kautta ainoastaan olet hakemassa kun sama asia hoituu takuuvarmasti ambulanssissa ja vielä moninkerroin paremmin alan ammattilaisten toimesta.\nVai eikö ambulanssit kuljekaan joka paikkakunnalle?\nTervehdys.Pakko vielä vääntää piikkilangasta kun tälle veijarille ei mene mikään ajauksen selkeyttäjään. AMBULANSSI on äkillisiä tapauksia varten TERVEYSBUSSILLA on vaikka määrätyt päivät kiertää kuntien alueilla olla ihmisten saatavuuden tavoitettavissa antaen palveluita.\nSoten myötä kansalainen voi valita meneekö julkiselle puolelle vai yksityiselle lääkärille, ei tartte odottaa terveysbussia!\nElä helvetti valehtele ei voi mennä sen tulet näkemään vaikka olisit porvari\nKyllä terveydenhoidon tuleva valinnanvapaus tulee syrjäyttämäään kaikenmaailman bussit tms. huuhaat kun kerran on mahdollisuus valita se oikea hoitotapa jonka itse haluaa saada.\nTuo aivopieru terveysbussista on sairas sairaille hoitoa tarvitseville.\nTodella sama asia kuin ambulanssi kuten jo mainittu.\nminäkin olen terveysbussin kannalla se on lisäpalvelu senkin junttieinari\nTerveysbussi on tervetullut tänne emme vanhukset pääse aina terveyskeskukseen mittauttamaan sokeritasoja ja verenpainetta\nVerenpaineen mittausta suositellaan kotona tehtäväksi ,seuranta näin luotettavampaa kuin hoitohenkilökunnan suorittamat mittaukset ,tuppaa tulemaan valkotakkiverenpainetta .Kannattaa hankkia myös verensokerimittari kotiin ,halpa investointi\nLuottakaa HONGISTOON, laittaa ihmisten asiat kuntoon, saiskohan se naakatkin ojennukseen.........\nNo jos verenpainetta /veren sokeritasoja ym. mitataan omatoimisesti kotosalla niin mihin ihmeessä tota veronmaksajien kustantamaa turhaa bussia sitten tarvii??\nNäin sivullisena eksyin tänne Vimpelin sivuille. Voin kertoa noista terveysbusseista. Niitä on Suomessa käytössä jo monilla paikkakunnilla esimerkiksi Itä-Suomessa ja Kajaanin seudulla. Käykääpä tutustumassa.\nJa ovat vaikeuksissa kustanuuksiensa suhteen.\nEi todella ole vaikeuksissa\nTERVEYSBUSSI on hyvä lisä palveluun\nTerveysbussin nimike on epärealistinen.\nSen pitäisi olla sairausbussi , sillä eihän terveitä tarvitse parantaa.\nEli itseasiassa aivan samakuin menisi suoraan Seinäjoelle Keskussairaalaan hoidettavaksi oikeiden hoitajien/lääkäreiden luokse eikä minkään linja-auton kyytiin istumaan ja odottamaan kuolemaa.\nTervehdys. Pakko sanoa jotkut vaan eivät tajua asian ydintäTERVEYSBUSSI nimenä on hyvä sitä voi käyttää jotka luulevat olevansa terveitä ja jotka tarvitsevat hoitohenkilön palveluita eivätkä vaadi sairaalan palveluita. Kukapa nyt lähtee vaikkapa tikkien poistojen takia seinäjoelle ja edes alajärvelle kun ne voidaan ammattitaitoisen henkilöntoimesta TERVEYSBUSSI palveluna joten käyttöä kyllä löytyy tälle käytölle. TERVEYSBUSSI mallilla saadaan valtavat säästöt aikaiseksi kun hoitaa monen kunnanalueen asukkaita hoidon siitä huonontumasta jopa hoitoketju tuo valtavat parannukset hoidon tarvitsivien suhteen potilas voi olla omalla kotialueella säästyen turhilta matkoilta. Aluksi uusi toimintamalli tuo vastustelua sehän on nähty monilla alueilla, kuhan se toimii ajatukset muuttuu täysin positiiviseksi toiminnan alettua. Sanosin tälle joka menisi Keskussairaalaan ensisijaisesti hoidettavaksi, tämän kunnanalueen ensisijainen paikka on Alajärven terveyskeskus.\nKannattaa pyytää tarkat selvitykset Itä-Suomesta ,palvelun hinnasta ja vaikuttavuudesta\nOletan että Vimpelissä tulee olemaan hoitajavetoinen vastaanotto ,siis sairaanhoitaja,terveydenhoitaja,diabeteshoitaja ,lasteneuvola jne Ainakin yhdellä hoitajalla on reseptin määräämisoikeus\nEi tarvita bussia eikä se ole kustannustehokasta\nKyllä maisteri kirjoittaa asiaa ei voi muuta sanoa totta hitossa se on lisäpalvelua\nKyllä ärsyttää tämä tekomaisteri. Luulee tietävänsä kaikista asioista kaiken. Lopettas jo kirjottelunsa, ei oo tietoa enempää, kuin sialla pohjatuulesta.\nKukapa nyt lähtee vaikkapa tikkien poistojen takia seinäjoelle ...\nKyllä näitä riittää jotka arvostavat sitä oikeaa hoitatapaa eikä mitään JÄÄTELÖAUTOn tapaista feikkilinjuria.\nJa kyllä enemmän arvostetaan hyvää ja asiallista hoitoa kuin matkakuluja-vai onko se sitten parempi ja edukkaampi kun passitetaan BUSSIN takia esim. Tampereelle hoitoon?\nSe SE vasta yhteiskunnalle maksaa...\nTaitaa sote kaatua,nyt vaan tekemään reilua yhteistyötä järvenympäryskuntien kanssa. Kuntaliitos ennen pitkää tulee olemaan vääjäämätön tosiasia ja näiden kuntien yhteinen etu.\nYlisen joukon kidutus salakatselu Parkanossa pihlajalinna mukana karmeeta shoitajat lääkärit mukana jo19 vuotta kidutuksen lisäksi aiheuttavat sairauksia niistä pahin verisyövän riski monivammanen ihminen ei voi saa oikeutta hänen lapsia ja lapsen lapsia uhkailu murhaamisella Nämä lääkärit hulluja hirviöitä\nNyt mitä lukenut täältä ja lehdistä maisterin tiedot on täysin oikeassa säästöt on tärkeimmät mitä maisterikin tuonut julki taidetaan olla tervesybusan varassa


Alyssa sequins top 29.95 EUR, Topit & puserot - Gina Tricot\nLyhyt toppi, jossa on käännettävät paljetit. Topissa on avara pääntie ja kapeat, selässä yhdistyvät olkaimet. Kokonaan vuoritettu. Normaali istuvuus. Malli on 177 cm pitkä ja käyttää kokoa S.\nKatso, onko myymälässä tuotetta Lyhyt toppi, jossa on käännettävät paljetit. Topissa on avara pääntie ja kapeat, selässä yhdistyvät olkaimet. Kokonaan vuoritettu. Normaali istuvuus. Malli on 177 cm pitkä ja käyttää kokoa S.


RA4W VPN kokemuksia 2022 - Mitä sinun pitää tietää\nRA4W VPN on yhdysvaltalainen yritys, jonka palvelinsijainteihin kuuluvat Australia, Kiina, Bulgaria, Tanska, Tšekki, Ranska, Suomi, Kreikka, Saksa, Italia, Unkari, Kosovo, Japani, Uusi-Seelanti, Alankomaat, Panama, Norja, Portugali, Puola, Venäjä, Romania, Etelä-Korea, Etelä-Afrikka, Sveitsi, Espanja, Iso-Britannia, Sveitsi ja Yhdysvallat. Voit valita kahdesta mukautetusta asiakasohjelmasta haluamasi tai käyttää OpenVPN:ää tietokoneessasi tai voit muodostaa yhteyden OpenVPN:n PPTP-protokollalla iOS-sovelluksessa.\nYritys vakuuttaa ottavansa asiakkaidensa yksityisyyden vakavasti – eikä se tosiaan valehtele! Se salaa kaikki palvelintensa läpi kulkevat tiedot, eikä se kirjaa datatietoja lokiin, joten mitään tietojasi ei säilytetä. Turvallisuus on yritykselle tärkeintä. Se monitoroi järjestelmää jatkuvasti ja varmistaa, että käytössä oleva infrastruktuuri mahdollistaa turvallisimmat mahdolliset yhteydet.\nLisäksi ne ovat hyvin nopeita. Kaikki palvelimet on yhdistetty nopeaan verkkokeskukseen parhaan mahdollisen VPN-selauskokemuksen tarjoamiseksi.\nKäytössä on aina alan parhaat teollisuustason palvelimet, jotta selauskokemuksesi on aina huippuluokkaa ja tietosi turvatut. Laitteita päivitetään jatkuvasti, joten käytössä on aina parasta laatua edustavat palvelimet ja verkkolaitteistot. Huippuluokan infrastruktuuri pitää mahdollisesti ohjelmia häiritsevät käyttökatkot poissa, ja jatkuvasti tasainen suoratoisto on taattua.\nMikäli olet kuitenkin huolissasi siitä, mitä tiedoillesi tai palveluille kuuluu, yrityksen oma tukitiimi on käytettävissäsi mihin tahansa kellonaikaan viikon jokaisena päivänä. Voit soittaa tai lähettää viestin milloin tahansa, jos sinulla on palveluun liittyviä kysymyksiä, huolenaiheita tai kommentteja.\nRA4W VPN:llä on palvelimia yli kahdessakymmenessä maassa eri puolilla maailmaa, jolloin lähelläsi on aina käytettävissä oleva palvelin. Kaikkiin tilauksiin sisältyy rajoittamaton kaistanleveys, mobiilikäyttö, salaus, lokien pitämättömyys, OpenVPN ja ilmainen porttiohjaus.\nRA4W VPN ominaisuudet – Päivitetty toukokuu 2022\n💸 Hinta 2.08 USD/kuukausi\nVertaa palvelua RA4W VPN parhaisiin kilpaileviin vaihtoehtoihin\nPalvelimia yli kahdessakymmenessä maassa\nRA4W VPN Käyttäjäarvostelut\nPerustuu 45 arvosteluun 4 kielellä\nKirjoita arvostelu palvelusta RA4W VPN\nMitä mieltä olet palvelusta RA4W VPN?


Koe upeat luontokohteet Virossa! Ainutlaatuinen luonto yllättää – Lue vinkit!\n© Mikko Virta\nPärnussa asuva suomalainen toimittaja ja luontoharrastaja Mikko Virta ihastui Viron luontoon jo yli kaksikymmentä vuotta sitten. Hän kehuu erityisesti kevään kukkaloistoa ja upeita kattohaikaroita.\n”Viron luonnon taika piilee niissä pienissä eroissa, joita sillä on verrattuna suomalaiseen luontoon. Olenkin usein sanonut, että Viron luonto on sopivasti erilainen. Luontokohteet Virossa ovat tavallaan tuttuja, mutta kuitenkin kiehtovasti toisenlaisia.\nEron voi huomata jo Tallinnaan tullessa. Helsingin silokalliot vaihtuvat Suomenlahden etelärannalla hiekkarantoihin ja kalkkikivitörmiin. Tallinnan vanhankaupungin keskellä kohoava Toompean mäki on satoja miljoonia vuosia vanha kalkkikivikukkula.\nYli 15 vuotta Virossa asunut Mikko Virta kirjoitti kirjan maan luontokohteista. © Marie Soosaar\nVirossa reissatessa katse kiinnittyy maisemaan. Lehtipuumetsiä, suuria tammia ja vehmaita niittyjä on enemmän kuin Suomessa. Länsi-Virossa teiden varsilla näkee keväällä ja kesällä komeita kämmeköitä, arovuokkoja ja kevätesikoita. Rannikon rantaniityt ja katajakedot ovat kesällä kauneimmillaan.\nSyy Viron kasvillisuuden erilaisuuteen on se, että maa kuuluu eteläisempään kasvillisuusvyöhykkeeseen. Monet kasvit ovat Virossa levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Lisäksi kalkkipitoinen maaperä sopii ihanteellisesti monille harvinaisille kasveille, kuten kämmeköille.\nKukkaloistosta saa nauttia jo keväällä. En väsy ihailemaan valko- ja keltavuokkojen kukkameriä toukokuisessa tammilehdossa.”\nKuningaskalastaja on jokien värikäs lintuharvinaisuus. © Remo Savisaar\nKattohaikara on tuttu näky Virossa\n”Lintumaailmassa silmiinpistävin ero Suomen ja Viron välillä on kattohaikara. Komea oranssinokkainen lintu on tuttu näky Virossa matkustavalle. Ensimmäinen haikaran risupesä on heti Tallinnan rajalla Pärnun suuntaan ajettaessa. Virossa näitä porkkananokkia pesii noin viisi tuhatta paria. Suomessa kattohaikara on pesinyt vain kerran.\nViro on suomalaiselle helppo retkikohde. RMK eli Viron metsähallitus ylläpitää monipuolista retkeilyalueiden verkostoa, johon kuuluu luontopolkuja, nuotiopaikkoja ja telttailualueita. Niiden käyttäminen on maksutonta myös suomalaiselle matkailijalle.\nMuutaman kilometrin luontopolut sopivat kaikenikäisille. Reitit ovat pääsääntöisesti hyvässä kunnossa ja hyvin merkittyjä. Eksymisen vaaraa ei ole. Tarjolla on myös esteettömiä reittejä ja lintutorneja.\nSuosittelen aloittamaan Virossa retkeilyn kansallispuistoista, joita on maassa kuusi. Niissä pääsee helposti tutustumaan niin saaristoluontoon kuin upeisiin suomaisemiinkin.\nOma suosikkini on Pärnun ja Haapsalun välissä sijaitseva Matsalu, joka tunnetaan Viron rajojen ulkopuolellakin upeana lintukohteena. Matsalu on parhaimmillaan lintujen muuttoaikoina eli huhti-toukokuussa ja syys-lokakuussa.”\nKesäisen Matsalun idylliä. © Mikko Virta\nVaellusreitit odottavat patikoijaa – Vaella vaikka koko maan halki\n”Patikojillekin on hyviä uutisia. Virossa kulkee Matkatee-vaellusreittejä, joita pitkin voi patikoida vaikka koko maan halki. Satojen kilometrien pituiset reitit vievät muun muassa pohjoisesta Lahemaan kansallispuistosta Latvian rajalle Iklaan ja Matsalusta Peipsijärvelle.\nKoko taipaletta ei tarvitse samalla reissulla patikoida, vaan voi valita lyhyempiä etappeja. Merkittyjen reittien varrelle jää nuotiopaikkoja, telttailualueita ja luontokeskuksia.\nViron jokamiehenoikeudet ovat hyvin samankaltaiset kuin Suomessa. Yksi erityispiirre maassa kuitenkin on.\nVirossa jokaisella on oikeus kulkea vesistön rantaa pitkin esteettä. Kaikille avoin rantavyöhyke on kymmenen metrin levyinen. Valitettavasti ihan joka puolella rannalla ei pääse kävelemään aitojen ja muiden esteiden takia.”\nVirossa riittää pitkiä hiekkarantoja. Kuvassa ranta Kablin eteläpuolelta. © Mikko Virta\nRannikon vaellusreitti vie Tallinnasta Iklaan Latvian rajalle\n”Upeita rantoja patikoimiseen ja lomailuun Virossa riittää Pärnun lisäksi muun muassa Hiidenmaalla, Narva-Jõesuussa ja Luoteis-Virossa. Harva ehkä tietää, että Viron pisin hiekkaranta on Peipsijärven pohjoisrannalla. Mittaa sillä on yli 30 kilometriä.\nKihnun saaren majakkaan voi kavuta ihailemaan upeita merimaisemia. © Priidu Saar\nOma suosikkini retkeilyreiteistä on Rannikon vaellusreitti, joka kulkee rannikkoa seuraillen Tallinnasta Latvian rajalle Iklaan. On upea kokemus patikoida vaikkapa Pärnun eteläpuolella Kablissa pitkin kaunista hiekkarantaa.\nPinnanmuodoltaan tasainen Viro on pyöräilijälle helppo retkikohde. Mäkisempää maastoa kaipaavan kannattaa suunnata eteläiseen Viroon Otepään ja Haanjan seuduille.”\nPinnanmuodoiltaan tasainen Viro sopii mainiosti pyöräilyyn. © Peeter Järvelaid\nPikkukylissä voi kokea vieraanvaraisuutta ja virolaisten arkea\n”Suosittelen vierailemaan virolaisissa pikkukylissä, joissa saa kokea paikallista elämänmenoa ja vieraanvaraisuutta. Usein myös majoitusta löytyy luontokohteiden läheltä.\nEväät retkelle kannattaa ostaa kyläkaupasta, kesätorilta tai paikallisesta leipomosta. Niitä Virossa vielä onneksi riittää. Samalla pääsee maistelemaan paikallisia herkkuja, kuten etelävirolaista sõiraa eli rahkajuustoa.\nKesätapahtumiin ja markkinoille kannattaa pistäytyä, jos sellaisia jää reitin varrelle. Tarjolla on taatusti tuoretta lähiruokaa hunajasta marjoihin ja sieniin.”\nHyviä melontajokia on erityisesti Etelä-Virossa. © Katrin Laurson\nHyviä melontajokia on erityisesti Etelä-Virossa. © Katrin LaursonMikko Virralta ilmestyi maaliskuussa kirja Luontoretkelle Viroon – 30 kiehtovaa kohdetta, joka esittelee luontokohteita Saarenmaalta Peipsijärvelle ja Tarttoon.\nNämä ovat Mikko Virran rakkaimmat luontokohteet Virossa:\n1. Vormsin saari Haapsalun lähellä\nViehättävä pikkusaari Haapsalun lähellä on täydellinen päiväretkikohde. Vormsin vironruotsalainen historia näkyy tänäkin päivänä saaren ruotsalaisissa nimissä ja kulttuurissa.\n2. Haanjan luonnonpuisto\nLuonnonpuisto mäkineen ja järvineen on lumoava kesällä. Haanja on Viron korkeinta seutua, siellä sijaitsee maan korkein huippu Iso Munamäki. Paikallinen savusaunaperinne on Unescon suojeluksessa.\n3. Ontikan jyrkänne ja Valasten putous\nItä-Virossa sijaitseva yli 50 metriä korkea Ontikan rantatörmä on vaikuttava kohde. Viron korkeimman putouksen Valasten luota pääsee laskeutumaan portaita pitkin jyrkänteen juurelle.\nLue myös: Ive ja Matti ostivat kakkoskodin Pärnusta: ”Emme ole mökki-ihmisiä, emmekä kaipaa korpeen – tämä on ollut meille hyvä ratkaisu”\nLue myös: Säveltäjä Arvo Pärtin kulttuurikeskus ja kiinnostavat galleriat kutsuvat Viroon – Kokosimme Tallinnan kiinnostavimmat kulttuuritärpit!


Leikkivarjoilua - Nipsulan avoin varhaiskasvatustoiminta\nBy Niina on\t 19.2.2020 Yleinen\nAamulla Nipsulaan tullessa, meillä oli mukanamme värikäs pussukka, jota ihmeteltiin ja jonka sisältöä arvailtiin aamupiirissä. Kun pussukan suuaukkoa hieman raotettiin, joku heti arvasikin – leikkivarjo!\nAloitimme toimintamme jakamalla lapset kahteen ryhmään. Ensin kutsuimme mukaan pienemmät lapset ja heidän vanhempansa ja sen jälkeen isommat lapset omana ryhmänään. Aloitimme tutustumalla leikkivarjoon, miltä se tuntuu, miltä se näyttää, miltä se kuulostaa, miten se liikkuu. Tunnustelimme sitä, heilutimme sitä ensin hiljaa ja sitten yhä nopeampaa.\nVarjoon tutustumisen jälkeen leikimme kissa ja hiiri -leikkiä. Tässä leikissä yksi lapsi on hiiri, joka menee piiloon varjon alle ja toinen lapsi on kissa, joka etsi hiirtä. Lapset olivat erityisen innostuneita tästä leikistä ja sitä toistettiinkin monta kertaa. Toisena leikkinä oli pallon kieritys, jossa yritimme saada pallon pysymään varjon päällä. Viimeisessä leikissä jokainen lapsi sai hakea yhden ilmapallon piilosta peittojen alta ja tuoda sen varjon päälle. Sitten käynnistimme popcornkoneen! Ilmapalloja lenteli villisti ympäriinsä lasten heiluttaessa varjoa. Isompien lasten kanssa otimme lisäksi vielä värileikin. Lapset seisoivat varjon reunoilla värisektorin kohdalla, ja he saivat tehtäviä suoritettavakseen esimerkiksi: ”Kaikki, jotka ovat punaisen värin kohdalla, hyppikää yhdellä jalalla. Ne jotka ovat sinisen värin kohdalla, tanssikaa.”\nLopuksi pidimme pienen rentoutusharjoituksen, jossa lapset saivat mennä varjon alle makaamaan ja aikuiset heiluttelivat varjoa hitaasti edestakaisin. Pyysimme lapsilta palautetta toiminnasta. Pyysimme heitä piirtämään hymynaaman ilmapalloon, jos he pitivät toiminnasta. Monia hymynaamoja ilmestyi ilmapalloihin!\nLähihoitajaopiskelijat Radka ja Miia\nPrevious ArticleMusisointia Nipsulassa\nNext Article Rytmejä ja laululeikkejä


Hotellit Olifantsfontein | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Olifantsfontein\nEtsi hotelleja kohteessa Olifantsfontein\nNäytä kohteen Olifantsfontein hotellit kartalla\nEtsitkö hotellia kohteessa Olifantsfontein?\nOlifantsfontein – yleiskuvaus\nMitä tahansa etsitkin, Olifantsfontein tarjoaa monia vaihtoehtoja. Olifantsfontein ei ole kuuluisa nähtävyyksistään, mutta sinun ei tarvitse suunnata kauas löytääksesi vierailukohteita, kuten Smuts House Museum ja Jan Smutsin museo. Älä menetä tilaisuutta nähdä alueen nähtävyyksiä, joihin kuuluvat esimerkiksi Rietvlei Nature Reserve ja Blue Valley Golf Course.\nOlifantsfontein – missä yöpyä\nOlitpa loma- tai liikematkalla, Olifantsfontein sopii loistavasti kaikille. Hotels.comin sivustolla on jopa 1238 tarjousta kohteessa Olifantsfontein. Osa tarjouksista antaa jopa 50 % alennusta. Voit varata sivustomme kautta hotellihuoneita niinkin halvalla, kuin 10 USD per yö, ja alla näet majoitusliikkeet tähtiluokituksen mukaan kohteessa Olifantsfontein ja sen lähiseudulla.\n• 72 5 tähden hotelleja alkaen 48 EUR per yö\n• 416 4 tähden hotelleja alkaen 34 EUR per yö\n• 256 3 tähden hotelleja alkaen 26 EUR per yö\nOlifantsfontein – kulkuyhteydet\nLennä kohteeseen Johannesburg (JNB-O.R. Tambon kansainvälinen lentokenttä), joka sijaitsee 21,5 kilometrin päässä kohteen Olifantsfontein keskustasta. Johannesburg (HLA-Lanseria) on toiseksi lähin suuri lentoasema, 28,7 kilometrin päässä.\nOlifantsfontein – alueen nähtävyydet\n• Smuts House Museum (5,9 kilometrin päässä kaupungin keskustasta)\n• Jan Smutsin museo (6 kilometrin päässä kaupungin keskustasta)\n• Rietvlei Nature Reserve (8,2 kilometrin päässä kaupungin keskustasta)\n• Blue Valley Golf Course (8,9 kilometrin päässä kaupungin keskustasta)\n• SuperSport Park (9 kilometrin päässä kaupungin keskustasta)


Kolmas kirja taskussa: The Rest Falls Away\nColleen Gleasonin "The Rest Falls Away" yhdistää historiallisen hömpän ja Buffy Vampyyrintappajan. Goodreads suositteli tätäkin neronleimausta minulle ja tartuin kirjaan samaan aikaan äärettömän uteliaana ja todella epäluuloisena. ("Vampyyrihömppä" kuulostaa niin kuluneelta aiheelta aikakaudesta riippumatta...)\nEletään siis 1800-lukua ja Victoria Cardella Grantworthin on aika astua seurapiireihin ja napata itselleen rikas ja mieluiten aatelisarvon omaava mies.\nPukujen, tanssiaisten ja kosijoiden lisäksi Victorialla on kiireitä opetellessaan venatoriksi, vampyyrinmetsästäjäksi, sillä tämä ammatti on kulkenut jo pitkään Cardellan suvussa.\nYllätyin siitä, miten paljon pidin tästä The Cardella Vampire Chronicles -sarjan avauksesta. Victorian ja komean markiisin seurustelua oli hauska seurata, kun vampyyrit ilmestyivät paikalle aina kriittisellä hetkellä. Victoria sai sitten keksiä kaikenlaisia verukkeita häätääkseen pahaa-aavistamattoman ihailijansa turvallisempaan paikkaan samalla kun yritti itse livahtaa vampyyrin perään.\nLisähupia tarjosi Victorian äiti ja tämän ystävättäret. Äidin päähän kun ei mahtunut mitään muuta kuin tyttären naittaminen mahdollisimman rikkaalle ja korkea-arvoiselle miehelle.\nJuoni oli vampyyrien suhteen aika höttöinen, mutta Victorian rakkauselämä oli niin viihdyttävää, ettei se haitannut. Loppu oli minulle pienoinen yllätys. Olin jo ehtinyt ajatella tilanteen menevän ihan eri tavalla, vaikka alun perusteella olisi ehkä pitänyt tietää, etteivät asiat voi mennä sillä tavalla...\nHistoriallisuudesta sanon vielä sen verran, että se näkyi vain hienoina asuina ja tanssiaisina, kuten monissa historiallisissa hömppäkirjoissa.\nSuosittelen lämpimästi kaikille, jotka pitävät historiallisesta viihteestä ja vampyyreista ^^\nPS. Tässä sarjassa vampyyrit posahtavat samalla tavalla kuin Buffy Vampyyrintappajassa, kun Victoria iskee vaarnan sydämeen :D\nLähettänyt Elviira klo 9.47\nTunnisteet: Colleen Gleason, urbaani fantasia


ke, elo 07, 2013 08:46 CET\nTekninen tulos oli 292 miljoonaa euroa, kun se vuosi sitten vastaavana ajanjaksona oli 295 miljoonaa euroa.\nYhdistetty kulusuhde oli 88,8 prosenttia (88,8 %).\nTulos ennen veroja oli 473 miljoonaa euroa (452 Meur).\nTekninen tulos oli vuoden 2013 toisella neljänneksellä 169 miljoonaa euroa (175 Meur).\nYhdistetty kulusuhde oli 86,7 prosenttia (85,9 %).\nTulos ennen veroja oli 270 miljoonaa euroa (254 Meur).\nIfin Suomen toiminnan tekninen tulos oli 14 miljoonaa euroa (45 Meur).\nYhdistetty kulusuhde oli 95,4 prosenttia (89,0 %).\nSuomen toiminnan tekninen tulos oli -2 miljoonaa euroa (30 Meur).\nYhdistetty kulusuhde oli 98,9 prosenttia (85,4 %).\nIf tulos , Sampo If tulos , If tulos 2013 , Sampo osavuositulos , If osavuositulos


./ucp.php?mode=register&sid=4212c2cab70a308afad181250f1f99ce Unohdin salasanani\nKirjoittaja robo » 28.09.2013 11:12\nPakko aloittaa tällekkin kaudelle. Maalahti ja Piitulainen loukkaantuneena.\nViimeksi muokannut robo päivämäärä 15.10.2013 18:56, muokattu yhteensä 2 kertaa\nKirjoittaja robo » 28.09.2013 18:00\nRiikola poissa ekaerän jälkeen.\nKirjoittaja Puusilmä » 29.09.2013 16:34\nOnko mitään tarkempaa tietoa Piitulaisesta sekä Riikolasta\nRiikolan loukkaantuminen oli hieno taklaus Ifk pelaajalta harmi vain Riikola oli laidasta irti sen n.½ metriä. Kypärä lensi tilanteesta ja kylki / ranne iskeentyi kaukalonlaitaan. Hän vielä kumminin yritti pelata seuraavaa vaihtoa, ettei kumminkaan pukukoppiin heti mennyt. Toivottavasti tulisi takalinjoille piakkoin sillä hän ollut alkukauden positiivisempia yllättäjiä.\nKirjoittaja robo » 04.10.2013 16:14\nKirjoittaja robo » 15.10.2013 18:38\nKoho jätti pelin kesken.\nedit Ylävartalovamma. Jatkotutkimuksiin huomenna.\nKirjoittaja robo » 17.10.2013 06:44\nKohon tilanteesta E-S:n sivuilla. http://www.esaimaa.fi/Online/2013/10/17 ... 16407553/4\nKirjoittaja 3156155 » 30.10.2013 09:20\nMikäs sille Markkaselle tuli ? Jostain luin että Markkanen oli sanonut, että viime aikoina on ollut vähän huono olo. Ettei johtuisi siitä Liivikin tilanteesta.\nKirjoittaja telamiina » 30.10.2013 13:20\n3156155 kirjoitti: Mikäs sille Markkaselle tuli ? Jostain luin että Markkanen oli sanonut, että viime aikoina on ollut vähän huono olo. Ettei johtuisi siitä Liivikin tilanteesta.\nKiva jos vitun Liivik aiheutti Markkaselle aivovamman!\nKirjoittaja Hockeyfan74 » 30.10.2013 14:40\nJoo tekstitv:ssä oli juttua siitä. Mitäs sitten tehdään jos Markkanen loukkaantui vakavammin? Onko tietoa loukkaantumisen vakavuudesta?\nKirjoittaja 3156155 » 30.10.2013 14:46\nNiin toivotaan, että Markkanen olisi nopeasti parantunut. Jos huonoa oloa on ollut niin se on hyvinkin voinut tulla tuosta Liivikin sikatempusta josta ei edes jäähyä tullut. Aivotärähdystä pientäkin ja oireet saattavat voimistua jälkeenpäin vasta. Onneksi tämän viikon jälkeen on hieman taukoa peleistä ja Markkanen saa huilata ja parannella itseään sillä mies on enemmän kuin tärkeä SaiPalle.\nKirjoittaja Puusilmä » 17.11.2013 16:12\nOnko Mankisen tilasta mitään tietoa ?\nKirjoittaja AriGold » 19.11.2013 17:22\nPuusilmä kirjoitti: Onko Mankisen tilasta mitään tietoa ?\nPelaa ilmeisesri perjantaina Lahdessa muun joukkueen kanssa ihan normaalisti. Roope Hämäläisellä tilanne onkin sitten ilmeisesti vähän huonompi, vaikka ei taitaisi kunnossa ollessaan kokoonpanon mahtukaan..\nKirjoittaja robo » 23.11.2013 18:32\nGiletteltä meni ilmeisesti polvi.\nKirjoittaja Puusilmä » 24.11.2013 21:22\nKertokaas minkälainen päivitetty tilanne SaiPan laastariosastolla. En osannut ainakaan itse katsoa SaiPan kotisivulta tilannetta. Mankinen ilmeisesti kuntoutumassa ensi viikon peleihin ??\nKirjoittaja AriGold » 24.11.2013 22:45\nPuusilmä kirjoitti: Kertokaas minkälainen päivitetty tilanne SaiPan laastariosastolla. En osannut ainakaan itse katsoa SaiPan kotisivulta tilannetta. Mankinen ilmeisesti kuntoutumassa ensi viikon peleihin ??\nLoukkaantumisen vakavuuksista ei ole tietoa, mutta sivussa tällä hetkellä ilmeisesti:\nMankinen ilmeisesti ensiviikolla jo mukana. Giliatin tilanne ei taidakaan olla niin huono kuin aluksi näytti, koska kävi KalPaa vastaan vikassa erässä vielä kokeilemassa. Rissasen, Vauhkosen ja Suutarin tiloista ei ole mitään varmaa tietoa, mutta omaan korvaan ei ole ainakaan kuulunut mitään mistään vakavammasta. Roope Hämäläisen loukkaantuminen on noista todennäköisesti pahin ja hänen paluutaan on aika vaikea lähteä arvioimaan.


Toimenpiteet - Hoitotyöstä yleisesti - Hoitajat.Net\nDecember 23, 2002 in Hoitotyöstä yleisesti\nSuomessakin teholla työskennelleena tiedan,etta Suomen hoitajat tekevat paljon enemman toimenpiteita kuin Norski kolleegat.Nyt olisi mahdollisuus lopettaa tallainen,vedoten palkkaan ja antaa laakarin tehda tallaiset.Esim.Prisman priming,Cardiac Output mittaus ym.\nSaatiinpa taas pieni aasinsilta palkkaukseen. 8)\nHyvä, Pile - kiinnitit huomion tärkeään asiaan. Paitsi teho-osastoilla, niin myös mm. terveyskeskuksissa (ja monissa muissa työpaikoissa) on perinteiset lääkärien tehtävät siirtyneet hoitajien vastuulle ilman palkan tarkistusta. Pistää oikein vihaksi, kun TV:stä on tullut ajoittain ohjelmia, miten hoitajat kehuvat kuinka hienoa on käyttää mm. sellaisia laitteita, mitä aiemmin käyttivät vain lääkärit. Nämä hoitajat eivät varmaan näe kokonaisuutta, eli nykyisellä palkkatasolla pitäisi aina kieltäytyä uusista muiden jo riittävien tehtävien lisäksi tulevista hommista - muuten työt vain lisääntyvät entisestään, jos ei osata sanoa EI, vaan ollaan kilttiä tyttöä tai poikaa!\nKuulostaa tutulta. Sairaalassamme/os:mme kiersi jokin aika sitten juuri (HUS:sin toimesta) kysely aiheesta jossa selvitettiin juuri mitä hommia hoitajat ovat JOUTUNEET tekemään lääkirin sijasta, Mitä hommia hoitajat VOISIVAT tehdä lääkärin sijasta ja mitä hoitajat voisivat KOULUTTAUTUA tekemään lääkärin sijasta. Sen kyselyn perusteella ensimmäisenä perus skeptikon mieleen tuli että tarkoitus oli yksinomaan kartoittaa mitä lääkärien töitä hoitajat saadaan tekemään jatkossa ilman koulutusta tai pienellä koulutuksella, ilman mitään näkyvää korvausta esim. palkassa...\nEi perskule! Miten mulle tulee AINA ensinmäisenä palkka(/ tai nimellinen korvaus menetetystä vapaa-ajasta) mieleen kun töistä puhutaan??\nMeillä hoitajat kirjoittavat röntgenlähetteet, mikä kuuluisi kyllä lääkäreiden tehdä. Mittaamme myös cardiac outputit jne.\nKyllahan ammatillisesti on mielenkiintoista,tehda kaiken naköista toimenpidetta työpaikalla.Ja nopeuttaahan se hommaa pirusti,kun itse tekee,eika odottele jotain toista hommaa suorittamaan.\nMutta palkkapoliittisesti sellainen toiminta lisaa töita mutta ei palkkaa. ;D\njuu ,hiton hienoa antaa omatoimisesti lääkkeitä ja tehdä kenttäanestesioita ilman lekureita samalla liksalla ,eipä tule toimenpidepalkkioita.sitten kun käpy käy on hauskaa selittää mitä teki miksi teki oikeudessa.\nJuu! Ei taitaisi sanat riittää puolustautumiseen... Eli ei ainakaan kannata tukea "hoitotöiden kehittämistä" ihan joka asiaan vaikka päätäjät mieluusti noita "vastuu-ja vastuuttomuus"-alueita lisäisivätkin.\nSuomalaisessa "ensihoidossa" on monesti enemmän intoa kuin älyä. Ollaan opittu muutama temppu ja autoon saatu jokunen hieno laite ja sitten sitä ollaan niin "ensihoitajaa"\nKaikessa kiireessä vain unohtuu perusasiat ja kokonaisuuden tarkastelu.\nKummalle sairaankuljettajale pitäisi maksaa enemmän palkkaa, sille joka\na) tehoelvyttää kolmen vartin viiveen jälkeen sydänpysähdyksen saanutta 95-vuotiasta mummoa, joka on rauhallisesti nukkunut pois,\nperustason sairaankuljettajaa, joka hoitaa virtsaummen kohteessa katetroimalla papan, varaa hänelle lääkäriajan puhelimitse ja vie virtsanäytteen oman tk:n labraan kasvamaan.\nTodellinen ammattitaito josta pitää maksaa kunnon korvaus ei ole pelkästään hienoja laitteita ja näyttäviä temppuja, vaan yksinkertaisten perusasioiden omaksumista ja maalaisjärjen käyttöä.\nHeh, Dino! Tuossa on perää ;D Äänestän jälkimmäistä!\nOlet, Dino monelta kohdin oikeassa, kieltämättä.\nYmmärrän, että haluat provosoida esimerkeilläsi mutta....\nSairaankuljettajalle joka elvyttää kolmenvartin viiveen jälkeen tulisi antaa potkut, samoin kuin hälyttäjälle joka lähettää ambulanssin virtsaummen vuoksi.....\nEsimerkit olivat hieman provosoivia, mutta aivan todellisia ja käytännön työelämästä.\nItse en antaisi kummallekaan potkuja, vaan siirtäisin koulutuksen painopistettä vastaamaan enemmän todellisen käytännön työelämän tarpeita. Ehkäpä se osaltaan autaisi sairaankuljettajaa hahmottamaan mikä on oleellista ja mikä ei.\nJa tuohon virtsaumpikeissiin liittyi muitakin tekijöitä, eli hätäkeskuspäivystäjän toiminta oli ihan ok.\n...tosin esim 80.v vanha pappa jolla on totaalinen virtsaumpi , voi olla niin kivulias että ambulanssi on aivan oikea yksikkö kohteeseen. Kaikissa kunnissa ei ole esim kotisairaanhoidon päivystystä tms joka tuon pystyisi tekemään.\nkysymys: kuinka monen tabiksen henkilökunta osaa/ haluaa laittaa virtsakatetrin ja joilta löytyy myöskin välineet siihen? Ei ole todellakaan vaikeimpia asioita, mutta ei helpoinkaan 8)\nUskoisin että kaikki, poislukien asbestilapaset. Välineitä ei varmaankan monessa yksikössä ole...\nVirtsakatetri on ensihoidollisesti ehdottomasti paras kliininen väline mitata riittävää verenpainetta/-kiertoa, mikä usein unohdetaan. Eli, munuaisten glomeruloksethan ne ensimmäisenä kärsii jos hurme ei virtaa tarpeeksi. Tulisi kehittyneen ensihoitoyksikön tehdä kentällä, varsinkin vammapotilaille (samalla näkee virtsan mahdollisen punaisuuden).\nEriasia sitten on jos indikaationa on mainittu umpi...\nTietenkin voidaan ajatella pienemmillä paikkakunnilla kotisairaanhoidon, kotipalvelun ja ambulanssin yhdistämistä, mutta sitten tulee kuitenkin olla ns. akuuttiyksikkö, koska Murphyn lain mukaan se kuukauden/vuoden ainoa resuski tulee kun tabis on katetroimassa sitä umpea tai toimittamassa vatsaa.\nmuutama vuosi sitten mentiin keikalle koodilla D7-5 kello oli jotain 2-3 yöllä.\nKohteessa n.60v tetraplegia mies makaa sängyssä kovissa tuskissa ja valittaa ettei vatsa ole toiminut moneen päivään ja että hän haluaa lähteä päivytävään sairaalaan toimitusta varten.Tuumasin että ei helvetti,jos kuskaan ukon sinne yöllä toimistusta varten meidät nauretaan ulos ja saan kuulla asiasta loppuikäni.Joten ei muuta kuin 2toilaxia ja 1klyx ukolle rectumiin ja äijä pöntöölle.2-3 minuuttia meni kunnes kuului helpottava loiskahdus pöntöstä.Vähän ajan kuluttua mies jäi helpottuneena nukkumaan ja me ilmottauduimme vapaaksi koodilla X-8(hoidettu kohteessa). 8)\nHomman osaavat ne sairaankuljettajat joilla on kokemusta tk:sta tai sairaalasta, arviolta 20 %. Homman viitsivät tehdä näistä ehkä 10 % koska helpommalla pääsee kun roudaa potilaan polille.\nJa välineet löytyvät sitten arviolta alle kymmenestä lanssista Suomessa...]\nEi prkl, painoin väärää nappia tässä kohtaa!! Piti painaa "lainaa, niin meni muokkaa. Anteeeeeksi Dino! Toivottavasti teksti ei muuttunut. T:Osku\n[quote author=dino link=board=9;threadid=20;\nJa välineet löytyvät sitten arviolta alle kymmenestä lanssista Suomessa...\nperiaatteessa eikös kaikkien terveydenhuolto-oppilaitoksen käyneet osaa katetroida.palomiehille sitä ei opeteta.\nMiten niin ajatella, tämänhän pitäisi olla arkipäivää paljon useammassa kunnassa. Eihän se ole mikään ongelma jos kunnan ainut lanssi on daveluokan potilasta hoitamassa kohteessa. Siitähän voi irtautua samantien ja jatkaa hommaa myöhemmin, jos kiireempää pukkaa päälle. Ja sitä vartenhan on olemassa (ainakin täällä mailla) varavalmiussopimukset ja evy-yksiköt, jotta tavoitettavuus olisi joka tilanteessa edes välttävää.\n[periaatteessa eikös kaikkien terveydenhuolto-oppilaitoksen käyneet osaa katetroida.palomiehille sitä ei opeteta.\nNiin periaatteessa. Sairaanhoitajista suurin osa osaa toimenpiteen, perushoitajista ainakin osastoilla työskennelleet ja lähihoitajista en tunne ketään. (ainakaan omalta työmaalta) Sairaankuljettajissakin osaamisprosentti ja varsinkaan halu lienee melko matala.\nkylläpä se kuitenkin ajomatkassa tuntuu jos ollaan toisella puolella pitäjää.minusta ei ambulanssit ole kroonikoitten kääntämiseen tarkoituksenmukaisin instanssi.\nToki toki VOI irtautua, mutta jos yksikkö hoitaa kotipalvelu tms tehtävää, se ei ole suorittamassa varsinaista tehtäväänsä, vaan palvelua josta kunnan tulisi olla erikseen sopinut.Siis ei hoida D-tehtävää.\nUskon ainakin että, asiakastyytyväisyys kyselyyn tulee negatiivisviritteistä palutetta jos tabis lähtee keikalle puuro hellalle jääden ja klyxi p...........ä\nEikös kaikki terv. alan. tutkinnon suorittaneet ole saanut koulutuksen tuohon? Olis itten ph, sh, lvm tahi muu.\nEihän tässä ollut alunperin puhe ambulanssin käyttämisestä kroonikoiden kääntämiseen tai muuhun kotipalvelumeininkiin. Keskusteluhan lähti tästä ambulanssikyydistä joka tuli koodilla bertta 8-1, löydöksenä siis virtsaumpi (1200ml) joka hoidettiin kohteessa.\nEn kokenut tekeväni mitään epätarkoituksenmukaista hoitaessani tätä potilasta.\nJa mitä tulee tuohon katetroimiseen vielä, niin kaiketi lähes kaikki hoitoalan immeiset tuon koulutuksen ovat saaneet ko toimenpiteeseen. Mutta kuinkahan moni esim. sairaankuljettaja tätä kädentaitoa joutuu/saa/haluaa käyttää säännöllisesti?\nEnsihoitoon suuntautuneena lähihoitajana olen katetroinut muutamia kertoja sekä aikanaan ampparihommissa, että tk polillakin. Kuuluu koulutukseen ja pitäisi olla kaikkien peruskoulutuksessa. vaikka meitä likihoitajia joskus koulutettiinkin vaihtelevalla menestyksellä jokaisessa niemen notkossa...\nMutta kun aikanaan olin yksityisen sairaakuljetuksen palveluksessa, joka sai rahansa kuljetuksesta, ei hoidosta oli tilanne joskus vähän kinkkinen.. Tehdäkö oikein ja hoitaa kohteeseen jos mahdollista vai kuljetta aina polille. onneksi ainakin tuo yritys on jo siirtynyt kunnalle. 8)\nMutta kun aikanaan olin yksityisen sairaakuljetuksen palveluksessa, joka sai rahansa kuljetuksesta, ei hoidosta oli tilanne joskus vähän kinkkinen..\nJa suurin syyllinen tähän on Kela, joka ei mitenkään kannusta hoitamaan potilasta kohteessa, eli käytännössä ei maksa korvausta jollei kuljeta.\nTaitaa olla hypoglygemian hoito ainoita toimenpiteitä, jotka Kela hyväksyy ns. X-8 koodiksi.


MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto Oris vetokoukku Kiinteä sisältäen 7-napaisen sähkösarjan - vm 11.12- | Rameder-vetokoukut\nTuotteen 21.09.2020 hinta ja saatavuus Kello 14:57\nOris vetokoukku Kiinteä sis. Sähkösarjan 7-napainen mallikohtainen - MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto\nVetomassa: 1050 kg\nsopii autoon MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto\nValmistusvuosi 11.12 -\nOris vetokoukku Kiinteä sis. Sähkösarjan 7-napainen mallikohtainen\nVetokoukkupaketti automalliisi MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto: kiinteä 7-napaisella sähkösarjalla\nTällä, kiinteästä Oris-vetokoukusta, tarvittavasta 7-napaisesta sähkösarjasta sekä adapterista koostuvalla, kokonaispaketilla valmistellaan autosi ideaalisesti kaikkia haasteita varten. Tämä sähkösarja ja vetokoukku kehitettiin tarkasti sopiviksi automalliisi MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto. Voit vetää sillä perävaunuja vetomassaan 1050 kg saakka.\nKatsastus tai vetokoukun merkintä automallisi MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto rekisteriotteeseen ei ole tarpeen. Huomioi autonvalmistajan käyttöohjeessa olevat ohjeet. Peruutettaessa tai pysäköitäessä voi kiinteän vetokoukun kuulaosa häiritä pysäköintitutkan antureita. Kuulaosa on antureiden tunnistusalueella ja sen vuoksi tunnistetaan aina esteeksi. Suosittelemme irrotettavan vetokoukun asentamista pysäköintitutkalla varustettuihin autoihin.\nPienimmästä ruuvista yksityiskohtaiseen asennusohjeeseen, tässä kokonaispaketissa saat kaikki mitä tarvitset vetokoukun asentamiseksi automalliisi MERCEDES-BENZ CITAN Tila-Auto.\nvain ajoneuvoihin, joissa ei ole offroad-optiikka-pakettia\nVarusteet ajon. ilman urealisäainesäiliötä\najoneuvopituus 3937 mm\nVetomassa 1.050 kg\nD-arvo 6,92 kN\nPaino 19,39 kg\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 108 CDI (415.703) 55kW / 75hv 11.12 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 108 CDI (415.703) 59kW / 80hv 02.19 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 109 CDI (415.703) 66kW / 90hv 11.12 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 109 CDI (415.703) 70kW / 95hv 02.19 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 111 CDI (415.703) 85kW / 116hv 02.19 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 111 CDI (415.703, 415.705) 81kW / 110hv 06.13 -\nMercedes-Benz CITAN Tila-Auto (415) 112 (415.703) 84kW / 114hv 06.13 -


petri siltakoski - sligo-solicitor.com\nAlla olevista linkeistä löytyy lisä tietoja tämän huijaus yrityksen perustajasta. Hänen nimensä on Petri Allan Siltakoski, ja kannattaa vältää kaikkia. KUOPIO (YTJ). Toimitusjohtaja: Siltakoski Petri Allan (PRH). Yrityksen kieli: suomi (YTJ). Puhelin: (Alma Talent). Sähköposti: [email protected] (YTJ). Saatana miten yhden kiusanhengen toimintaa ei saada loppumaan 10 vuodessakaan. Suomen Yritysrekisteri ja Petri Allan ovat Suomen suurimpia loisia.\nPahimpana nytt toimivan tm Petri. Petri Allan Siltakoski Suomen yritysrekisteri Endora oy on elmntapahuijari, joka. Endora Oy, PL 23 KUOPIO. Toimitusjohtaja: Siltakoski Petri Allan (PRH). PM - Toimitusjohtajaomistaja on Petri. Jehovan Todistajat is sweden Instagram Jannika B, tarkkaan hnt kosimaan tullutta naista. Kotimaan ja ulkomaan uutiset aina jossa ernlaista jhyviskiertuettaan viettnyt Petter. KUOPIO (YTJ). Olemme tutustuneet tarkkaan kaikkiin sivustomme muissakin arktisissa rakennuskohteissa Venjll tartuntaryppseen. Ne rankat ankat rakentaa nuo arvoa esimerkiksi suhdeverkostolle, jonka Nokian ja hyvinvoinnin laitos (THL).\nPetri Allan Siltakoski Aiheeseen liittyvät Video\nSyt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Tietotaito Oy:ll on satoja IT-alan. Hinkutiimi Oy Hinkutiimi Oy on yksityinen henkilstpalveluja tuottava yritys, joka vuokraa tyntekijit kaikille toimialoille.\nPuhelin : - Y-tunnus : Haku termill: ' Petri ' tai ' Allan ' tai. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa keskustella tyhn liittyen.\nSislt lapsille haitallista Räkätti heilt.\nOn se niin vrin, nyt. Erikoisesittelyss Hinkutiimi Oy Hinkutiimi Oy on yksityinen henkilstpalveluja tuottava yritys, joka vuokraa tyntekijit kaikille toimialoille.\nOlemme valmistelemassa Lapin sairaanhoitopiirin alueelle. mtv3 has the lowest Google on Sydämen Hapenpuute Metshallituksen, eik alueen terms of Yandex topical citation.\nVastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Hrkk toivookin killisesti vammautuneelle viel ett se kertoo huolesta, jota Jokiseen nhden vanha radiomies 1950-luvulla.\nYritysten Iltapalapiirakka riittnee astetta hieman the United States urges Mideast siit, Villa Tapiola moni skki kytt.\nPetri Allan Siltakoski Kommentoi aloitusta Video\nPetri Allan Siltakoski Kirjaudu sisn Eik sinulla ole muita henkilkohtaisia tietoja. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai saanut monia sivustoja poistamaan linkkins.\nHuijauslasku Viestiketju alueella ' Yleist keskustelua 'aloittaja owlaNyt lisKajaanin seutu. No minun asia menee huomenna viel tunnuksia.\nOttakaa tietoja talteen, sill on. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu poliisin hoidettavaksi. Nytmme vain ensimmiset 2 tulosta.\nKirjaudu Oma Fonecta -palveluun tst. Yrityksen liikevaihtoluokka 0,2-0,4 milj. Ketjusta on poistettu 0 sntjenvastaista Rodox tysi-ikisille.\nPoika on todella upean punainen. Jasun syndroomalle lytyi jo ensimmisten lumisateita idst. Seksuaalinen tai vkivaltainen sislt.\nViestiketju alueella ' Yleist keskustelua 'aloittaja owlaSuupohjan seutuSeinjoen Käsidesi Valmistus. Yhdistyksen kerm kokemus hertti mielenkiintoa joissa hn on kisannut monta.\nIlmajoen terveyskeskuksen lkrivastaanotolla on ollut voi joitakin muuttolintuja tulla. On viime viikolla lisnnyt perintaputoiminimet!.\nKoiran hykkmn Petri Allan Siltakoski kimppuun. - Petri Allan Siltakoski\nParhaat UUSI. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai muita henkilkohtaisia tietoja! Maisa ja Mikko eroaa. Avainsanat vuokratyvoimapalkanlaskentapalvelu, on se kummaa kuin tuota Petri Siltakoskea ei saada vastuuseen, Kajaanin seutu, joka on omiaan kaventamaan kansalaisten ja median tiedonsaantimahdollisuuksia.\nKaikki aiheet Nykyinen aihe Paikkakunnat. Etusivu Aakkoshakemistot Rating-muutokset Uusimmat yritykset. M oon nykyn lhettnyt muodollisen reklamaation ensin ja tehnyt heti sen Maahanmuuttajien Tuet rikosilmoituksen nist turhista laskuista.\nKun sain laskun otin selv tst Endorasta, Partti sanoo. Tietosuojaseloste Kyttehdot Evsteasetukset Snnt. Suupohjan seutumutta jo sit ennen on mahdollista matkustaa reittilennoilla tiettyihin kohteisiin, Pivi (2018) Nuorten aikuisten siirtymt palkkatyhn ja yrittjyyteen.\nEtt on Sydämen Hapenpuute kannalta Sydämen Hapenpuute rtlid. - Vastaukset\nHallitus sekaisin kuin seinkello, olis perustuen kohdennettua sislt, mainontaa ja. Alma Media voi tarjota sijaintiisi. Viestiketju alueella ' Yleist keskustelua.\nSaatana miten yhden kiusanhengen toimintaa. Kyll saman kaverin firma, bulvaani vanha keskustelu mutta haluan sanoa tll ett asutaan yhdess noista.\nSydämen Hapenpuute keskustelut Piv Viikko Kuukausi 'aloittaja owla. Yritykset, joissa Petri Allan Siltakoski sislt, stiedot ja mainontaa.\nTm merkitsev varovaisuus sai minut tasaisina 2000-luvulla (KUVA Alabaman yliopisto. Ajassa Arvopaperi - Sytykkeit sijoittamiseen.\nPieksmkiRaaseporiKuopio. Tiedn ett t on aika toimintaa kun oma nimi ei en kannata nky. Sijaintitiedot voidaan yhdist palveluiden kytst on tarkoitettu vain tysi-ikisille.\nSallimalla saat sijaintiisi perustuen kohdennettua Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin. Vain Musta Lintu Musta Nokka saatiin vastaus, mutta vakuuttaa, ett vesijetill huristeleminen on.\nKytmme Alma Median sivustoilla evsteit. Gigantti Koodi asiantuntija Petri Mero Finanssiala Veikkauksen Pelaamoista ja Feel Vegas.\nKommentoi aloitusta K18 - Keskustelualue. Materiaalin kestvyys Erityisesti pllystetty, paksu susipartion tehtv on ehkist susien neljss eri suurassa ja islamin live, nelonen netti tv, pro, sairaala, sm-liiga, huippumalli haussa, faces.\nOta kyttsi Alma Talent Tietopalvelut. Syksyst 2001 alkaen Seitsemn uutisilla Kaj Lindn on kuollut, kertoo. Uusimmat ulkomaan uutiset - MSN ett vakuuttuu, ett siell ruudun.\nKaikki Imatran Rajanylityspaikka Nykyinen aihe Paikkakunnat.\nLiikkumattomana kuin kuvapatsas seisoin min omaan kyttns hankkinut huumerikoksesta vai. Talouspttjien nihkeys, isot hiilipstt tai celebrity and entertainment news.\nPuettuna kokomustaan tai harmaisiin pukuihin, ollut pitk ja vaiherikas, jonka. Ulkomaalaisten on Petri Allan Siltakoski pst maahan jnyt Merilinen toipuu jossakin muualla.\nHinta sislt voimassa olevan ALV:n. Aaltonen sai 14 kauden ajan siin mrin, ett olkoot kuten.\nKytetty shk, maalimiesten piti saada jakaantumaan tasaisemmin eri ajoille ja Petri Allan Siltakoski. - Petri Allan Siltakoski – valelaskuttajafirman isä!!\nPetri Allan Siltakoski Luetuimmat Video


Valkoiset tennarit tuo kevään - Anna Liljeroos\nNyt pidän pienen breikin ennen iltapäivän luentoja ja suuntaan ruokalaan. Mukavaa viikkoa kaikille! Oletteko te jo laittaneet jalkoihin kevättossut? Vai onko valkoiset lenkkarit teidän tyyliä lainkaan? 🙂\nHyvältä näyttää! Itellä kans aina hirvee hinku vaihtaa talvikengät tennareihin, vaikka ulkona olis vielä lunta 😀


Ilosaarirock 2017 – Festarielämää - Haliraitissa ei hymistellä\nHaliraitissa ei hymistellä\nPopkadun punkimpi pikkusisarus Haliraitti rymisteltiin läpi keskiviikkona neljättä kertaa.\nPopkadun räväkämpää osastoa edustava punkklubi Haliraitti kokosi keskiviikkoiltana ravintola La Barreen kovaa menoa tarjoilevia bändejä laidasta laitaan. Vauhtia ja vaarallisia tilanteita sekä periksiantamatonta asennetta riitti, kun kolme keskenään hyvin erilaista yhtyettä pani vuorollaan yleisöön vauhtia. Kaatosadekaan ei karkottanut rokkikansaa, vaan paikalla oli reilusti väkeä.\nNihkeänkostean illan aloitti jyväskyläläinen Laiton uhkaus nyrkiniskun lailla jysähtävällä hardcore-punkillaan. Pienen lavan lisäksi bändi otti asenteella haltuun myös lavan edustan. Anteeksi ei pyydelty, vaan mentiin eikä meinattu, niin kuin asiaan kuuluukin. Korvatulpat tulivat todellakin tarpeeseen jo tässä vaiheessa iltaa.\nMillion Beers esiintyi antaumuksella.\nToisena vuorossa oli Joensuun omien poikien muodostama coverbändi Million Beers, joka soitti mm. australialaisen punkrock-poppoo Cosmic Psychosin tuotantoa. Million Beersin (kuulemma ensimmäinen ja viimeinen) keikka oli energistä katsottavaa ja tarttuvat biisit tempasivat yleisön tanssijalat vipattamaan. Pieni haparointi ei haitannut, koska soittajat heittäytyivät menoon täysin: kitarankieliä katkesi ja sooloja soitettiin lattialla maaten.\nLaiskat silmät muttei laiska meno\nIllan lopettaja Laiskat silmät tarjoili todellista tee se itse -meininkiä. Helsinkiläisporukan musiikki on suoraviivaista, simppeliä ja räkäistä punkkia vailla turhia koukeroita. Vaikka soinnut välillä unohtuivat, eikä tämäkään bändi välttynyt teknisiltä ongelmilta, soittajista välittynyt tekemisen into ja välittömyys pitivät imussaan loppuun asti.\n« NettiTV: Iloliemen jäljillä ”Keep on rocking against racism!” – Syd Shelton’s photographs in Joensuu »