Kouvola.fi - Ajankohtaista\nSuuronnettomuusharjoitus keskiviikkona 6.3.2019 Kouvolan ratapihalla\nKouvolan ratapihalla järjestetään suuronnettomuusharjoitus keskiviikkona 6.3.2019 klo 10.00 alkaen, johon myös Kouvolan kaupunki osallistuu. Harjoituksen kesto on noin neljä tuntia. Asiasta tiedotetaan lisää ensi viikolla.\nKuusankosken uimahalli suljettu\nKuusankosken uimahalli on suljettu pe 15.2.- ma 18.2.2019 veden laadusta löytyneen poikkeaman takia. Tämän hetkisen tiedon mukaan halli avataan tiistaina 19.2.2019.\nMäntyharjun kemikaalionnettomuus, tilannekatsaus 15.2.2019:\nVesistötarkkailuja on jatkettu 11.2.2019. Sääolosuhteiden takia Sarkaveden näytteenottoja ei pystytty kokonaisuudessaan toteuttamaan myöskään tällä viikolla. Pajulammen purkuojien edustalla, havaintopisteellä L7, MTBE-pitoisuudet tällä viikolla 0,0006 - 0,031 mg/l. Tarkkailutulokset on päivitetty tarkkailukarttoihin.\nVuoden 2018 alijäämä kipuaa 26 miljoonaan – henkilöstöselvitys kaupunginhallitukseen 19.2.\nKouvolan kaupungin vuoden 2018 alijäämäksi on muodostumassa 26 miljoonaa euroa. Kaupunki kartoittaa toimenpiteitä talouden sopeuttamiseksi. Kaupunginhallitus käsittelee henkilöstön ja organisaation nykytilaselvitystä ensimmäisen kerran tiistaina 19. helmikuuta.\nKaupunginhallituksessa tiistaina 19.2.2019 käsiteltäviä asioita\nKouvolan kaupunginhallitus käsittelee kokouksessaan 19.2. mm. yhteistoiminnan ja konsernipalvelujen talousarvion 2019 käyttösuunnitelmaa, sosiaalisen luototuksen rahaston lakkauttamista sekä eduskunta- ja europarlamenttivaalien 2019 vaalilautakuntien ja vaalitoimikuntien asettamista.\nTiekuntien yksityistiepäivä 14.3.2019\nKutsumme tiekuntanne toimihenkilöt yksityistiepäivään 14.3.2019 Kouvola-talolle klo 8.30-15.00\nKansalaisopiston rehtori vaihtumassa\nMiehistösauna palautuu kaupungin omistukseen\nMuutoksia Kouvola-lisään maaliskuussa\nKotihoidon tuen kuntalisän eli ns. Kouvola-lisän ehdot muuttuvat 1.3.2019 alkaen. Jatkossa Kouvola-lisää maksetaan vain alle 2-vuotiaista lapsista ja sisarusosuus jää kokonaan pois. Kotihoidontuki säilyy muuten ennallaan.\nKaupunginmuseossa vesivahinko – pidetään silti avoinna vuotokohta erottamalla\nKouvolan kaupunginmuseo Poikilon tiloihin on tullut vesivahinko, kun Kouvola-talon katto on vuotanut vettä näyttelytilaan. Kaupunginmuseon tilat saadaan pidettyä kuitenkin auki rajaamalla vuotokohta muista tiloista.\nOppilaiden kulttuurityön rahaston 2019 stipendit haettavana\nRock Academy Bändikatselmus pe 9.3. NuPa NuortenPaikassa\nKouvola hyödyntää päiväkotien suomen kielen opetuksessa digitaalista pelillistä materiaalia\nKouvolan kaupunki on valinnut Moomin Language School -materiaalin lasten varhaiseen kielen opetukseen. Aluksi sitä käytetään suomen kielen opetukseen maahanmuuttajalapsille, joita on Kouvolassa noin kolmesataa.\nMäntyharjun ympäristöonnettomuus – Suomen ympäristökeskuksen ennuste valmistunut\nSuomen ympäristökeskuksen (SYKE) laatima mallinnus haitta-ainepitoisuuksien kehittymisestä Pajulammessa ja Sarkavedessä koskien vuotta 2019 on valmistunut.\nSuomen 21 suurinta kaupunkia ovat ensimmäisen kerran laatineet yhteiset hallitusohjelmatavoitteet.\nLumityötilanne hankaloituu Kouvolassa entisestään\nLumitilanne on tällä hetkellä poikkeuksellisen hankala ja sääennusteiden mukaan lauhtumisen myötä tilanne vaikeutuu entisestään viikonlopun aikana. Erityisesti asuntokaduilla tilanne tulee olemaan vaikea.\nKansalaisopiston rehtorin viran haku etenee\nKaupunginhallituksessa maanantaina 11.2.2019 käsiteltäviä asioita\nKouvolan kaupunginhallitus käsittelee kokouksessaan 11.2. mm. monikulttuurisuustyön kehittämissuunnitelmaa, Kouvola suunnittelee ja rakentaa -julkaisua, vaalien ulkomainontaa sekä erityisinä ennakkoäänestyspaikkoina toimiva laitoksia.\nKouvolalaisten sosiaali- ja terveyspalvelut — www.kymsote.fi\nRykmentinpuiston saneeraus alkaa ensi viikolla puiden kaadolla\nKouvolan Kasarminmäellä sijaitsevan Rykmentinpuiston saneeraus alkaa viikolla 7 puiden kaadolla.\nLumikuorman kertyminen vesikatoille\nVarhaiskasvatuspaikkojen hakeminen 1.8.2019 alkavalle toimintavuodelle\nVarhaiskasvatuspaikat ovat haettavana ja esiopetukseen ilmoittautuminen tulee tehdä 24.2.2019 mennessä.\nIhmefilmit NuPa NuortenPaikassa 6.3. alkaen\nHyvinvoinnin kokemisessa on eroja - kyselyn mukaan Kouvolassa voidaan pääosin hyvin\nMäntyharjun kemikaalionnettomuus, tilannekatsaus 1.2.2019\nVesistötarkkailuja on jatkettu 28.1.2019\nLouhintatyöt alkavat Kouvolan RRT-työmaalla\nKouvolan Kullasvaaran alueelle rakennettavan intermodaaliterminaali Kouvola RRT:n urakointi pääsee täyteen vauhtiin, kun maanantaina 4.2.2019 työmaalla ammutaan louhinnat käynnistävä alkupaukku.\nRock Academy Finland rantautuu Kouvolaan\nRock Academy rantautuu Kouvolaan. Tulevina kahtena vuotena neljällä kouvolalaisella yhtyeellä on mahdollisuus päästä Rock Academyn bändivalmennukseen. Kouvolan kaupungin nuorisopalvelut on mukana kaksivuotisessa Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittamassa Rock Academy Finland -hankkeessa.\nVanhan pahvikuivaamorakennuksen purkaminen Kymin tehdasalueelta\nRakennus- ja ympäristölautakunta saa päätettäväkseen ensi viikon keskiviikkona lupahakemuksen Kymin tehdasalueella sijaitsevan vanhan pahvikuivaamon purkamisesta. Lautakunnalle esitetään, että Kemira Chemicals Oy:lle ei myönnetä lupaa vanhan ns. pahvikuivaamorakennuksen purkamiseen.\nKaupunginhallituksen päätöksiä 28.1.2019\nKouvolan kaupunginhallitus käsitteli kokouksessaan 28.1. mm. Kouvolan liittymistä hiilineutraaliutta tavoittelevien kuntien foorumiin (HINKU) sekä kaupunginhallituksen henkilöstöjaoston valitsemista.\nKouvolan kaupunki palkitsi menestyneitä urheilijoita\nRakenteilla ollut asuinrakennus kärsi tulipalossa Korian Asuntomessualueella\nPioneeripuistossa on varhain aamulla tapahtunut tulipalo. Tulipalo tapahtui Paja-aukiolla, rakenteilla olevan seniorikohde Virkkulankylän asuintalossa B.\nKouvolassa on kilpailukykyä mutta kehittämiskohteita löytyy\nKouvolan kaupungin elinvoimaa arvioitiin FCG Konsultointi Oy:n sähköisellä kyselyllä, joka suunnattiin Kouvolan alueen yrittäjille, asukkaille ja sidosryhmille. Kysely päättyi 20.1.2019.\nPoikkeuksellisen suuri lumentulo aiheuttaa viivettä lumien siirtoon\nLunta on tullut tammikuussa poikkeuksellisen paljon ja näyttäisi olevan tulossa lisää. Auraajat ja kalusto ovat joutuneet koville. Levennämme katuja, avaamme näkemiä ja siirrämme lunta minkä auraukselta ehdimme. Joka paikkaa emme ehdi yhtä aikaa, joten toivomme kuntalaisilta kärsivällisyyttä. Katupäivystys\nAvustuksissa jatkuva hakuaika.\nTutustu uusien Kouvola.fi-sivujen testiversioon\nKouvolan kaupungin verkkosivut uudistuvat maaliskuun alussa. Sivuston testi- eli beta-versiosta kysytään nyt mielipiteitä ja kokemuksia kuntalaisilta ja muilta sivuilla vierailevilta.\nKaupunginhallituksessa maanantaina 28.1.2019 käsiteltäviä asioita\nKouvolan kaupunginhallitus käsittelee kokouksessaan 28.1. mm. Kouvolan liittymistä hiilineutraaliutta tavoittelevien kuntien foorumiin (HINKU) sekä kaupunginhallituksen henkilöstöjaoston valitsemista.\nEthän ruoki viemärirottaa - Kuusankosken keskustan alueella on havaittu viemärirottia\nKuusankoskelta on tullut useita ilmoituksia ja havaintoja viemärirotista Kouvolan Vesi Oy:lle ja kaupungin terveysvalvontaan. Rottaongelmaa on ilmennyt keväästä 2018 alkaen ja ilmoituksia on tullut pääasiassa Valtakadun länsipäästä (Kunnanpelto, Pappilanpelto, Maunuksela). Muutamilla kiinteistöillä rotta on pyrkinyt sisään lattiakaivosta tai vessanpytystä. Rottia on havaittu viemäreiden lisäksi myös kaupunkialueella.\nKouvolan kaupunki onnitteli vuoden ensimmäistä vauvaa\nVuoden 2019 Kouvolan ja koko Kymenlaakson ensimmäinen vauva syntyi uudenvuodenpäivänä klo 02.07 Tarja ja Tero Nakon perheeseen.\nHae kesätöihin kaupungille!\nKouvolan kaupungilla on avoinna 200 kesätyöpaikkaa nuorille. Haku alkaa 21.2.2019.\nKouvolan kaupunki uudelleenorganisoi viestintäänsä ja markkinointiaan\nAsukkaat mukaan Sakaristonmäen suunnitteluun - kilpailuehdotukset asukkaiden arvioitavana


Oletko jo viritellyt ulkovaloja? Imatralaiset kodit, yritykset, yhteisöt ja muut ryhmät pääsevät nyt osallistumaan Imatran valoviikoille luomalla oman valoteoksensa – Paras kausivaloteos palkitaan - Uutisvuoksi\nOletko jo viritellyt ulkovaloja? Imat...\nJulkaistu 21.10.2020 19:31 Muokattu 21.10.2020 19:35\nHämärän helmiä -tapahtumassa julkistettavat valoteokset ovat esillä kolme viikkoa.\nNyt jokaisella on mahdollisuus osallistua Imatran valoviikkoihin tekemällä joko omaan ikkunaansa, puutarhaansa, lenkkipolulle tai vaikka tyhjään näyteikkunaan jonkinlainen valoteos. Kuvituskuva.\nEri puolilla Imatraa aiotaan sytyttää valot tuomaan iloa marraskuun pimeneviin iltoihin.\nMarraskuun 6. päivänä järjestettävässä Hämärän helmiä -tapahtumassa julkistetaan näyteikkunoita, tiloja ja paikkoja, jotka on valaistu valoteoksilla.\nNyt etsintäänkin yksityishenkilöitä, yrityksiä, yhteisöjä sekä muita ryhmä kuten koululuokkia osallistumaan tapahtumaan ideoimalla oman valoteoksensa. Teoksen voi rakentaa vaikkapa omaan ikkunaan, puutarhaan, lenkkipolulle tai esimerkiksi tyhjään näyteikkunaan.\nToteutuksessa on rajana vain mielikuvitus. Teoksen suunnittelussa voi käyttää erilaisten valojen lisäksi vaikka heijastimia tai muuta koristerekvisiittaa.\nValoviikkoja vietetään 6.–29. marraskuuta\nValoteosten on oltava valmiina julkistettavaksi Hämärän helmiä -tapahtumassa. Imatran valoviikot avaava Hämärän helmiä -tapahtuma järjestetään Koskenpartaalla perjantaina 6. marraskuuta kello 17.\nValoteokset ovat esillä ovat kolme viikkoa. Kaikista kohteista laaditaan kartta, ja yleisö voi kiertää katsomassa teoksia oman aikataulun mukaan.\nYleisön mielestä paras teos palkitaan Imatran joulunavaus -tapahtumassa. Kaikkien äänestäjien kesken arvotaan myös palkintoja.\nTempauksen tavoitteena on ilahduttaa kausivaloteoksilla kaikkia ilta-aikaan liikkeellä olevia.\nTapahtuman järjestää yhteistyössä Imatran kaupunki, Imitsi ja Kesäyliopiston nuori yrittäjyys -koordinaattori\nLisätietoja tapahtumasta löytyy netistä osoitteesta imitsi.fi. Mukaan valoteosten suunnitteluun pääsee ilmoittautumalla Imtsille sähköpostitse info@imitsi.fi tai p. 040 550 3327.\nTarkemmat ohjeet löytyvät alta.\nJos haluat teoksen esille:\n1. Ilmoita itsesi, porukkasi, yrityksesi tai yhdistyksesi mukaan.\n2. Valitse itsellesi paikka tai tyhjä näyteikkuna. Tiedot kohteista saat Imitsiltä.\n3. Työt käydään ottamassa pois 30.11. alkavalla viikolla.\nJos haluat osallistua katselijana:\n1. Tutustu Uutisvuoksessa ja Imitsin kotisivuille ilmestyvään karttaan kohteista.\n2. Nappaa taskulamppu mukaasi ja vieraile kohteissa oman aikataulusi mukaan.\nKäy katsomassa kohteet läpi ja osallistu parhaimman teoksen valintaan. Paras teos julkistetaan lauantaina 19.12. Kaikkien äänestäjien kesken arvotaan palkintoja.


Haluatko tyylisi näyttävän sirommalta? Näillä pukeutumisvinkeillä onnistut! | Kauneus ja Terveys\nTärkeimpänä pukeutumissääntönä on tunnistaa oma vartalotyyppisi. Jos toistuvasti valitset päällesi jakun, joka päättyy lantion leveimpään kohtaan, on kokonaisvaikutelma leveämpi kuin se todellisuudessa olisi, jos olisit valinnut päällesi oikeanmallisen vaatteen. Kokoa pienemmät vaatteet eivät myöskään tee sinusta solakampaa, vaan päinvastoin näytät juuri siltä kuin sinusta kireissä vaatteissa tuntuu.\nSuosi kevyitä materiaaleja yläosassa, kuten sifonki- ja silkkipaitoja ja ohuita villaneuleita. Vältä sen sijaan paksuja ja jäykkiä materiaaleja ja vaatteita, joissa on liikaa yksityiskohtia, kerroksia tai röyhelöitä.\nYläosassa V-pääntie on pelastus: se luo vartaloon sekä tiimalasiefektiä että vaikutelmaa hoikemmasta vartalosta. Valitse päällesi hartioilta hyvin istuva paitapusero, joka on aavistuksen väljä mutta ei missään nimessä tiukka.\nKäytä vaatteita, jotka paljastavat vartalon kapeimmat osat eli ranteet ja nilkat. Näin sirousefekti on sataprosenttisesti taattu. Kun seuraavan kerran puet päällesi arkisen paitapuseron, kääri siististi hihoja rullalle, niin että ranteesi paljastuvat. Peiliin katsoessasi huomaat kyllä eron.\nKorosta kevyesti vyötäröäsi. Älä verhoudu kaapumekkoihin, vaan linjakkaisiin vaatteisiin, jotka tuovat vyötärön kauniisti esille. Tumman sävyinen, muotoonommeltu neulemekko tai legendaarinen kietaisumekko imartelevat vartaloasi mitä parhaimmalla tavalla joka tilanteessa.\nKreppitrikoomekko 30 e ja mokkalaukku 90 e, H&M. Saappaat 79,95 e, Tamaris, Zalando.fi.\nTiukkojen housujen sijaan kokeile alaosassa väljempää lahjetta. Kun housut istuvat vyötäröltä, etkä verhoa yläosaa housujen päälle, on vaikutelma solakampi. Muista vielä viimeistellä tyylisi teräväkärkisillä avokkailla: ne jatkavat jalan linjaa ja saavat sääret näyttämään kapeammalta. Kapeakärkiset kengät ovatkin kevyen ja siron tyylin tärkein elementti.\nSifonkipaita 50 e, Selected Femme. Kangashousut 40 e ja mokkalaukku 80 e, H&M . Mokka-avokkaat 110 e, Vagabond.\nKynähameen sijaan kokeile aavistuksen kellotettua hametta, joka istuu housujen tapaan napakasti vyötäröltä. Yhdistä tyyliin saappaat, jotka saavat sääret näyttämään kapeammilta. Vältä lyhytvartisia nilkkureita, jotka polvimittaisen hameen kanssa tekevät kokonaisvaikutelmasta tanttamaisen.\nVärikartalla on väliä. Pyri pukeutumaan samaan väriin päästä varpaisiin, tai suosi valitsemasi päävärin lähisävyjä asukokonaisuudessa. Esimerkiksi, jos päälläsi on ruskea mekko, yhdistä asuun kamelin sävyinen neuletakki ja saappaat.\nMieti, miten yhdistelet eri vaatekappaleita keskenään. Olemuksesi näyttää huomattavasti kevyemmältä paitapuserossa ja bleiserissä kuin paitapuserossa, jonka päälle on puettu paksu villapaita.\nAsusteissa valitse kokoosi nähden sopusuhtainen laukku eli pienikokoiselle pienempi ja suuremmalle suurempi. Näin et asusteella tee huomaamatta vääristävää efektiä. Esimerkiksi suurempikokoisella pieni laukku saa olemuksen näyttämään entistä kookkaammalta.\nOta tyyli-idoliksesi Victoria Beckham. Vaikka hän on olemukseltaan muutenkin hoikka, taitaa hän erityisesti siron tyylin salat.\nPääkuva: Victoria Beckham A/W 2017, Leena Aro.\nOta nämä syystrendit haltuun jo nyt!\nKaipaatko vinkkejä työpukeutumiseen? Katso 5 ideaa!


Hiljaisia miehiä - Perniönseudun Lehti\nTaistolaisia on mollattu viimeaikoina jopa liikaakin. Taistolaisuudesta tulee ensin mieleen synkeä sysisuomalainen Taisto Sinisalo. Hän piti naamansa peruslukemilla eikä paljon vitsejä viljellyt. Häntä saattoi ahdistaa.\nSeuraavaksi mieleen muistuvat melodialtaan yksinkertaiset paatokselliset laulut, joissa rakennettiin rintamia ja taisteltiin kiivaasti – rauhasta. No, ne tulivat ja menivät, enempiä ahdistamatta.\nMutta jäi jotain kestävääkin. Taistolaisiksi tunnustautuneet säveltäjä Kaj Chydenius ja runoilija Aulikki Oksanen loivat hienoja taideteoksia. He kummatkin ovat kertoneet, että ensin syntyi koskettava runo, joka sitten piti säveltää.\nPäässäni soi vieläkin heidän kappaleensa Laulu siirtotyöläisestä. Tosin se tunnetaan paremmin ensimmäisestä säkeestään: Juna hiljaista miestä kuljettaa. Laulussa on päästy ytimeen.\nKorona-aika ahdistaa minuakin, vaikka pystynkin erottamaan suuret ja pienet luvut.\nJos saa koronatartunnan, on lähes kahden prosentin todennäköisyys, että käy huonosti. Jos ottaa rokotteen, noin yksi miljoonasta saattaa kokea sydänlihaksen vipatusta. Monien mielessä nämä luvut, lähes kaksi ja noin yksi, ovat aika lähellä toisiaan. Se ahdistaa.\nKoronan aikaan hiljainen mies istuu lähes tyhjässä baarissa. Nauttii oluen, ehkä toisenkin. Hän on jo selannut iltapäivälehden. Katselee ja haaveilee. Pari pöytää etäämmällä istuu toinen samanlainen, hiljaa, miettien. Pitäisikö alkaa jutella?\nMinulla on lehti, kirja tai joku muu kiinnostava juttu mukanani. Yritän keskittyä.Viereisessä pöydässä istuu saman tyyppinen kaveri. Kohta katseet kohtaavat. Nyökätään tai ilmaistaan muuten, että on huomattu. Vaikka yrittäisi vähän teennäisesti lueskella, katse harhautuu.\nPian minä tai se toinen osoittaa haluavansa keskustella. Siirretään tuolia tai penkkiä lähemmäs. Juttu alkaa luistaa. Eikä se ole kielestä kiinni. Aina löytyy ilmaisuja vähän kummallisillakin murteilla. Saatetaan ottaa vielä toiset.\nMinulle käy näin lähes riippumatta siitä, missä päin olen. Paitsi kotona, Suomessa. Monet henkimaailman asiantuntijat maalailevat synkkiä kuvia koronan jälkeisestä tulevaisuudesta.\nTilannetta verrataan myös 90-luvun lamaan. Silloinkin ennustettiin, että pudokkaat tulevat aiheuttamaan suurta huolta lähitulevaisuudessa. Olivat osin oikeassa.\nPolitiikan komeljanttarit ja viisaat virkamiehet kiistelevät rajoituksista. Saako kunto- tai liikuntasalia pitää auki? Tai kirjastoa? Voiko baariin päästää hiljaisia miehiä?\nMonesta hiljaisesta miehestä varmaan tuntuu, että olisi parempi hankkia kunnon tartunta kuin elää näissä kummallisissa rajoituksissa. Tai siten meidän hölösuiden pitäisi ruveta rohkeasti juttelemaan näille hiljaisille miehille.


Korona ei katkaise pitkää perinnettä – Aitoossa juhlitaan Kirkkareita 138 vuotta putkeen | Kulttuuritoimitus\nApulanta esiintyi Kirkastusjuhlilla ensimmäisen kerran 1997.\nKoronakesä ei katkaise Aitoon Kirkastusjuhlien 138-vuotista perinnettä. Suomen vanhimpia festareita vietetään poikkeusjärjestelyin 21.–22. elokuuta.\nRuuhkien välttämiseksi enimmäisväkimäärä puolitetaan 2 500:een, ja koko juhla-alue muutetaan K-18-anniskelualueeksi. Esiintymislavat rakennetaan ulos, ja katetut ylä- ja alalavat palvelevat väljinä olutterasseina sekä kahviloina. Sateen varalta myös ulos nousee telttakatoksia.\nKaikille kävijöille järjestetään istumapaikat ja pöydät, joista näkee ja kuulee molempien lavojen esiintyjät. Käsienpesu ja -desinfiointipisteitä sijoitetaan eri puolille aluetta.\n– Teemme kaiken mahdollisen, jotta kävijät voivat saapua turvallisin mielin, Kirkkari-järjestäjä, Aitoon VPK:n puheenjohtaja Erkki Hyöki sanoo.\nVäen pakkautumisen välttämiseksi sisääntuloportteja lisätään ja lippuja myydään vain ennakkoon netin kautta. Alueen ulkopuolisesta leirintäalueesta luovutaan.\nAitoossa juhlittiin Kirkkareita jo Venäjän vallan aikaan; ennen kuin sähköt saapuivat maahan. Edes sotavuodet eivät täysin katkaisseet vuodesta 1882 jatkunutta Kirkkari-perinnettä, mutta tanssikiellon vuoksi silloin vietettiin vaatimattomampia juhlia.\nPalokunnan juhlat kasvoivat festareiksi, kun iskelmä ja rock alkoivat villitä kansaa. Riehakkaiden juhlien turvaksi lähetettiin poliiseja Helsingistä saakka, ja juhlien satoa uutisoitiin lehdissä jo paljon ennen kuin Espoonlahdessa järjestettiin vuonna 1966 maan ensimmäiseksi festariksi mainittu Helsinki Folk Festival.\nKirkkareilla ovat aina esiintyneet maan kovimmat iskelmä- ja rocktähdet. Tänä vuonna lavalle nousevat muun muassa Sanni, Anssi Kela, Gasellit, Atomirotta, Gettomasa ja Black Devils & Ile Kallio. Juhlat huipentaa totuttuun tapaan 24. kertaa Kirkkareilla esiintyvä Apulanta.\nTänä vuonna Apulanta esiintyy Kirkkareilla jo 24. kertaa.\nJärjestelyt palokunnan ripeydellä\nKesän 2020 Kirkkareita piti viettää tavanomaiseen tapaan heinäkuun alussa. Kolmipäiväinen karkelo peruttiin keväällä, kun isot yleisötilaisuudet kiellettiin. Aitoon VPK on kuitenkin seurannut tiiviisti koronarajoitusten purkamista ja muualta saatuja kokemuksia.\n– Pirkanmaan tautitilanne on pysynyt hyvin hallinnassa, vaikka baaritkin ovat jo auki, Erkki Hyöki sanoo.\nPäätös juhlien järjestämisestä tehtiin heinäkuun viimeisinä päivinä. Sen jälkeen järjestelyt ovat edenneet palokuntamaisella ripeydellä.\nOhjelma rakentui neljässä päivässä. Jotkut bändit ovat vetäytyneet suosiolla koronatauolle, mutta useimmat odottavat paluuta tien päälle. Esiintyjistä käytävää kilpailua vähensi se, että Kirkkari-viikonloppuna järjestetään festarit ainoastaan Porissa, Oulussa ja Torniossa. Myös Pirkanmaalla keikkakesä on tavallista hiljaisempi.\nTalkooväen rekrytointi käynnissä\nKirkkari-järjestelyt hoidetaan pitkälti vapaaehtoisvoimin. Aitoon VPK:ssa luotetaan siihen, että talkooväkeä saadaan riittävästi, vaikka rekrytointiin jää vain pari viikkoa ja kaikilta vaaditaan vähintään 18 vuoden ikää.\n– Kolmepäiväisen tapahtuman lyheneminen kahteen iltaan vähentää hieman talkooväen tarvetta. Lisäksi esimerkiksi palokunnan festarigrilli annetaan tällä kertaa ulkopuolisen yrittäjän hoidettavaksi, Erkki Hyöki sanoo.\nTurvallisuuden vuoksi tehtävät erikoisjärjestelyt teettävät palokunnalle lisäaskaretta. Esimerkiksi 2 500 istumapaikan haalimiseksi oli käännytty panimon ja muiden tapahtumajärjestäjien puoleen.\n– Luotamme siihen, että pystymme järjestämään kaiken turvallisesti ja laadukkaasti. Uskomme myös, että kävijät toimivat vastuullisesti, eikä kukaan lähde kipeänä liikkeelle, Hyöki sanoo.


Suuri seksikeskustelu - Legendaloota - Leffatykki\nFoorumin päävalikkoon › Legendaloota › Suuri seksikeskustelu\nEdellinen sivu | 1 ... 4 5 6 7 8 9 10 11 12\t| Seuraava sivu\n12.11.15 klo 22:38 - linkitä tähän kommenttiin: #\nMinulla taas on kaveri, joka on vielä yhä melkein 40-vuotiaana neitsyt, ainakin uskoakseni. Ainakin sanoo ettei ole koskaan seurustellut.\nTai no enhän minä voi olla varma. Olen minäkin seurustellut hyvin vähän, mutta silti harrastanut seksiä paljon elämässäni.\nItseäni ei vielä vuosi takaperin edes kiinnostanut petipuuhat. Vasta nyt intin käyneenä ja etenkin kuunneltua aktiivisesti tupakaverien kertomuksia omista kokemuksistaan olen alkanut miettiä, mistä oikein olen jäänyt paitsi. Olen vain niin tavattoman ujo naisten kanssa, etten ole varmaan siksi edennyt vielä sänkyyn saakka. Noh, oon vasta 21-v. että kyllä tässä vielä kerkee.\nJotkut luulevat homoksi, kun en ole kertaakaan seurustellut tai tuonut tyttöä näytille, mikä on kyllä aivan bullshittiä ja kaukaa haettua.\nSinkkunaisia tuntuu oikeasti olevan todella vähän, ainakin täällä Suomessa.\n12.11.15 klo 23:07 - linkitä tähän kommenttiin: #\nOlen minäkin seurustellut hyvin vähän, mutta silti harrastanut seksiä paljon elämässäni.\n12.11.15 klo 23:29 - linkitä tähän kommenttiin: #\nTiedän kyllä että avatar ja osa mielipiteistäni ovat keskenään hieman ristiriidassa.\nItseltäni meni neitsyys siinä 19-vuotiaana, eli hiukan nuorempana mitä kookosbanaani on nyt. Kyllä kookosbanaani vielä ehtii.\n03.12.15 klo 15:29 - linkitä tähän kommenttiin: #\n29.04.19 klo 01:41 - linkitä tähän kommenttiin: #\nUseita vuosia sitten luin lukion psykologiankurssin kirjaa. Kirjassa puhuttiin siitä minkä ikäisenä ensimmäiset seksikokemukset yleensä ovat. Muistan lukeneeni, että grönlannissa ensimmäiset kokemukset ovat keskimäärin niinkin aikaisin kuin 15-vuotiaina. Jotenkin on jäänyt sellainen mielikuva, että useimmissa länsimaissa ensimmäiset kerrat olisivat keskimäärin +/-1v täysi-ikäisyydesta eli 17-19v (miltein kaikissa länsimaissa täysi-ikäisyys on 18). Onko kellään muulla mitään tietoa asiasta?\n29.04.19 klo 13:03 - linkitä tähän kommenttiin: #\nSiinä käsityksessä olen enimmäkseen ollut, että ekat seksikokemukset tulee siinä 16-17-vuotiaana, eli monella on neitsyys mennyt jo kun ollaan ajokortti-iässä.\nTuossa näkyy hieman keskiarvoa, tosin tiedot loppuu vuoteen 2009, mutta antaa varmaan suuntaa nykypäiväänkin.\n29.04.19 klo 13:08 - linkitä tähän kommenttiin: #\nSiitähän oli joskus oikein tutkimus, että amislaiset siirtyvät petipuuhiin selvästi keskimääräistä lukiolaista aikaisemmin.\n29.04.19 klo 15:10 - linkitä tähän kommenttiin: #\n29.04.19 klo 16:05 - linkitä tähän kommenttiin: #\nMe elämme seksikeskeisessä yhteiskunnassa. Ja se että on harrastanut seksiä, on monelle osoitus siitä, että on menestynyt sosiaalisesti. Aikuisia neitsyitä monet pitävät reppanoina. Itse en ota siihen kantaa että onko seksin saamattomuus osoitus sosiaalisesta tappiollisuudesta.\nItseltä lähti neitsyys miehen kanssa 19-vuotiaana, eka kerta naisen kanssa tuli hieman myöhemmin. Molempien jälkeen tunsin itseni kuin uudeksi mieheksi.\nSenpä jälkeen onkin sitten pantu menemään aina säännöllisin väliajoin.\n06.05.19 klo 21:56 - linkitä tähän kommenttiin: #\nEi jaksa ymmärtää, miksi kansa yleensä stressaa niin paljon tuon neitsyyden menettämisen kanssa.\nEpäilen, että syy saatta osittain olla siinä, että ihmisiä, jotka eivät ole koskaan harrastaneet seksiä pidetään ehkä jollain tavalla "friikeinä". Kun on elokuva 40v ja neitsyt, sitten on 5D dokumentti "aikuiset neitsyet" ja välillä lehdissä on näitä "Reino on 55v ja neitsyt, miltä nyt tuntuu?" juttuja.\n(En siis tiedä, että kukaan Reino niminen olisi koskaan tälläisessä jutussa ollut. Heitin nimen ihan vaan siksi, että 55-vuotiaissa Reino lienee yleinen nimi)\nJoten ihmiset (varsinkaan nuoret) eivät halua leimautua. Olen sitä mieltä, että erityisesti miehiä, jotka ovat aikuisia neitsyitä pidetään luusereina. Naisia taas välttämättä ei.\nOlen itse aikuinen mies ja neitsyt. Asia ei enää haittaa minua. Joskus 1.5-2 vuotta sitten se oli viellä jollain tavalla mielessä ja aina kännissä tuli avauduttua asiasta.\nMutta ei enää. En pidä myöskään itseäni luuserina (Olen käynyt asepalveluksen, minulla on työpaikka, vaikkakin huonopalkkainen, oma asunto ja pian toivottavasti ammattitutkinto). Olen huomannut, että kun elämässä on asiat hyvin (elää haluaamansa elämää), niin ei se seksittömyyskään häiritse. En usko, että mikään satunnainen seksikokemus muutaisi minua henkilönä yhtään (tai mistä sitä tietää?).\n07.05.19 klo 18:59 - linkitä tähän kommenttiin: #\nMe elämme seksikeskeisessä yhteiskunnassa. Ja se että on harrastanut seksiä, on monelle osoitus siitä, että on menestynyt sosiaalisesti. Aikuisia neitsyitä monet pitävät reppanoina.\nAika yksilöllistä, että miten asian näkee, mutta veikkaisin erittäin harvan aikuisiässä olevan sitä mieltä että seksittömyys tarkoittaa saamattomuutta sosiaalisesti. Ihmisillä kun on eri kiinnostuksen kohteet eri tärkeysjärjestyksissä. Itse en ole vielä(kään) näin 24-vuotiaana ollut seurustelusuhteessa tai seksuaalisessa kanssakäymisessä, vaikka toisaalta haluaisinkin. Tärkeintä on tehdä se, kun tuntuu oikealta. Miellän vain seksikeskeisen elämäntavan, irtosuhteet, yhden illan jutut ja friends with benefits -kaverisuhteet yliarvostetuksi. Jotkut tykkäävät toki niistäkin, enkä sitä mitenkään tuomitse, mutta itse haen enemmän tervettä parisuhdetta ja seksin olevan siinä vain yksi osa-alue monen muun joukossa. Se on erittäin yksityinen asia ja jaan sen mieluummin jonkun erityisen kanssa.\nOlen muuten ihan perustaitava sosiaalisissa taidoissa, omaan hyvän huumorintajun ja tulen hyvin toimeen ihmisten kanssa. Olen vain introvertti ja viihdyn omissa oloissani, eli harvemmin tekee mieli mennä ulos ja tutustua uusiin ihmisiin.\nMiten sitten koen itseni, kun saan ensimmäistä kertaa sitä kuuluisaa? Todennäköisesti näen itseni samanlaisena kuin ennenkin.\n07.05.19 klo 19:52 - linkitä tähän kommenttiin: #\nKyynisyyteen taipuvaisena hippinä uskon, että täydellisessä maailmassa kaikki olisivat moniavioisia sukupuolifluideja biseksuaaleja. Se olisi käytännöllistä, ja monelta sydänsurulta säästyttäisiin.\n09.05.19 klo 06:22 - linkitä tähän kommenttiin: #\nTässä esimerkki em. ohjelmista.\nTälläiset dokumentit varmasti lisäävät joidenkin paineita saada seksiä, kun aikuiset neitsyet ovat moisia kummajaisia. En halua uskoa, että tälläisia ohjelmia on olemassa. Miksi siitä onko saanut seksiä/ ei ole saanut seksiä pitää tehdä näin suuri numero?\n09.05.19 klo 18:04 - linkitä tähän kommenttiin: #\nErään porukan mukaan maahanmuuttajat vievät heidän naiset ja työpaikat. Heidän tavasta lähestyä asiaa löydämme syyn sille, miksi heiltä puuttuu kumppani.\n09.05.19 klo 19:40 - linkitä tähän kommenttiin: #\n09.05.19 klo 20:39 - linkitä tähän kommenttiin: #\nHeh, kyllä sellainenkin ihmistyyppi ihan oikeasti taitaa olla, jolla puute on ankara mutta potentiaaliset petikumppanit kaikkoavat naisvihamielisen jupinan seurauksena. Kuinka merkittävän osan yksinäisistä nämä sankarit muodostavat, sitä en lähde arvailemaan, mutta on heitä tullut itsekin kohdattua.\nMitä seksin puutteeseen tulee, niin ei sitä ihan olankohautuksella voi sivuuttaa. Jokainen tietää toki itse parhaiten mitä tarvitsee — tai ei oikeastaan tiedä, mutta yhtä kaikki: maailma on täynnä aidosti yksinäisiä ihmisiä. Parisuhteeseen olisi haluja, mutta yhtäkään sellaista ei ole elämässä ollut. Parturia ja sairaanhoitajaa lukuunottamatta kukaan ei ole heitä koskettanut vuosiin tai vuosikymmeniin.\nVähemmästäkin menee pää sekaisin. Siinä ei ole kyse seksihulluudesta vaan ihmisen luonnollisista tarpeista.\n13.05.19 klo 11:32 - linkitä tähän kommenttiin: #\nAina silloin tällöin tulee vastaan kirjoitus jossa seksin saamattomuuteen liitetään oma etninen alkuperä. Puhutaan siitä että naiset on aivopesty vihaamaan valtaväestöä ja näin ei valkoisena heteromiehenä voida saada naista. Samaan tekstiin lisätään paljon naisvihamielistä ja rasistista sisältöä. Mielestäni tuossa voi aika paljon lukea rivien välistä mistä on kysymys. Henkilö on vaan sattumoisen ikävä henkilö ja ei siinä ole kysymys siitä, että hän kuuluu valtaväestöön. Toki välillä vähemmistötkin saattavat kirjoittaan tälläistä ja silloin asiaa perustellaan rasismilla.\nkaikkoavat naisvihamielisen jupinan seurauksena.\nTämä virke sopii loistavasti edellä mainittuun.\n21.05.19 klo 16:34 - linkitä tähän kommenttiin: #\njos joku kouluttamaton ja kielitaidoton muukalainen vie joltain työpaikan ja vaimon, niin sit on saanu olla aika luuseri omassa elämässään jos noiden statsien kanssa ei pysty kilpailemaan. ja jos oma muija lähtee sellaisen matkaan niin silloin se sälli on tehnyt sulle vain lähinnä palveluksen, koska se muija olisi lähtenyt muutenkin ennen pitkää.\nratsasta auringonlaskuun ja uutta putkeen


Ilmastokriisi huolestuttaa nuoria, mutta ilmastokasvatusta ei pidä pelätä – Sirene\nIlmastokriisi huolestuttaa nuoria, mutta ilmastokasvatusta ei pidä pelätä\nNuorten kokema ilmastohuoli on ollut julkisen keskustelun aiheena jo muutaman vuoden. Siitä on jo pitkään keskusteltu opettajanhuoneissa ja ilmastokasvatuksen tilaisuuksissa mutta viime vuosina myös laajemmin julkisuudessa. Sitä on käytetty poliittisena lyömäaseena ripeiden ilmastotoimien puolesta ja niitä vastaan, muun muassa argumentoimalla, ettei nuoria pidä pelotella ilmastonmuutoksella. Lasten ja nuorten lisääntynyt ilmastoahdistus mietityttää syystä opettajia ja muita kasvattajia. Olen toisinaan kuullut pohdintoja, että ilmastoaiheita ei tee mieli opettaa, koska opettaja pelkää aiheuttavansa oppilailleen ilmastoahdistusta. Onko tähän pelkoon perusteita?\nMitä nuorten ilmastohuolesta tiedetään?\nTutkimusten perusteella tiedetään, että nuorten huoli ilmastonmuutoksen vuoksi on lisääntynyt vaikkapa reilun kymmenen vuoden takaisesta ajasta. Vuosittain toteutettava kotimainen Nuorisobarometri-kysely antoi myrskyvaroituksen jo kesällä 2018, kun peräti kaksi kolmesta vastaajasta kertoi tuntevansa erittäin tai melko paljon turvattomuutta ilmastonmuutoksen vuoksi. Myöhemmin samana vuonna nähtiin maailmanlaajuinen ruotsalaisen Greta Thunbergin käynnistämä nuorten koululakkoliike, johon osallistui myös tuhansia suomalaisnuoria eri puolilla maata. Ilmastoahdistus ja muut ilmastokriisiin liitetyt tunteet nousivat kerralla ympäristö- ja kestävyyskasvatuksen tutkimuksen keskiöön.\nSyksyllä 2021 julkaistiin laaja kansainvälinen tutkimus nuorten ilmastotunteista ja ajatuksista ilmastonmuutokseen liittyen. Tutkimukseen osallistui peräti 10 000 nuorta kymmenestä eri maasta, myös Suomesta. Caroline Hickmanin ja kollegoiden (2021) tutkimuksen mukaan selvästi yli puolet vastaajista oli erittäin tai hyvin huolissaan ilmastonmuutoksen vuoksi. Peräti kolme neljästä vastaajasta kertoi tuntevansa pelkoa tulevaisuuden vuoksi, ja alle puolet luottaa maansa hallituksen kykyyn vastata ilmastokriisin asettamiin haasteisiin. Suomalaisista vastaajista 42 % epäröi, voivatko he hankkia lainkaan lapsia.\nKyllä, monet nuoret ovat huolissaan, osa jopa äärimmäisen huolissaan. Tällaiset viestit tulee ottaa vakavasti. Itseäni henkilökohtaisesti vihlaisee erityisesti se epäluottamus tulevaisuuteen, josta lapsettomuutta ilmastonmuutoksen vuoksi harkitsevien vastaajien suuri määrä kertoo. Vuosien varrella on nähty paljon tutkimustuloksia, joissa lapset ja nuoret näkevät maailman tulevaisuuden synkkänä mutta siitä huolimatta oman tulevaisuutensa melko ennustettavana ja samankaltaisena kuin heidän vanhemmillaan: he opiskelisivat ammatin, menisivät töihin ja perustaisivat perheen. Onko tämä perusluottamus maailmaan nyt säröllä?\nNuorten ilmastohuoli ei ole syy vältellä ilmastokasvatusta\nHuolesta huolimatta väitän, että ilmastokasvatusta ei pidä pelätä. Pikemminkin päinvastoin: ilmastoahdistuksen maailmassa ilmastokasvatusta kaivataan kipeästi. Hyvällä, kokonaisvaltaisella ilmastokasvatuksella on mahdollista tukea toivon näkökulmaa ja ilmastotoimijuutta sekä käsitellä vaikeita tunteita. Apulaisprofessori Ilkka Ratisen (esim. Ratinen & Uusiautti 2020) tutkimusten mukaan jo ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskeva tieto lisää rakentavan toivon tunteita oppilaissa.\nKun ilmastokasvatukseen yhdistää toimintaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, nuoren toimijuuden kokemusten vahvistuminen saattaa helpottaa ahdistuksen tai huolen tunteita. Kokemus siitä, että kukaan ei tee mitään, muuttuu, ja yhdessä me voimme vaikuttaa. Apulaisprofessori Annukka Vainion mukaan kansalaisten pystyvyysuskon vahvistaminen on tärkeää myös kansallisten ja kansainvälisten ilmastotoimien onnistumisen kannalta.\nJos nuoren ilmastohuolta vähätellään tai sitä pyritään hoitamaan yksinomaan mielenterveysongelmana, lopputuloksena voi olla aiempaa pahempi ahdistus. Tutkija Panu Pihkala totesi viime syksynä Helsingin Sanomien haastattelussa, etteivät nuoret kaipaa terapiaa vaan määrätietoisia ilmastotoimia. Ilmastokasvatuksessa on kuitenkin hyvä harjoitella kriisin herättämien vaikeiden tunteiden käsittelyä. Näiden tunteiden olemassaoloa ei pidä kiistää, vaan niitä on tärkeä tarkastella yhdessä, turvallisessa yhteisössä.\nÄlä pelkää ilmastokasvatusta\nIlmastonmuutos on opetettavana ilmiönä kompleksinen ja oppiainerajat ylittävä. Ilmastonmuutosta voi kutsua viheliäiseksi tai pirulliseksi ongelmaksi, ja sen vuoksi myös aiheen opettaminen vaatii laaja-alaisuutta ja monipuolisia menetelmiä. Neljä vuotta sitten esittelimme yhdessä Sakari Tolppasen, Hannele Cantellin ja Anna Lehtosen kanssa kokonaisvaltaisen ilmastokasvatuksen mallin, jonka tavoitteena on havainnollistaa ilmastokasvatuksen eri osa-alueita tutkimustiedon pohjalta. Mallin kahdeksan osa-aluetta ovat kaikki kytköksissä toisiinsa.\nPolkupyörämallia voi käyttää tukena ilmastokasvatuksen kokonaisuuksien suunnittelussa: olemmeko ottaneet huomioon kaikki olennaiset näkökulmat ja lähestymistavat? Kokonaisvaltaisessa ilmastokasvatuksessa otetaan tiedon omaksumisen ohella huomioon esimerkiksi oppilaan arvot ja identiteetti, motivaatio, tulevaisuuskäsitykset sekä ilmastoon liittyvät tunteet. Malli kannustaa liittämään kasvatukseen aitoa toimintaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Ilmastokasvatus on monialaista ja sitä kannattaakin suunnitella ja toteuttaa yhdessä eri oppiaineiden opettajien kanssa. Parhaimmillaan tämän vaikean aiheen käsittely opetuksessa voi olla antoisaa ja hauskaa.\nJos opettajan tai muun kasvattajan omat välineet ilmastotunteiden käsittelyyn ovat vähissä, teemaan on tarjolla monia, suhteellisen tuoreita materiaaleja. Esimerkiksi Biologian ja maantieteen opettajien liitto BMOL on tuottanut erilaisia tehtäviä ja muita materiaaleja ilmastotunteiden käsittelyn tueksi. Luonto ja tunteet -hankkeen verkkosivuilla on myös tietoa ja lähinnä toiselle asteelle ja aikuisille sopivia harjoituksia ympäristötunteiden käsittelyyn.\nÄlä siis pelkää ilmastokasvatusta, vaan tartu siihen tarpeellisena mutta antoisana haasteena!\nHickman, C., Marks, E., Pihkala, P., Clayton, S., Lewandowski, E. R., Mayall, E. E., … & van Susteren, L. (2021). Young people’s voices on climate anxiety, government betrayal and moral injury: A global phenomenon. Government Betrayal and Moral Injury: A Global Phenomenon. https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3918955\nRatinen, I., & Uusiautti, S. (2020). Finnish students’ knowledge of climate change mitigation and its connection to hope. Sustainability, 12(6), 2181. https://doi.org/10.3390/su12062181\nKirjoittaja Essi Aarnio-Linnanvuori toimii ympäristökasvatuksen ja kestävän kehityksen yliopistonlehtorina Tampereen yliopiston kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa. Hän opettaa tiedekasvatusta ja ympäristöopin didaktiikkaa luokanopettajaopiskelijoille ja ympäristökasvatusta kaikille tiedekunnan opiskelijoille.\narkiympäristö Arvot elinikäinen oppiminen elämys- ja seikkailupedagogiikka Geodata geomedia globaalikasvatus hållbarhet hållbarhetspedagogik ilmastokasvatus ilmastonmuutos ilmiölähtöisyys kartat kaupunki kestävyyskasvatus kokonaisvaltaisen ilmastokasvatuksen malli kulttuuri kulttuurinen moninaisuus luonto luontoliikunta luontosuhde lärarutbildning maantiede maasto-opetus monialainen yhteistyö monialaisuus monikulttuurisuus opettajankoulutus opettajat osallisuus paikkatieto poikkitieteisyys posthumanismi småbarnspedagogik taide taidekasvatus tieteidenvälisyys tutkijaverkosto ulko-opetus vaikuttaminen Varhaiskasvatus vastuullisuus yhteisöllisyys ympäristökasvatus ympäristösuhde


Tarton nähtävyydet - Koe nämä Top 10 nähtävyyttä Tartossa\nTop 10 Tarton nähtävyydet\nEtusivu » Kohteet » Eurooppa » Viro » Tartto » Top 10 Tarton nähtävyydet\nVirossa sijaitseva Tartto tarjoaa loistavia kylpylöitä ja hauskaa tekemistä. Lisäksi ihanat Tarton nähtävyydet tuovat oman mausteensa viihtyisään kaupunkilomaan.\nVirossa riittää loistavia lomakohteita ja etenkin Tartto on yksi parhaimmista. Tartossa onnistuu rentouttava loma kiehtovilla nähtävyyksillä höystettynä. Monet Tarton nähtävyydet ovat täynnä historian havinaa – onhan kaupunki yksi Viron vanhimpia! Alla esittelyssä kaupungin parhaat nähtävyydet.\nLöydä parhaat tarjoukset Tarttoon!\nTarton nähtävyydet – Top 10-lista\n1. Raatihuoneentori ja Suutelevat opiskelijat –suihkulähde\n2. Tarton yliopisto\n4. Johanneksen kirkko\n5. Ahhaa –tiedekeskus\n6. Viron kansallismuseo\n8. Tarton vanha observatorio\n9. Toomemägi –puisto\nTarton nähtävyydet viehättävät läpi vuoden\nEdullista nähtävää koko lomaksi\nTarton nähtävyydet kartalla\nJos siis suuntaat Tartoon lomalle, lisää matkaohjelmaasi nämä ihanat nähtävyydet:\nTarton keskeisin paikka on ehdottomasti Raatihuoneentori, eli Raekoja plats. Kaupungin tunnetuin tori ja sen ympäristö ovat täynnä kivoja Tarton nähtävyyksiä, kuten Suutelevat opiskelijat –suihkulähde sekä itse Raatihuone. Torilla tapahtuu aina talvisin joulutorin muodossa ja kesäisin torilla järjestetään runsaasti erilaisia esityksiä.\nTartu Ülikool, eli Tarton yliopisto, on Viron tunnetuimpia ja arvostetuimpia opiskelupaikkoja. Yliopisto on toiminut aina vuodesta 1632, jonka kampusta kannattaa käydä ihastelemassa Tarton lomalla. Lisäksi yliopiston yhteydessä toimii yliopiston taidemuseo, joka on yksi kiinnostavimpia nähtävyyksiä Tartossa taiteen ystäville.\nTarton yliopisto ylläpitää myös kasvitieteellistä puutarhaa, johon tulee ehdottomasti tutustua. Laajat puutarhat sisältävät runsaasti erilaista kasvillisuutta, eikä pääsymaksua ole olemassa kuin muutamiin trooppisiin kasvihuoneisiin.\nJohanneksen kirkko aivan Raatihuoneentorin läheisyydessä, jonka suojista löytyy upeita poltetusta savesta valmistettuja patsaita. Kirkkoon voi tutustua ilmaiseksi, mutta korkeaan torniin kiivetäkseen täytyy maksaa muutaman euron pääsymaksu.\nHauskasti nimetty tiedekeskus on yksi parhaimpia nähtävyyksiä Tartossa lapsiperheille, jonka sisällä tapahtuu paljon mielenkiintoisia juttuja. Voit esimerkiksi tutustua planetaarioon tai kokeilla lentosimulaattoria. Perhelippuja on saatavilla vain noin 30 euron hintaan.\nTarton nähtävyydet vievät myös mielenkiintoisiin museoihin. Niistä Eesti Rahva Muuseum, eli Viron kansallismuseo, on yksi Tarton helmiä. Suuri museo kertoo kattavasti Viron historiasta. Museosta löytyy niin pysyviä kokoelmia, että vaihtuvia näyttelyitä.\nMuita huomionarvoisia museoita Tartossa ovat lisäksi:\nEliel Saarisen suunnittelema Paavalinkirkko on ainutlaatuinen ja erikoinen kirkkonähtävyys. Kirkkoon on mahdollista tutustua suomenkielisen oppaan kanssa ja voitpa jopa nauttia yksityisestä urkukonsertista halutessasi!\nTähetorn on kuuluisimpia Tarton nähtävyyksiä. Tähtitornin uumenista löytyy museo, planetaario sekä mahdollisuus tutkia tähtitaivasta kaukoputkella. Törniin on vain muutaman euron pääsymaksu, mutta planetaarioon pitää lisäksi ostaa liput erikseen. Myös perhelippuja on saatavilla ja kohde soveltuukin hyvin lapsiperheille.\nTuomiovuori eli Toomemägi on laaja puistoalue, jonne kannattaa mennä kävelylle varsinkin jos olet kaupungissa kesäisin. Puistoalueelta löytyy runsaasti mielenkiintoista nähtävää, kuten:\nEntisen tuomiokirkon rauniot\nKristjan Jaak Petersonin patsas\nTarton keskustan läpi virtaava Emajoki kuuluu myös parhaimpien Tarton nähtävyyksien joukkoon. Joen ylittää nimittäin monta todella omaperäistä ja kaunista siltaa ja laaja joenrantapuisto tarjoaa lisäksi runsaasti mielenkiintoista katseltavaa. Lisäksi jokeen on mahdollista tutustua kiehtovien jokiristeilyjen avulla kesäisin.\nMonet yllämainitut nähtävyydet Tartossa ovat auki läpi vuoden ja Tartto soveltuukin lomakohteeksi jokaisena vuodenaikana. Kaupunki on toki kauneimmillaan juuri kesäisin, mutta myös joulun alla historiallinen kaupunki suorastaan puhkuu tunnelmaa!\nMikä parasta, Tarton nähtävyydet ovat usein täysin ilmaisia tai niihin on vain muutaman euron pääsymaksu. Pääset siis nauttimaan mielenkiintoisesta tekemisestä varsin edullisesti.\nTee siis mielenkiintoinen ja antoisa loma Tarttoon!


Karkkipäivä: Raakasuklaat sitkeällä taatelitäytteellä\nPääsikö suklaanhimo yllättämään? On hyvinkin mahdollista, että kaapissasi on ainekset näihin ihaniin raakasuklaisiin, joilla on herkullinen taatelisydän.\nIhanaa Karkkipäivää! Olin viime viikonloppuna Mari Moilasen ja Tim Clinchin yhdessä järjestämässä ruokavalokuvaustyöpajassa Kirkkonummella. Oppia, ruokaa ja samanhenkistä seuraa oli tarjolla kahmalokaupalla. Tällä viikolla olenkin pää suristen harjoitellut ja harjoitellut. Valokuvaaminen on vaan niin antoisaa touhua.\nTällä kertaa vuorossa on ohje, jonka aineksia voi hyvin säilyttää kuivakaapissa ja ottaa käyttöön akuutin suklaanhimon iskiessä. ”Taatelitäyte” suklaan sisällä tekee konvehdista kivan pureskeltavaa. Lainausmerkit siitä syystä, että täyte on vain ja ainoastaan pala taatelia. Miksi tehdä asioista monimutkaisempia kuin on tarvis? Voit hyvin käyttää jo hieman kuivahtaneita pussin pohjalle unohtuneita taateleita, ne pehmenevät suklaan seassa juuri sopivasti.\nLopuksi seuraa pakollinen tee-niinkuin-sanon-ei-niinkuin-teen-osio: Käytin tällä kertaa suklaassa kahta rasvaa, joilla on erilainen sulamispiste. Siinä, missä kaakaovoi jo jähmettyy, kookosöljy on vielä iloisen juoksevaa. Kun tällaisen seoksen jättää jähmettymään huoneenlämpöön, tapahtuu ikävä rasvojen erottuminen, jonka voi huomata kuvista hassuna erivärisenä kerroksena konvehtien pohjassa. Itsekin tajusin tämän vasta, kun konvehdin liukastelivat tarjoilulautasella. Jos olisin käyttänyt vain yhtä rasvaa, tätä ei olisi käynyt. Eli: kun suklaa on kaadettu muotteihin, siirrä muotit heti kylmään jähmettymään. Kaikkea sitä oppiikin näitä ohjeita tehdessään.\nRaakasuklaat sitkeällä taatelitäytteellä\nJähmettymisaika: 1 h\nVoit tulostaa ohjeen .pdffänä tästä: Karkkipäivä_ raakasuklaat sitkeällä taatelitäytteellä\n0,6 dl tai 65 g raakakaakaovoita\n(1 tl, tai maun mukaan, kookossiirappia, vaahterasiirappia tai hunajaa)\n5 pehmeää kivetöntä taatelia\nMittaa kookosöljy ja kaakaovoi kulhoon ja siirrä kulho vesihauteeseen. Älä anna kulhon pohjan osua veteen. Kuumenna vettä miedolla lämmöllä, tarkoitus ei ole keittää sitä. Kaakaovoi sulaa viimeisenä, kun sen lämpötila saavuttaa n. 35°C. Suklaata saa kutsua raa’aksi mikäli sen lämpötila ei missään vaiheessa nouse yli 42°C.\nSillä aikaa pilko taatelit kolmeen osaan ja tiputtele ne väljästi muottien pohjalle. Suklaa valuu taatelinpalojen ympärille, joten muotin on hyvä olla hieman taatelinpalaa syvempi.\nKun kaakaovoikin on sulanut nestemäiseksi, lisää joukkoon kaakaojauhe ja makeutusaine. Sekoita tasaiseksi. Suklaa saa jäädä hieman happamaksi, sillä taatelit ovat todella makeita.\nSiirrä muotti/muotit leikkuulaudan päälle, jotta niitä on helppo liikutella. Kaada/lusikoi sulanut suklaa taatelinpalojen päälle muotteihin. Kopauttele leikkuulautaa napakasti muutaman kerran pöytään, jotta ilmakuplat nousevat pintaan eikä suklaisiin tule koloja.\nSiirrä muotti/muotit jääkaappiin jähmettymään n. tunniksi tai kunnes muotit eivät anna periksi puristaessa.\nSäilyy jääkaapissa tai pakastimessa ilmatiivisti säilytettynä useamman viikon.\n[yikes-mailchimp form=”1″ submit=”Haluan lisää herkkuohjeita!”]\nmilloin vainraakaSokeriton elämäsuklaataateli\nAugust 27, 2016 By Tiia\nOmenapikkuleivät (viljaton, makeuttamaton, maidoton, munaton) Kesäkurpitsabrownie (viljaton, makeuttamaton, maidoton, pähkinätön)\nPunavalkoinen chia-vanukas (gluteeniton, luonnollisesti makeutettu, maidoton, munaton, pähkinätön)\nPunajuurisuklaakakku (viljaton, maidoton, luonnollisesti makeutettu)


Miten arvioida yritysjohdon laatua eri aikaväleillä? - Nordnet Blogi\nPäädyin kirjoittamaan lyhyesti yritysjohdon analyysin teemasta, sillä kokemusteni mukaan valtaosa sijoittajista tulkitsee yritysjohdon menestyksen tai epäonnistumisen suoraviivaisesti vain osakekurssin historiallisesta kehityskaaresta. Se on toki yksinkertaisin ja tietyllä tavalla kiistattomin mittari, joka mukailee erityisesti osakkeenomistajan intressin näkökulmaa. Sitä on kuitenkin syytä täydentää hieman, tai ainakin ymmärtää kurssinousun taustalla olevat liiketoiminnalliset tekijät, joihin yritysjohto on vaikuttanut.\nPuhtaasti osakekurssin kehitystä tarkasteleva näkökulma on mielestäni optimaalisin lähtökohta ainoastaan pitkän aikavälin tarkastelulle, koska näkökulmassa on selvät heikkoutensa lyhyellä aikavälillä. Osakekurssi ja yhtiön liiketoiminta eivät kovinkaan todennäköisesti kulje käsi kädessä päivän tai kahden aikajänteellä. Yhtiön tosiasiallinen menestys välittyy pörssikurssiin ja viime kädessä yhtiön markkina-arvoon riittävän korkealla todennäköisyydellä vasta keskipitkällä aikajänteellä eli useamman vuoden tähtäimellä. Sitä lyhyemmällä tähtäimellä suhdanteella ja markkinapsykologialla on hallitseva vaikutuksensa. Vaihtoehtoinen tai täydentävä analyysinäkökulma on siis tärkeä erityisesti markkinatilanteessa, jossa yleinen kurssikehitys on laskevaa. Miten löytää parhaat yritysjohtajat silloin, kun hinnat ovat halvimmillaan mutta osakekurssin lähihistoriasta ei ole konsultiksi?\nJos osakekurssi ei sovellu lyhyellä aikavälillä neuvonantajaksi, niin mikä sitten olisi parempi lähestymistapa yritysjohdon laadun arviointiin? Warren Buffettin esimerkki vuoden 1987 sijoittajakirjeestä Berkshire Hathawayn osakkeenomistajille kuvailee asian mielestäni erinomaisen hyvin. Tiivistän seuraavaksi lyhyesti hänen yli 25 vuotta vanhan sanomansa, jonka keskeinen viesti on uskoakseni vielä tänäkin päivänä äärimmäisen tärkeä.\nEletään vuotta 1987, ja Buffettin johtaman sijoitusyhtiön seitsemän suurinta vakuutustoiminnan ulkopuolista tulosyksikköä, Buffalo News, Fechheimer, Kirby, Nebraska Furniture Mart, Scott Fetzer, See’s Candies ja World Book, ansaitsevat tilikaudella yhteenlaskettuna 180 miljoonaa dollaria liikevoittoa, eli tulosta ennen korkoja ja veroja. Kuten Buffett sijoittajakirjeessä toteaa, yksistään tämä lukema ei kerro vielä mitään yritysjohdon laadusta tai taloudellisesta suorituksesta.\nYleistettävissä oleva havainto on, että vaikka yhtiön taloudelliset tunnusluvut olisivat absoluuttisesti suuria ja voitollisuutta osoittavia, yritysjohdon laadun osalta johtopäätökset riippuvat ennen kaikkea siitä, millaisten pääomien varassa tämä tulos on saavutettu, ja toisaalta siitä, millaisella riskitasolla se on saavutettu. Esimerkiksi tilanteessa, jossa yritysjohdolla olisi ollut käytettävissä 10 miljardia dollaria tilikaudella, olisi nettotulos tuottanut prosentuaalisesti pääomalle vain 1,8 %. Inflaation jälkeiseen nollatuottoon tuskin kannattaisi ottaa seitsemän liiketoiminta-alueen riskejä, saati sitten ylistää yksiköiden johtajia.\nSamaa logiikkaa voidaan soveltaa luonnollisesti sijoitustoimintaankin. Jos saavutan vuodessa 100 000 euron sijoitustuloksen, kuulostaa se lähtökohtaisesti hyvältä, mutta jos olen kuitenkin saanut sijoittaa saman vuoden aikana 10 miljoonan euron kassalla, on tasan yhteen prosenttiin jäävä tuotto koko sotakassaan suhteutettuna suorastaan häpeällinen. Siksi absoluuttisten tulosten valossa on mahdotonta analysoida myöskään yritysjohdon onnistumista.\nBuffett kertoo samassa vuoden 1987 sijoittajakirjeessä, että jo mainittujen seitsemän liiketoimintayksikön osalta tuottojen takana olevat yhtiöiden pääomarakenteet ovat nojanneet enimmäkseen omaan pääomaan eli osakkeenomistajilta – ei velkojilta – tulevaan varallisuuteen. Velkavivuttamisella ei näin ollen ole ollut ratkaisevaa merkitystä mainitun nettotuloskertymän saavuttamisessa. Buffettin mukaan seitsikon nettorahoituskustannukset olivat täydellä tilikaudella 1987 vain 2 miljoonaa dollaria.\nOttaen huomioon aiemmin mainitun 180 miljoonan dollarin yhteenlasketun liikevoiton (ennen korkoja ja veroja) ja vähentämällä siitä 2 miljoonan dollarin nettorahoituskustannukset, muodostuu seitsikon omalle pääomalle ansaitsema täyden tilikauden tulos ennen veroja tasolle 178 miljoonaa dollaria. Buffett jatkaa tilanneanalyysiä kertomalla, että samanaikaisesti seitsikon taseissa eli yritysjohtojen käytettävissä oleva yhteenlaskettu oma pääoma oli vain 175 miljoonaa dollaria.\nSijoittajakirjeessä Buffett laskee, että mikäli nämä seitsemän liiketoimintayksikköä olisivat toimineet yhtenä suurena yksittäisenä yhtiönä tilikaudella 1987, olisi tämän kuvitteellisen konsernin verojen jälkeinen tulos ollut noin 100 miljoonaa dollaria. Suhteuttamalla 100 miljoonan dollarin nettotuloksen osakkeenomistajien sijoittamaan 175 miljoonan dollarin summaan, saadaan vuotuiseksi oman pääoman tuotoksi yhtiön näkökulmasta poikkeuksellisen korkea +57,1 %:n taso. Se kertoo ilmiömäisestä suorituksesta liikkeenjohdossa. Vertailun vuoksi Buffett mainitsee, että S&P 500 -indeksin pörssiyhtiöistä vain kuusi kykeni saavuttamaan 1980-luvulla keskimäärin vähintään 30 %:n oman pääoman tuoton.\nOn korostamisen arvoista, että tähän asti tässä merkinnässä suoritettu tarkastelu kertoo ennen kaikkea siitä, miten yhtiön liikkeenjohto on menestynyt. Se on eri asia kuin yksittäisen osakesijoittajan menestyminen, vaikka kyse olisi samasta yhtiöstä. Peliin tulevat mukaan tässä vaiheessa osakkeen arvostuskertoimet ostohetkellä. Tarkastelun seuraava vaihe antaa kuvan siitä, miten Buffettin sijoitusyhtiö on saanut nauttia yritysjohdon laatusuorituksesta sijoittajan asemassa.\nBuffett huomauttaa sijoittajakirjeessä, että hänen johtamansa sijoitusyhtiö Berkshire Hathaway ei ole suinkaan saanut hankittua omistustaan seitsikossa yhtiöiden omien pääomien kirjanpidollisia tasearvostuksia vastaavalla hintatasolla. Edellä auki laskettu tilikauden oman pääoman tuottohan kuvasi nimenomaan itse yhtiön kirjanpidolliselle omalle pääomalle saatua tuottoa, mutta yksittäinen sijoittaja hankkii osuutensa tästä pääomasta osakemarkkinoilta, joilla kirjanpidollinen omaisuus hinnoitellaan yleensä kertoimin. Käytännössä oman pääoman hinnoittelua kuvataan P/BV-tunnusluvulla.\nSijoitusyhtiö Berkshire Hathaway maksoi Buffettin mukaan aikanaan kyseessä olevien yhtiöiden omistuksista 222 miljoonaa dollaria yli niiden omien pääomien kirjanpidollisten tasearvojen. Ottaen huomioon omien pääomien jo aiemmin mainitut kirjanpidolliset tasearvot, Buffettin keskimääräinen hankintahinta ylittää P/BV-luvulla arvon kaksi. Siksi hänen johtamansa sijoitusyhtiön tuotto on liiketoimintojen ansaitsemien kassavirtojen valossa hieman alle puolet yhtiöiden saavuttamasta +57,1 %:n oman pääoman tuotosta. Silti tuotto on sijoittajallekin erinomainen.\nMielestäni jokaisen sijoittajan tulee yritysjohdon laatua analysoidessaan erottaa yksittäisen pörssisijoittajan saamat sijoitustuotot, jotka ovat riippuvaisia osakkeiden arvostustasojen muutoksista erityisesti lyhyellä aikavälillä, ja toisaalta itse pörssiyhtiön ansaitsema tuotto liiketoiminnan käytettävissä olevilla varoilla. Pörssiyhtiön johtajien vaikutusmahdollisuudet osakekurssiin ovat kovin rajalliset lyhyellä aikavälillä, mutta he voivat päivittäin vaikuttaa omalla toiminnallaan siihen, miten yritystoiminnan käytössä olevat varat allokoidaan. Siksi itse pörssiyhtiön ansaitsema tuotto liiketoiminnan käytettävissä olevilla varoilla on ensisijainen tarkastelun kohde analysoidessa yritysjohdon laatua viittä vuotta lyhyemmällä ajanjaksolla. Toki myös yhtiön kannattavuuden kehitystrendiä on suotavaa tarkastella, mutta se menee jo teeman syventämisen puolelle.\nTämän merkinnän keskeistä väitettä korostettakoon sillä, että pörssiyhtiön johto ei saa johtamansa yritystoiminnan käyttöön euroakaan enempää varoja, vaikka muut sijoittajat kävisivät yhtiön pörssiosakkeella kauppaa päivästä toiseen yhä korkeammilla kurssitasoilla. Pörssiyhtiöhän ei ole lähtökohtaisesti itse osallisena osakkeiden pörssikaupassa lainkaan, joten se ei häviä rahaa eikä rikastu muiden sijoittajien keskinäisellä kaupankäynnillä.\nKuvatun asetelman johdosta yritysjohdon menestystä tulisi arvioida alle viiden vuoden mittaisella ajanjaksolla ensisijaisesti yhtiön kannattavuutta ja sen kehitystrendiä kuvaavien tunnuslukujen valossa, ei ainoastaan pörssikurssin kehityksen perusteella. Yritysjohdon laatua kuvaavaksi mittapaaluksi on asetettava lyhyellä aikavälillä yhtiön saavuttama tuotto, ei osakekurssin tuotto. Toki yli viiden vuoden aikajänteellä pörssi toimii kuin vaaka, joka punnitsee yhtiön ja sen johdon tosiasiallisen menestyksen myös osakekurssin kautta. Tulevan viisivuotiskauden aikana on hyvin mahdollista, että osakesijoittajien saavuttamat tuotot jäävät selvästi vaatimattomammiksi kuin viimeisten viiden elvytystä sisältäneen vuoden aikana. Siksi yritysjohdon laadun analyysimenetelmän kuvaaminen on uskoakseni juuri nyt erityinen ajankohtaista.\nBuffett totesi esimerkissään, että laatuyhtiöt kykenevät erinomaiseen kannattavuuteen ilman velkataakkaa. Myös useat kotimaisetkin laatuyhtiöt ovat todistaneet käytännössä, että kannattava kasvu ja omistaja-arvon luominen ovat mahdollinen yhdistelmä ilman mainittavaa nettovelkaa. Esimerkiksi Kone, Nokian Renkaat ja Outotec ovat todellisia laatuyhtiöitä, joiden nettovelkaantuneisuutta kuvaavat gearingit olivat edellisen tilinpäätöksen tarkasteluhetkellä -40,0 %, -4,5 % % ja -54,1 %. Kaikilla yhtiöillä oli siis viime tilikauden lopussa nettokassa. Yhtiöiden oman pääoman tuotot olivat edellisellä tilikaudella vastaavasti +32,5 %, +25,2 % ja +28,5 %. Sivujuonteena todettakoon ettei ole sattumaa, että kaikki edellä mainitut kotimaiset esimerkkiyhtiöt löytyvät myös potentiaalisten ostokohteiden laatuyhtiölistaltani sijoituskirjasta Hajauta tai hajoa.\nKokonaisuutta tarkastellen yritysjohdon laatu ja erityisesti johdon onnistumisprosentti omistaja-arvon luomisprosessissa ilmenevät osakekurssin kehityskaaresta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, yleensä jo 5 vuoden mittaisella tarkasteluajanjaksolla. Markkinat voivat toimia lyhyellä aikavälillä kuin äänestyskone, mutta pitkällä aikavälillä omistaja-arvon hedelmät punnitaan tehokkaasti. Kuitenkin 5 vuotta lyhyemmällä ajanjaksolla on mahdollista, että yksittäisen osakesijoittajan tuotot poikkeavat merkittävällä tavalla – jopa etumerkiltään – itse pörssiyhtiön ansaitsemista tuotoista yritystoimintaan sijoitetulle pääomalle – pääomalle, jonka allokoiminen tuottaviin ja järkevän riskiprofiilin kohteisiin on yritysjohdon keskeisin tehtävä. Lyhyellä aikavälillä yritysjohdon analyysi tulee siis aloittaa itse yhtiöstä ja sen suorituskyvystä käsin.\nTuottoerot itse pörssiyhtiön ja sen yksittäisen osakkeenomistajan välillä johtuvat ennen kaikkea osakkeen arvostuskertoimista sillä hetkellä, kun sijoittaja osakkeensa hankkii. Esimerkiksi osakkeen kirjanpidollisen ja markkina-arvoisen hinnoittelun välistä suhdetta kuvaavalla P/BV-luvulla on mahdollista hahmottaa, paljonko sijoittaja maksaa yhtiön kirjanpidollisesta omasta pääomasta osakkeen ostohetken arvostustason kautta. Mitä korkeampi on osakkeen P/BV-luku ostohetkellä, sitä vähemmän yksittäinen uusi osakkeenomistaja saa tuottoa suhteessa pörssiyhtiön ansaitsemaan tuottoon. Jos sijoittaja sen sijaan onnistuu hankkimaan osaketta tasan kirjanpidollisen oman pääoman hinnoittelussa (P/BV 1), ovat sekä yhtiön oman pääoman tuotot että sijoittajan saamat tuotot täsmälleen samansuuruiset.\nKaiken kaikkiaan on mahdollista esittää, että pitkäjänteinen osakkeenomistaja vaurastuu hyvin suurella todennäköisyydellä omistamansa yhtiön liiketoiminnan ansaintakyvyn kehityksen tahdissa. Siksi sijoittajan kannattaa analysoida, kuinka hyvin yritysjohto saa yhtiön varat tuottamaan liiketoiminnassa. Sijoittajan näkökulmasta erinomaisesti johdettu liiketoiminta ei ole kuitenkaan aina hyvä sijoitus, jos osakkeista joutuu maksamaan liian korkeita arvostuskertoimia ostohetkellä. Vaikka yhtiön oman pääoman tuotto olisi esimerkiksi sinänsä erinomaisella 30 %:n tasolla, säilyy yhtiön kannattavuus edelleen samalla tasolla riippumatta siitä, ostaako yksittäinen osakesijoittaja osakkeensa tasearvolla vai esimerkiksi viisi kertaa tasearvoa vastaavalla hinnoittelulla. Vasta osakkeen arvostustaso määrittää yksittäisen sijoittajan tuotto-odotuksen, kun yhtiön kannattavuus on jo tiedossa. Yritysjohdon laadun havaittuaan sijoittajan tulee siis vielä metsästää kärsivällisesti ostoajankohtaa, jolloin laatuyhtiön oma pääoma hinnoitellaan osakemarkkinoilla mahdollisimman matalin arvostuskertoimin.\nLaatuyhtiö liiketoiminta oman pääoman tuotto osakkeenomistaja sijoitustuotto yritysjohto\nNordnet kulkee aikaansa edellä. Kello on nyt 00.17 ja blogi on julkaistu 00.45, mutta silti jo nyt luettavissa.\nTeema on erittäin hyvä, mutta siinä ei varsinaisesti vastata kysymykseen: ”Miten arvioida yritysjohdon laatua eri aikaväleillä?” Yritysjohto kattaa mielestäni hallituksen ja yrityksen palkatun johtoryhmän. Johdon laadun arviointiin kuuluvat mielestäni heidän aikaisempi menestymisensä ennen nykyistä tehtävää, puheisiin ja toimintaan perustuva arvio omistaja-ajattelusta, yrityksen strategia, yrityksen toteutunut toiminta, menestys verrattuna kilpailijoihin, jne.\nTalvivaaran P/B on tällä hetkellä 0.1


Parasta puutarhasta: Viilenee, viilenee?\nSuperlämmin syksy kääntyi sitten aikalailla hetkessä normaalimmaksi. Tuntuipa alkuun varsin hyiseltä kun syystuuli kävi luihin ja ytimiin eikä tähän ole ehtinyt tottua.\nLööpit näyttivät kuitenkin lupailevan lämpöistä loppusyksyäkin, saas nähdä mitä tuleman pitää?\nSyyskuu päättyy ja kuukauden kysely lempivuodenajasta. Siinä syksyihmiset veivät selkeästi voiton. Muut vuodenajat saivatkin sitten keskenään tasaisen kannatuksen (syksy 11, kevät 8, kesä 8, talvi 9). Muutaman tunnin toki voi vielä vaikuttaa tulokseen ;) Täytyypä uusia kysely vaikka sitten joskus kun on talvi parhaimmillaan, josko tulisi toisenlainen tulos?\nMoni tuntuu nyt kovasti harmittelevan päivien lyhentymistä ja pimeyden lisääntymistä. Huomaan, että itseäni tämä ei näytä juurikaan haittaavan, melkein päinvastoin. Takana on kiivas, mutta kaikin puolin erinomainen puutarha- ja muu kesä. Pian on aika laittaa pillit pussiin siltä osin, huoahtaa hiukan ja antaa tilaa muille asioille.\nTyttären kanssa juuri viikonloppuna juttelimme, kuinka syksy on niin kaunista aikaa, viilenneen ilman ihana raikkaus ja kuulaus houkuttaa aivan väkisin ulkosalle nauttimaan loppusyksyn viime hetkistä.\nInnostuin vielä tekemään uusia syysistutuksia rappusille, josko lämmintä säätä jatkuisi ja jaksaisivat vielä kukoistaa.\nKiitokset kaikille kyselyyn vastanneille, seuraavaksi yritän kehitellä tuohon kyselyn paikalle jotain muuta.\nLähettänyt Kerttuli klo 19.42\nTunnisteet: ihana , kysely , lämpö , lämpötila , syksy , vuodenaika\nKerttuli 30. syyskuuta 2013 klo 20.03\nJee, joku nopea kävi laittamassa muut kuin syksypuntit tasan 8 - 8 - 8 :)


Voiteluainetta rattaisiin | Keski-Suomen sairaanhoitopiiri\nSosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisina pyrimme löytämään erilaisia mahdollisuuksia, jotka parantavat toimintaprosesseja asiakkaidemme ja potilaidemme parhaaksi. Ammattiin liittyvää substanssiosaamista kerrytämme monin tavoin yhteisissä oppimistilanteissa. Tarvitsemme yhteistä ajattelua ja keskustelua asiakkaan ja potilaan palveluihin liittyvien polkujen suoristamiseksi. Kullanarvoisina asioina tunnistamme entistä enemmän riippuvuuksia ja yhtymäkohtia toimintaprosesseissa, jolloin toimintamme nivoutuu aina jonkun toisen työhön.\nNiinhän se on, että voimme osaltamme helpottaa toimintaa, jos ymmärrämme eri toimintaprosesseissa ja hoitoketjuissa oman ja toisen työn osuutta. Tällöin tiedämme, miten työmme vaikuttaa toisen työhön, ja sitä kautta potilaan ja asiakkaan saamaan palveluun. Meistä jokainen on hyvän palvelukokemuksen mahdollistaja.\nJokaisella meistä on tietoa ja näkemyksiä, miten palvelupalasten pitäisi yhteen toimia. Keskeisenä kysymyksenä voidaankin pitää sitä, miten saamme nämä erilaiset näkemykset jalostumaan yhteiseksi ymmärrykseksi ja uudeksi osaamiseksi. Tämä tarkoittaa parhaimmillaan potilas- ja asiakaskokemuksista kumpuavaa eri työntekijöiden, tiimien ja toimijoiden näkemysten kohtaamista. Sitä varten tarvitsemme yhdessä tekemistä ja vuorovaikutusta - irrallisten näkemysten ja osaamisten ”ristiinpölytystä” asioissa, joilla voimme edistää potilaan tai asiakkaan saamaa palvelua.\nAjatusten vaihtoa kahvitauolla\nMielestäni voimme vielä tänäänkin korostaa keskustelujen ja yhdessä tekemisen merkitystä. Potilaat ja asiakkaat ovat meille yhteisiä ja asiat ovat meille yhteisiä. Lisäksi muodollisen koulutuksen annista jää paljon hyödyntämättä, ellei asioita tarkastella yhdessä käytäntöjen näkökulmasta. Paljonhan meillä tätä hyvää pöhinää onkin. Meille on tuttua keskustella yhdessä ja porista epämuodollisissakin yhteyksissä, kuten kahvitauoilla. Tämä on merkityksellistä. Ja vielä merkityksellisemmäksi se muuttuu, kun porisemme yli rajojen. Tätäkin meillä tapahtuu: mietimme uusia toimintamalleja potilas edellä, eikä vain nykyisten rajojen sisällä.\nYksikkörajoja ylittävää yhteistyötä potilastyössä\nOsaamisen kehittämistä potilaan parhaaksi\nToimintatapojen uudistamista ja osaamisen kehittymistä mahdollistetaan erilaisten näkemysten kohtaamisella, hyvätahtoisella ja asiallisella vuorovaikutuksella, sekä arjessa yhteisesti hyväksyttyyn hetkeen tarttumisella. Näitä asioita voidaan pitää eräänlaisena voiteluaineena rattaalle, joka pyörii sulavammin, ja josta kumpuaa positiivista virettä toimintaan. Yhdessä tekemisen, ääneen ihmettelyn ja epämuodollisen ajatusvaihdon kautta opimme ja innovoimme uutta. Hyvänä osaamisen edistäjä -esimerkkinä mainitsen tänä vuonna alkaneen konsultaatiokeskustoiminnan, jonka avulla luodaan sujuvuutta ja edistetään organisaatiorajoja ylittävää osaamista.\nAmmattilaisina emme voi sulkea pois potilaan tai asiakkaan kokemuksia. Tätä kokemustietoa voi hyödyntää mm. vertaistukitoiminnassa hiljattain uutisoidun esimerkin tapaan.\nAina ei ammattilastenkaan kesken ole mielestäni kyse siitä, kuka opettaa ja ketä. Törmäämme arjessa asioihin, joissa jokainen eri työtehtävissä toimiva voi olla oppija ja samalla rakentaa yhteistä ymmärrystä omilla näkemyksillään. Keskustelujen kautta syntyneet ”ahaa” -elämykset vievät asioita eteenpäin. Suuria muutoksia tarvitaan, mutta kiireen siivittämä työ voi helpottua pienistäkin keskustelujen kautta syntyneistä muutoksista, joiden avulla edistetään potilaan ja asiakkaan saamaa hyvää palvelukokemusta.\nLisää työyhteisötaidoista osaamisena: Karhapää Merja, Laulainen Sanna, Kivinen Tuula. 2015. Työyhteisötaidot sosiaali- ja terveydenhuollossa. Hallinnon tutkimus.\nOsastonhoitaja, Diagnostiset palvelut


Sokeroimaton pillimehu -yes please! - Poikien Äidit\nKaupallinen yhteistyö yrityksen Juustoportti kanssa\nKevät on vihdoin täällä pitkän talven jälkeen, ja meidän perheelle se tarkoittaa ulkoilua! Kuinka ihanaa onkaan tutkia taaperon kanssa luontoa, ihmetellä kaikkia vastaan tulevia kiviä, keppejä ja kukkia. Rakastan napata mukaan eväät ja lähteä metsään poukkoilemaan sinne tänne, tai puistoon jätskille ja pillimehulle. Tai nyt hitiksi tullut Jasun sähköauto, johon mahtuu eväät mukaan ja ei muuta kun ajelulle! Kaikkein parastahan on äitin ohjatessa istua omassa autossa, juoda pillimehua ja mennä katsomaan naapuriin kaivureita työntouhussa. Nyt me löydettiin meidän reissuille sokeroimaton pillimehu, joka maistuu äidille ja pojalle. Kehui näitä isäkin.\nMikä mehu sopii pienille lapsille?\nMonet välttävät pienten lasten kanssa turhia sokereita, niin myös me. Ja harvemmin aikuiset haluavat itselleen tai isomille lapsilleenkaan turhia ylimääräisiä sokereita. Viime kesänä kolusinkin kaikki pillimehut kaupassa ja tutkin, että missä olisi mahdollisimman vähän sokeria. Ehkä niin tarkka en olisi ollut, mutta Jasu oli vasta 1,5 vuotias ja kesän helteillä hälle ei maistunut vesi joten jotain oli saatava.\nJos sokeria ei ollut, oli makeutusaineita käytetty. Tyydyttiin siis joihinkin mahdollisimman ”terveellisiin” vaihtoehtoihin. Ja onneksi siitä nyt ei hampaat tai kroppa mene pilalle, kun harvemmin mehua juo. Lapset saavat huomaamattaan yllättävänkin paljon ylimääräisiä sokereita, esimerkiksi välipalaksi tarjotuissa jogurteissa. Mehutkin sisältävät paljon sokeria, mitä ei tule itse aina ajatelleeksikaan. Usein myös sokeroimaton mehu sisältää makeutusaineita, joista saattaa tulla muita haittoja esimerkiksi vatsa- ja ilmavaivoja.\nSokeroimaton ja makeutusaineeton pillimehu\nNyt saatiin testiin Juustoportin Hyvin pillimehut, kyseessä siis sokeroimaton pillimehu! Makeutusta ei ole tullut lainkaan sokeripussista, eikä siinä ole käytetty makeutusaineita. Hyvin pillimehuissa on makuina päärynä ja omena, ja mehu saakin itse hedelmästä makunsa. Näitä testattiin koko perheen voimin, ja maku miellytti niin poikaa kuin äitiä ja isiäkin. Jasulle päärynä oli lemppari, ja vanhemmat yllättyi, kun mehu oikeasti maistui myös hyvälle. Jotenkin ajatteli, että kun kyseessä sokeroimaton ja makeutusaineeton, on mehun oltava vettä muistuttavaa. Mutta ei, nämä siis todellakin jatkoon!\nJuustoportin HYVIN-tuotteissa on paljon sokeroimattomia vaihtoehtoja välipaloille, esimerkiksi proteiinivanukas, rahka ja juotava jogurtti. Löytyy siis meille autoretkelle muutakin mukaan napattavaa kuin pillimehut.\nAvainsanat: eväsretki, mehu, pillimehu, sokeriton pillimehu, taapero\nJos vielä haluan lapsia niin… muistuta mua\nKesä ilman suunnitelmia -aikatauluttajan painajainen


Paikallismuseon kokoelmien hoito/Tavallisimmat tuholaiset – Wikikirjasto\nPaikallismuseon kokoelmien hoito/Tavallisimmat tuholaiset\n< Paikallismuseon kokoelmien hoito(Ohjattu sivulta Paikallismuseoiden kokoelmien hoito/Tavallisimmat tuholaiset)\nKoin syömä takki\nTavallisimpia tuholaisia paikallismuseoissa ovat turkiskuoriaiset, tupajumit, kuolemankellot, koit, hiiret ja linnut. Paikallismuseoissa näkee hyvin usein vyöihrakuoriaisia, jotka eivät varsinaisesti ole vaaraksi museoesineille. Tuholaisten tunnistukseen hyvä apu on kirja nimeltään Rohmut ja riesat. Tuhohyönteisten tunnistusopas, jonka on toimittanut Outi Nummi. Kirjaa kannattaa etsiä kirjastoista, koska painos on loppuunmyyty. Kesällä museoiden tiloihin harhautuu usein kokoelmille aivan vaarattomia hyönteisiä. Muutaman tuhohyönteisen löytyminen museon tiloista ei ole hirvittävän vaarallista. Vaurioiden syntyminen on yleensä hidasta ja ongelma on hoidettavissa, mutta havaittuihin ongelmiin on syytä tarttua heti. Apua kannattaa ensimmäiseksi kysyä alueellisesta vastuumuseosta.\nTurkiskuoriainen on ruskea pyöreähkö kovakuoriainen, jonka toukat syövät tekstiilejä. Reijät ovat siistejä, niiden ympärillä ei ole valkoista seittiä tai purua. Säännöllinen siivoaminen pitää turkiskuoriaiset kurissa. Selaaiset tekstiilit, jotka eivät ole näyttelyssä kannattaa säilyttää tiiviissä laatikoissa ja tarkistaa säännöllisesti. Turkiskuoriaista ei pysty vanhoista rakennuksista hävittämään kokonaan, tekstiilien säännöllinen tarkistaminen on hyvää ennaltaehkäisevää konservointia. Tekstiilit, joissa on turkiskuoriaisen tekemiä tuhoja voi pakastaa tai kuumentaa ja sen jälkeen imuroida.\nKoin syömä villatakki\nVaatekoi on oljenkeltainen pieni perhonen, jonka siipiväli on noin 10 mm. Toukka syö villaa ja muita eläinperäisiä materiaaleja. Toukka on valkoinen noin 5 mm pitkä ja sillä on ruskea pää. Hyvä kotikonsti vaatekoin tunnistamiseen on musertaa hyönteinen sormien väliin, jos jäljelle jää vain kullanhohtoista hilettä, kyseessä on vaatekoi. Kankaassa olevien reikien ympärillä on valkoista seittiä ja lähellä seittiputkia, joita pitkin toukka on liikkunut paikasta toiseen. Kankaassa voi olla kiinni myös umpinaisia koteloita. Toukat ja munat tuhoutuvat parhaiten pakastamalla tai kuumentamalla. Pakastetut/kuumennetut tekstiilit imuroidaan, jotta on helpompi tarkkailla tuleeko uutta tuhoa. Laventeli ja setripuu karkottavat tuoksullaan koiperhosia. Koitilanteen seurantaan voi käyttää liima-ansoja.\nTupajumin syöntipurua reen jalaksissa\nTupajumi on noin 4 mm pitkä tummanruskea kovakuoriainen, jonka toukat syövät puuhun reikiä. Toukka on valkoinen noin 5 mm pitkä, mutta niitä näkee todella harvoin. Tupajumien olemassaolon huomaa helpoiten rakenteissa tai esineissä olevista pienistä pyöreistä rei’istä ja hienosta puupurusta. Mitä vaaleampaa purua sitä tuoreempaa se on. Jos tupajumeja on paljon niiden parveilun voi huomata alkukesällä ikkunoiden läheisyydessä. Se viihtyy kosteassa puussa, sekä rakennuksissa että esineissä. Museoissa tyypillisiä esineitä, joissa on tupajumeja ovat isot huonekalut, ajokalut, saavit, tiinut. Myrkyttämällä hävittäminen on vaikeaa. On parempi kuumentaa tai pakastaa. Tupajumien tekemä tuho on hidasta. Koppakuoriainen munii puussa oleviin reikiin, munista kehittyy toukkia, jotka syövät puuhun käytäviä. Toukat koteloituvat ja koteloista kuoriutuu koppakuoriaisia.\nKuolemankello on noin 5 mm musta kovakuoriainen, jonka toukat syövät puuhun reikiä. Toukka on valkoinen noin 5 mm pitkä, mutta niitä näkee todella harvoin. Kuolemankellon olemassaolon huomaa helpoiten rakenteissa olevista pienistä pyöreistä rei’istä ja hienosta puupurusta. Kuolemankellon voi myös tunnistaa puusta kuuluvasta tikityksestä. Se viihtyy kosteassa puussa, useimmiten rakennusten rakenteissa. Toukkien tekemä tuho on hidasta. Myrkyttämällä hävittäminen on vaikeaa. Rakenteiden kuivuminen pienentää ja lopulta hävittää kannan. Samanlainen elinkaari kuin tupajumilla.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikibooks.org/w/index.php?title=Paikallismuseon_kokoelmien_hoito/Tavallisimmat_tuholaiset&oldid=129518”\nSivua on viimeksi muutettu 17. marraskuuta 2020 kello 13.18.


Aviawest Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa. Osta, myy, vuokra-aika\nAviawest Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa\nHaluatko myydä ja vuokrata kiinteistöjä Aviawestissa Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa? Soita myyntitiimillemme nyt numeroilla 0800 071 4674 tai + 44 (0) 1787 881111.\nTravel & Leisure Groupilla meillä on mahdollisesti suurin omistusvarasto osoitteessa Aviawest Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa kilpailukykyiseen hintaan. Useimmat myyjät ovat avoimia tarjouksille. Meillä on varastossa vielä useita viikkoja ja muiden yritysten tuhansia viikkoja. Jos haluat tiedustella tästä kiinteistöstä, täytä tällä sivulla oleva yhteydenottolomake tai soita meille ILMAISEKSI +0800 071 4674 XNUMX.\nAviawest Pacific Shores Resort and Spa -tiloissa\nMatto (kaikki yksiköt), astianpesukone (jotkut yksiköt), takka - yksikkö (kaikki yksiköt), keittiö (kaikki yksiköt, osittainen / kokonainen), mikroaaltouuni (jotkut yksiköt), puhelin (kaikki yksiköt), pesukone / kuivausrumpu (jotkut yksiköt),\nUima-allas (sisätiloissa), Poreallas, Poreallas, Ulkouima-allas, Ulkouima-allas,\n(4.0 mailia), Golf (60.0 mailia), Ratsastus (60.0 mailia), Järvi (5.0 mailia), Live Entertainment (1.0 mailia), Lääkäri Tilat (5.0 mailia), Hiihtokoulu (1.0 mailia), Squash (2.0 mailia), Tennis (60.0 mailia),\nNauti kotona kotokokemuksesta Aviawestilla Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa\nKun ostat aikaosuuksia kiinteistöissä, kuten Aviawest, Pacific Shores Resort and Spa, sinulla on takuu vuodessa. Siitä tulee nopeasti kotisi kotona, joka tarjoaa ainutlaatuisen, rauhallisen tauon arjestasi.\nVuokraa Aviawest Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa ennen ostamista\nTietysti haluamme, että olet täysin iloinen uudesta lomakodistasi. Joten ennen kuin teet pitkäaikaista sijoitusta Aviawestin kanssa Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa, miksi et yritä vuokrata ensin? Tämä on yleensä suosituin vaihtoehto, koska se antaa sinulle mahdollisuuden käydä lomakeskuksessa ja nähdä tarkalleen mitä sijoitat. Vuokrauksen jälkeen voit ostaa osto-oikeuden tai yksinkertaisesti vuokrata toisen, kunnes löydät täydellisen lomakeskuksen tarpeitasi vastaavaksi.\nMyynti ja jälleenmyynti Aviawestilla Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa\nTravel & Leisure Group on erikoistunut myös aikaosuuksien ja aikaosuuksien jälleenmyyntiin. Meillä on vuosien kokemus Aviawestin myymisestä Pacific Shores Resort and Spa -omistuksessa. Joten jos sinulla on Aikaosuudet myytäväksi, Voimme auttaa sinua saamaan hyvää hintaa. Myynti aikaosuuksien ei voisi olla helpompaa, me ajaa TV-mainoskampanja Freeview- ja satelliittitelevisiolla huippukanavilla sekä verkkomainonnalla pyrkiessä myymään aikaosuuksia Aviawestin kanssa Pacific Shores Resort and Spa -hotellissa.\nKuka tahansa haluaa Myy aikaosuuksia Aviawestin käyttö Pacific Shores Resort and Spa -keskuksessa voi olla turvallista tietäen, että he ovat turvallisissa käsissä rahasumman kanssa, joka on talletettu FNTC. Yli 25 vuoden kokemuksella ja ensimmäisen luokan maine alalla sinun ei tarvitse etsiä enää, kun haluat myydä aikaosuuksia.\nOta yhteyttä Tietoja Aviawestista Pacific Shores Resort and Spa Timeshare -palvelussa


Ruotsalaisia emme ole - mutta sukua kuitenkin\nEi ihan samaa perhettä, mutta sukua kuitenkin\nTutkimus valottaa suomalaisen ja ruotsalaisen väestön geneettistä sukulaisuutta\nVastikään julkaistu tutkimus osoittaa, että ruotsalaiset ovat geneettisesti läheisempää sukua saksalaisille kuin suomalaisille.\nToisaalta Suomen tapaan myös Ruotsissa maakunnat poikkeavat geneettisesti toisistaan; etelä- ja pohjoisruotsalaisten välillä on huomattavia geneettisiä eroavuuksia.\nRuotsalaiset ovat geneettisesti lähempänä saksalaisia kuin suomalaisia, kertoo tuore tutkimus. Toistaiseksi laajin ruotsalaisen väestön perimää koskeva selvitys on Helsingin yliopiston ja Tukholman Karoliinisen Instituutin yhteishanke, jonka vetäjinä ovat toimineet professori Juha Kere ja dosentti Päivi Lahermo Suomen molekyylilääketieteen instituutista FIMMistä. Tutkimus on julkaistu tiedelehti PLoS ONE:ssa.\nTutkimukseen osallistui yli 1500 ruotsalaista, joilta tutkittiin noin 350 000 perimän kohtaa, ns. snippiä (single nucleotide polymorphism).\nErityisesti eteläruotsalaisten havaittiin olevan geneettisesti lähellä keskieurooppalaisia. Ruotsin pohjois- ja eteläosat poikkesivat toisistaan, ja pohjoisessa näkyi myös selviä paikallisia eroja.\nTulosta verrattiin myös suomalaisiin. Mukana olleista suomalaisnäytteistä perimältään eniten ruotsalaisia muistuttivat länsisuomalaiset, erityisesti Pohjanmaan rannikon ruotsinkieliset. "Sen sijaan pohjoispohjalaiset eivät olleet geneettisesti erityisen lähellä pohjoisruotsalaisia naapureitaan", kertoo hankkeen tutkija Elina Salmela Helsingin yliopistosta ja FIMMistä.\nEroista huolimatta tulokset kertovat myös ruotsalaisten ja suomalaisten läheisestä sukulaissuhteesta. Pohjolan harvan asutuksen vuoksi geneettiset erot ovat kuitenkin korostuneet sekä väestöjen välillä että niiden sisällä. "Väestön perimä kertoo asutushistoriasta, mutta sen tunteminen on tärkeää myös tautigeenien tutkimuksen kannalta", sanoo professori Juha Kere.\nTutkimus on vapaasti luettavissa osoitteessa www.plosone.org.\nElina Salmela, Tuuli Lappalainen, Jianjun Liu, Pertti Sistonen, Peter M. Andersen, Stefan Schreiber, Marja-Liisa Savontaus, Kamila Czene, Päivi Lahermo, Per Hall & Juha Kere: Swedish population substructure revealed by genome-wide single nucleotide polymorphism data. PLoS ONE 2011 6(2): e16747.\nElina Salmela, elina.t.salmela@helsinki.fi, 050-595 3606\nPäivi Lahermo, paivi.lahermo@helsinki.fi, 050-415 1182\nJuha Kere, juha.kere@ki.se, +46 73 421 3550


Soul-legenda menehtyi lentokentällä\nsunnuntai 10.10.2010 klo 18:07\nSoul-laulaja Solomon Burke kuoli keikkamatkalla Amsterdamin lentokentällä.\nSolomon Burke kutsui itseään rockin ja soulin kuninkaaksi. AP/LEHTIKUVA\nSolomon Burke oli kuollessaan 70-vuotias. Hän menehtyi lentokoneessa juuri, kun kone oli saapunut määränpäähän Los Angelesista. Burken oli määrä esiintyä tiistaina Amsterdamissa sijaitsevalla klubilla.\nLaulajaa jäävät kaipaamaan 21 lasta ja 90 lapsenlasta.\nBurke työskenteli ensin pappina, mutta siirtyi musiikin pariin 60-luvulla. Hänen ensimmäinen hittinsä oli cover-versio country-kappaleesta Just out of Reach. Vuonna 1962 tuli toinen hitti Cry to Me, joka oli 25 vuotta myöhemmin mukana Dirty Dancing -elokuvassa.\nBurken tunnetuin kappale on klassikoksi noussut Everybody Needs Somebody to Love.\nVuonna 2001 Burke pääsi Rock And Roll Hall of Fameen. Kaksi vuotta myöhemmin hänen levynsä Don’t Give up on Me sai Grammy-ehdokkuuden vuoden parhaana blues-albumina. Levyllä Burke lauloi muun muassa Bob Dylanin, Brian Wilsonin ja Van Morrisonin säveltämiä kappaleita.\nBurken kuolemasta kertoi BBC.


Asiakastarina - Artic Store\nLue Articin asiakastarinat\nMäkelän perheen etupihalle tarvittiin suojaa auringolta. Vaalean talon julkisivun suuret ikkunat ja terassi olivat jo aikaisin keväällä auringon armoilla. Edes kukat eivät viihtyneet kuumalla kasvupaikalla, eivätkä perheenjäsenetkään voineet terassilla viettää aikaa.\nAika ajoin Tobias Salmelainen on havahtunut kodissaan auringon valon aiheuttavan häikäistymistä, heijastumia ja lämpötilan nousua kodin sisätiloissa. Articstoren asiantuntemuksella kohteeseen […]\nIkkunasta sisään säteilevä aurinko valaisee, mutta myös lämmittää asuintilaa. Kun valo muuttuu lämmöksi on sitä hankala saada poistumaan rakenteista. Siksi tehokkainta on pitää lämpö kokonaan ulkopuolella silloin kun ulkona on aurinkoista ja kuumaa.


Parjattu kohuohjaaja tuo Tales From The Cryptin takaisin - Episodi.fi\nEpisodi / Uutiset / Parjattu kohuohjaaja tuo Tales From The Cryptin takaisin\nNiko Ikonen 7.1.2016 20:53\nVuosina 1989-1996 tv:ssä pyörinyt, ja muutaman elokuvankin saanut, kulttisarjikseen perustuva Tales From The Crypt (Kauhua kryptasta) on tekemässä yllätyspaluuta telkkariin. TNT on tuottamassa uudenlaista konseptia kanavalleen.\nViikoittaisessa kaksituntisessa sarjassa nähdään niin lyhyitä kuin pitempiäkin kauhuaiheisia ohjelmia, joiden keskiössä on Tales From The Crypt. Ristiriitaisia tunteita katsojissa aiheuttava kulttiohjaaja M. Night Shyamalan toimii sarjan johtajana/kuraattorina.\n”Olen innoissani päästessäni tekemään töitä tuottajapari Kevin Reillyn ja Sarah Aubreyn sekä koko TNT:n tiimin kanssa”, Shyamalan kertoo uutistiedotteessa.\nKauhusarjan muut ohjelmat ilmoitetaan piakkoin.\nKauhua kryptasta oli todellinen kultti-ilmiö. Sillä on edelleenkin laumoittain sarjan epäkuollutta juontajaa, Crypt Keeperiä, palvovia faneja. Uusioversiossa nähdään sekä vanhoja että uusia kauhutarinoita.\nAlla Tales From The Crypt: Demon Knightin (1995) traileri. Kauhukalkkunassa on mukana muun muassa eräskin Jada Pinkett, josta tuli myöhemmin Will Smithin vaimo.\nAntikristuksen poika on kasvanut aikuiseksi – kauhuelokuvien ikoninen hahmo saa oman tv-sarjan\nGame of Thrones -kaunokaisen ihon alla kuhisee – Katso video Natalie Dormerin kauhuleffasta\nMuistatko tämän lyhytelokuvan joka herätti kauhua internetissä – pitkä elokuva tulossa\nEi perheen pienimmille tai edes keskikokoisille – Simpsonit muuttuvat hyvin synkäksi uudessa kauhuintrossa\nNuoret joutuvat keskelle maailmanloppua Jerusalemissa – katso kauhuleffan aikuisille tarkoitettu traileri\nMiltä Uuno Turhapuro näyttäisi kauhuelokuvan hahmona? Katso kuumottava video\nKauhuelokuvan tähti tulevasta remakesta: ”Älkää nolatko itseänne tekemällä sitä”


Sulavat palsat ja palavat suot – olemme viimeinen sukupolvi, joka voi vaikuttaa ilmastonmuutokseen | Pääkirjoitukset | HS\nSulavat palsat ja palavat suot – olemme viimeinen sukupolvi, joka voi vaikuttaa ilmastonmuutokseen\nPäivitetty: 17.11.2015 12:02\nLuulin näkeväni iltaruskon värjäämiä tuntureita ja kesken lentoa pysäytettyjä Lapin lintuja. Niiden sijaan luontokuvaaja Jorma Luhta aloitti kuvaesityksensä heijastamalla valkokankaalle sortuneita turvekasoja.Kuva toisensa jälkeen ruskeaa ja musta multaa. Romahtaneita ja haljenneita palsoja.\nJorma Luhta esitteli Lapin luonnosta kertovia valokuviaan lokakuussa Kohtuus vaarassa -seminaarissa Kolilla. Hän halusi näyttää, miten ilmastonmuutoksen merkit näkyvät pohjoisen arassa luonnossa. Ketunpoikaset olivat täyttäneet naalien entiset pesäkolot Lapin tuntureilla. Suokukot, vesipääskyt ja muut palsasoilla viihtyvät lintulajit näyttivät kuvissa komeilta, mutta Luhta kertoi niiden määrän vähentyneen voimakkaasti.Palsat ovat pohjoisille aapasoille ominaisia turvekumpareita, joiden sydän on ikiroudassa. Romahtaminen on niiden elämänkaaren luonnollinen päätepiste. Palsat kasvavat vuosisatojen ajan korkeutta hiljakseen. Lopulta turvekumpu halkeaa, jääsydän paljastuu, sulaa ja muodostaa lammikon, joka houkuttelee lintuja.Nyt palsat ovat hyvää vauhtia häviämässä. Tutkimusten mukaan niiden sulaminen on kiihtynyt eikä uusia synny samaa vauhtia kuin ennen.Palsat ovat kuin Siperian ikiroutaa pienoiskoossa. Niiden sulaminen on vakava viesti ilmastonmuutoksen nopeasta etenemisestä. Samalla kyseessä on yksi ilmastonmuutosta kiihdyttävistä palautemekanismeista. Palsojen romahtaminen lisää metaanipäästöjä, jotka ovat ilmaston kannalta pahempia kuin hiilidioksidipäästöt.Sulavat palsat ovat kuitenkin paljon pienempi ongelma kuin palavat suot.Indonesiassa tänä syksynä riehuneiden tulipalojen ilmastopäästöt ovat käsittämättömiä. Päivittäiset päästöt ovat kuukausien ajan olleet suurempia kuin kaikki Yhdysvaltain päästöt yhteensä. Pahimpina päivinä päästöt ovat olleet Yhdysvaltoihin verrattuna kaksinkertaisia. Siinä häipyvät aika monen superkalliin Tesla-sähköauton ilmastohyödyt savuna ilmaan.Nämä valtavat päästöt olisivat ehkäistävissä, sillä yli puolet tulipaloista kytee turvemailla, jotka on ojitettu ja kuivattu viljelymaiksi. Ongelma on tunnettu pitkään ja se olisi ollut suhteellisen helppoa ja halpaakin ratkaista jättämällä suomaat rauhaan ja patoamalla jo kaivetut kanavat. Mitään parannusta ei kuitenkaan tapahtunut ennen kuin ilmastonmuutoksen voimistama kuiva ja kuuma El Niño -sääilmiö palasi tänä vuonna kuvioihin monen vuoden tauon jälkeen.Ilmastonmuutos ja siihen liittyvä makean veden ja viljelysmaan ehtyminen ovat ihmiskunnan suurin uhka. Ne eivät enää ole kaukaisia tulevaisuuden ilmiöitä, vaan vaikeasti pysäytettäviä prosesseja, jotka ovat jo alkaneet. Nykypäivän lasten ja nuorten aikuiselämä tulee olemaan raskasta ja vaarallista, jos lämpenemistä ei saada rajoitettua. Merenpinnan nousu, sään ääri-ilmiöiden lisääntyminen, ilmastopakolaisuus ja Golfvirran muutokset ovat nähtävissä jo nyt. Sulavat palsat ja palavat suot kertovat siitä, että me olemme ensimmäinen sukupolvi, joka kokee ilmastonmuutokset vaikutukset ja viimeinen, joka voi enää tehdä asialle mitään. Tähän asti ilmastosopimusten puitteissa on ollut vain osa maailman valtioista ja noin kymmenen prosenttia päästöistä. Kahden viikon kuluttua pidettävä Pariisin ilmastokokous voi vielä saada aikaan ensimmäisen kattavan kansainvälisen ilmastosopimuksen, joka aloittaa jarrutusliikkeen. Kokous on niin tärkeä, että suomalaisten pitäisi kerääntyä Helsinki-Vantaan lentokentälle veisaamaan virttä ”Jumala ompi linnamme”, kun ilmastoneuvottelijamme lähtevät matkaan.Se taitaa olla turha toivo. Liian harva suomalainen edes tietää Pariisin kokouksesta. Ilmastonmuutos hukkuu julkisuudessa kerta toisensa jälkeen pienempien kriisien ja kohujen alle.Toivoa on kuitenkin ilmassa ja sopimuksen syntyminen näyttää mahdolliselta. Suuret sijoittajat ovat jo alkaneet vetäytyä fossiilisesta energiasta. Valtiotkin ovat nyt jo etukäteen tehneet sitoumuksia päästövähennyksistä. Sitoumukset eivät kuitenkaan vielä riitä pysäyttämään lämpenemistä alle turvallisena pidetyn kahden asteen rajan. Tähän valtioiden politiikkaan kansalaisilla olisi mahdollisuus vaikuttaa.\nLuulin näkeväni iltaruskon värjäämiä tuntureita ja kesken lentoa pysäytettyjä Lapin lintuja. Niiden sijaan luontokuvaaja Jorma Luhta aloitti kuvaesityksensä heijastamalla valkokankaalle sortuneita turvekasoja.Kuva toisensa jälkeen ruskeaa ja musta multaa. Romahtaneita ja haljenneita palsoja.Jorma Luhta esitteli Lapin luonnosta kertovia valokuviaan lokakuussa Kohtuus vaarassa -seminaarissa Kolilla. Hän halusi näyttää, miten ilmastonmuutoksen merkit näkyvät pohjoisen arassa luonnossa. Ketunpoikaset olivat täyttäneet naalien entiset pesäkolot Lapin tuntureilla. Suokukot, vesipääskyt ja muut palsasoilla viihtyvät lintulajit näyttivät kuvissa komeilta, mutta Luhta kertoi niiden määrän vähentyneen voimakkaasti.Palsat ovat pohjoisille aapasoille ominaisia turvekumpareita, joiden sydän on ikiroudassa. Romahtaminen on niiden elämänkaaren luonnollinen päätepiste. Palsat kasvavat vuosisatojen ajan korkeutta hiljakseen. Lopulta turvekumpu halkeaa, jääsydän paljastuu, sulaa ja muodostaa lammikon, joka houkuttelee lintuja.Nyt palsat ovat hyvää vauhtia häviämässä. Tutkimusten mukaan niiden sulaminen on kiihtynyt eikä uusia synny samaa vauhtia kuin ennen.Palsat ovat kuin Siperian ikiroutaa pienoiskoossa. Niiden sulaminen on vakava viesti ilmastonmuutoksen nopeasta etenemisestä. Samalla kyseessä on yksi ilmastonmuutosta kiihdyttävistä palautemekanismeista. Palsojen romahtaminen lisää metaanipäästöjä, jotka ovat ilmaston kannalta pahempia kuin hiilidioksidipäästöt.Sulavat palsat ovat kuitenkin paljon pienempi ongelma kuin palavat suot.Indonesiassa tänä syksynä riehuneiden tulipalojen ilmastopäästöt ovat käsittämättömiä. Päivittäiset päästöt ovat kuukausien ajan olleet suurempia kuin kaikki Yhdysvaltain päästöt yhteensä. Pahimpina päivinä päästöt ovat olleet Yhdysvaltoihin verrattuna kaksinkertaisia. Siinä häipyvät aika monen superkalliin Tesla-sähköauton ilmastohyödyt savuna ilmaan.Nämä valtavat päästöt olisivat ehkäistävissä, sillä yli puolet tulipaloista kytee turvemailla, jotka on ojitettu ja kuivattu viljelymaiksi. Ongelma on tunnettu pitkään ja se olisi ollut suhteellisen helppoa ja halpaakin ratkaista jättämällä suomaat rauhaan ja patoamalla jo kaivetut kanavat. Mitään parannusta ei kuitenkaan tapahtunut ennen kuin ilmastonmuutoksen voimistama kuiva ja kuuma El Niño -sääilmiö palasi tänä vuonna kuvioihin monen vuoden tauon jälkeen.Ilmastonmuutos ja siihen liittyvä makean veden ja viljelysmaan ehtyminen ovat ihmiskunnan suurin uhka. Ne eivät enää ole kaukaisia tulevaisuuden ilmiöitä, vaan vaikeasti pysäytettäviä prosesseja, jotka ovat jo alkaneet. Nykypäivän lasten ja nuorten aikuiselämä tulee olemaan raskasta ja vaarallista, jos lämpenemistä ei saada rajoitettua. Merenpinnan nousu, sään ääri-ilmiöiden lisääntyminen, ilmastopakolaisuus ja Golfvirran muutokset ovat nähtävissä jo nyt. Sulavat palsat ja palavat suot kertovat siitä, että me olemme ensimmäinen sukupolvi, joka kokee ilmastonmuutokset vaikutukset ja viimeinen, joka voi enää tehdä asialle mitään. Tähän asti ilmastosopimusten puitteissa on ollut vain osa maailman valtioista ja noin kymmenen prosenttia päästöistä. Kahden viikon kuluttua pidettävä Pariisin ilmastokokous voi vielä saada aikaan ensimmäisen kattavan kansainvälisen ilmastosopimuksen, joka aloittaa jarrutusliikkeen. Kokous on niin tärkeä, että suomalaisten pitäisi kerääntyä Helsinki-Vantaan lentokentälle veisaamaan virttä ”Jumala ompi linnamme”, kun ilmastoneuvottelijamme lähtevät matkaan.Se taitaa olla turha toivo. Liian harva suomalainen edes tietää Pariisin kokouksesta. Ilmastonmuutos hukkuu julkisuudessa kerta toisensa jälkeen pienempien kriisien ja kohujen alle.Toivoa on kuitenkin ilmassa ja sopimuksen syntyminen näyttää mahdolliselta. Suuret sijoittajat ovat jo alkaneet vetäytyä fossiilisesta energiasta. Valtiotkin ovat nyt jo etukäteen tehneet sitoumuksia päästövähennyksistä. Sitoumukset eivät kuitenkaan vielä riitä pysäyttämään lämpenemistä alle turvallisena pidetyn kahden asteen rajan. Tähän valtioiden politiikkaan kansalaisilla olisi mahdollisuus vaikuttaa.


Alibey Island Vuokrattavat loma-asunnot ja talot - Balıkesir, Turkki | Airbnb\nVuokrakohteet paikassa Alibey Island\nParhaaksi arvioituja loma-asuntoja kaupungissa Alibey Island\nKreikkalainen talo, jossa on puutarha,loftBoheemi kaksikerroksinen talo kujalla rinnakkain Horse Drivers Square,erittäin rauhallinen, 100 metrin päässä Palabahçe, muutaman askeleen päässä leipomo,teurastaja ja kaikki luomutuotteet basaarissa. Se sijaitsee 30m2 puutarhassa. 10 minuuttia Cundalle ja Sarımsaklılle takatieltä. Parkkipaikkoja on 4. Ilmastointi on varustettu Mitsubishi ilmastointi. TV digitaalinen järjestelmä, nukkumassa 4 hengelle (makuuhuoneessa parivuode,olohuoneessa jahti)\nCunda Evi -2 (Cunda Stone House-2)Aivan Taksiyarhisin kirkon vieressä, aivan Cundan keskustassa... kivinen Cundan talo suositulla alueella... tulet asumaan restauroidussa tyypillisessä Cundan talossa. Antiikkiesineitä, voit kokea nykypäivän mukavuutta huolellisesti kunnostetussa rakennuksessa. Cunda House on ihanteellinen pariskunnille, perheille, joilla on vanhempia lapsia, ja yksin matkustaville. 100-150 metrin kävelymatka merelle, ravintoloihin ja ostosalueille. Sinisen lipun rannat (ilmaisilla kuljetuksilla) ovat 3-7 km: n päässä.\nCunda Island Pateriça 2. kylä omakotitaloTalomme sijaitsee Pateriça 2. kylässä, 20 metrin päässä merestä, ja se on rauhallinen paikka, jossa voit vain kuunnella luontoa oliivitarhojen joukossa. Alueella ilman sähköä talon energiantarve saadaan katossa olevista aurinkopaneeleista. Koska vesijohtovettä ei ole, vesi tulee myös säiliöstä. Talo sijaitsee olohuoneessa, joka koostuu 5 talosta 8 km päässä keskustasta.\nSuositut mukavuudet kaupungin Alibey Island loma-asunnoissa\nMuita upeita loma-asuntoja kaupungissa Alibey Island\nCunda Sea Stone Vierasmaja 1\nHuoneisto, jossa on oma pysäköintialue 5 minuutin päässä Cundan keskustasta\nRauhallisesta oleskelusta Ayvalıkissa\nCunda Teras Villa


Ihmekuukausi -kuukauden motivaatioboosti - Ihmeliike\nAlkaako sinuun hiipiä tuttu tunne siitä, että syksyllä aloittamasi elämäntapamuutos on jäänyt taka-alalle ja ja katseet alkavat taas kääntyä tammikuun tehospurttiin? Onko motivaatiosi tippunut maahan samaa tahtia syksyn lehtien kanssa? Mietitkö mistä saada lisää motivaatiota?\nIhmekuukausi on motivointiin ja käytännön hyvinvointiin keskittyvä kokonaisuus, jonka tavoitteena on kasvattaa motivaatiota ja keskittyä jokapäiväiseen hyvinvointiin. Yksi kuukausi, joka ikinen päivä. Älä siis jää odottamaan tammikuun tsemppausjaksoa, vaan anna itsellesi juuri nyt se hyvinvointi, jonka kehosi ja mielesi ansaitsee.\nIhmekuukausi -lyhytvalmennus, joka sisältää neljä pidempää viikkoluentoa ja jokaiselle päivälle yhden lyhyen motivaatiovideon sekä viikko- ja päivätehtävät. Arvo 79,90€\nIhmekuukausi-työkirja, arvo 19,90€\nMaksun yhteydessä luodaan tunnus Ihmeliikkeen sivustolle, josta löydät päivittäiset valmennusmateriaalit 4.11.2019 alkaen. Sinulle tulee sähköpostia ohjeineen ennen valmennuksen alkua.\nIhmekuukausi: viikko 1\nIhmekuukausi: 1. päivä, Tervetuloa valmennukseen! 10:00:00\nIhmekuukausi: 2. päivä, Ihmekuukausi-työkirja 24 hours\nIhmekuukausi: 3. päivä, Tunnin sääntö 24 hours\nIhmekuukausi: 4. päivä, Voit valita taistelusi 24 hours\nIhmekuukausi: 5. päivä, Pienikin askel eteenpäin on eteenpäin 24 hours\nIhmekuukausi: 6. päivä, Harjoittelun kautta 24 hours\nIhmekuukausi: 7. päivä, Kehityskeskustelu 24 hours\nIhmekuukausi: viikko 2\nIhmekuukausi: 8. päivä, Voimalauseet muutoksen tukena 24 hours\nIhmekuukausi: 9. päivä, Mielikuvaharjoitus 24 hours\nIhmekuukausi: 10. päivä, Omalla puolella 24 hours\nIhmekuukausi: 11. päivä, Ole itse oma valmentajasi 24 hours\nIhmekuukausi: 12. päivä, Meditaatiohetki 24 hours\nIhmekuukausi: 13. päivä, Epäonnistumisesta opiksi 24 hours\nIhmekuukausi: 14. päivä, Tämä hetki, juuri NYT 24 hours\nIhmekuukausi: viikko 3\nIhmekuukausi: 15. päivä, Ole osa ratkaisua! 24 hours\nIhmekuukausi: 16. päivä, Toiminnan aika 24 hours\nIhmekuukausi: 17. päivä, Askel kerrallaan 24 hours\nIhmekuukausi: 18. päivä, Mukavuusalueelta epämukavuusalueelle 24 hours\nIhmekuukausi: 19. päivä, Kiitollisuuden voima 24 hours\nIhmekuukausi: 20. päivä, Innostu muutoksesta 24 hours\nIhmekuukausi: 21. päivä, Viiden minuutin sääntö 24 hours\nIhmekuukausi: viikko 4\nIhmekuukausi: 22. päivä, Kehittymisen ansa 24 hours\nIhmekuukausi: 23. päivä, Yksi hyvä valinta 24 hours\nIhmekuukausi: 24. päivä, Paras valinta 24 hours\nIhmekuukausi: 25. päivä, Inspiroidu ja toimi 24 hours\nIhmekuukausi: 26. päivä, Opittu tieto käyttöön 24 hours\nIhmekuukausi: 27. päivä, Motivoiva suunnitelma 24 hours\nIhmekuukausi: 28. päivä, Sinä olet itsesi paras asiantuntija 24 hours


Noora Virmasella starttasi keväällä 13. kausi kansallisissa senioreissa\nKansallisen seniorisarjan konkari Noora Virmanen:\n”Sarja on kasvanut ja tekeminen on laadukkaampaa alkuvuosiin verrattuna”\n30 kesäkuun, 2021 Susanna Sykkö Johannes Ollikainen, Sari Niskanen ja Noora Virmasen kotialbumi JAA ARTIKKELI\nNoora Virmanen on luistellut kansallisissa senioreissa vuodesta 2009. Oma harrastus tuntuu luontevalta osalta arkea valmennuksen rinnalla.\nNoora Virmanen aloitti Helsingin Luistelijoiden kansallisissa senioreissa vuonna 2009. Tänä keväänä pyörähti käyntiin kolmastoista kausi All Starsin riveissä. Oman harrastuksen lisäksi Noora valmentaa Helsingin Luistelijoiden kansallisissa junioreissa kilpailevaa Moonshadows-joukkuetta ja kansallista noviisijoukkuetta Silverlightsia.\nValmentamisen ja muun seuratyön ohella oma luistelu on ollut luonteva osa arkea. Omissa treeneissä pääsee testaamaan uusia kuvioita. Tämä helpottaa valmennustyössä, kun tietää miltä jokin elementti tuntuu luistella ja miten sitä kannattaa lähteä opettamaan.\n”Oman joukkueen kisaverkkaan ehtiminen on plussaa.”\nArjessa luistelun ja valmennuksen yhdistäminen ei ole ollut vaikeaa, koska joukkueiden harjoitukset ovat eri aikoina. Kisapäivät ovat hektisiä ja silloin Nooralla on tiukka minuuttiaikataulu.\n– Pitää olla hyvin selvillä, missä pitää olla milloinkin ja kuka hoitaa mitäkin, Noora kertoo.\nVasta arvonnan jälkeen selviää, kuinka kiireinen kisapäivästä tulee. Oman joukkueen kisaverkkaan ehtiminen on plussaa.\n– Välillä on pitänyt olla valmentamassa melkein luistimet jalassa ja mennä siitä kopin kautta jäälle, Noora sanoo.\nAll Stars -joukkue Aluemestaruuskilpailuissa kaudella 2018–2019.\nSeniorisarja kasvaa ja luistelijoiden taitotaso nousee\nAlkuvuosien jälkeen seniorisarja on kehittynyt ja muuttunut paljon. Luistelijoiden taitotaso on noussut ja tekeminen on muuttunut laadukkaammaksi. Aiemmin oli tyypillisempää, että luistelija piti muutaman vuoden taukoa ennen siirtymistä kansallisiin senioreihin. Nykyään luistelijat siirtyvät ”jäähdyttelemään” ilman taukoa, jolloin tuntuma lajiin säilyy. Se näkyy taidoissa ja tekemisessä jäällä.\nJoihinkin joukkueisiin saattaa siirtyä isompi ryhmä luistelijoita, jotka ovat luistelleet aktiiviuran aikana yhdessä SM-tasolla. Tällöin samojen elementtien tekeminen tulee myös uudessa sarjassa selkärangasta ja joukkue pystyy tekemään ohjelmassa kuvioiden korkeimpia tasoja laadukkaasti.\nMyös kansallisen seniorisarjan joukkueiden määrä on noussut vuosien aikana. Nooran alkuvuosina senioreissa oli valintakilpailuissa kahdessa lohkossa yhteensä kuudesta kahdeksaan joukkuetta. Kaudella 2020–2021 kansallisten senioreiden sarjassa oli 13 joukkuetta.\n”Ohjelmissa on monesti mukana huumoria sekä joukkueen tai valmentajan keksimiä erikoisuuksia koreografiassa.”\nSenioreiden sarjassa loppukilpailupaikkoja on kymmenen. Se on ainoa sarja, jossa määrä on näin pieni. Nooran mielestä olisi toivottavaa nostaa loppukisapaikkojen määrää, koska joukkueiden määrä ja sarjan taso ovat kasvaneet. Senioreille ei järjestetä useita kutsukilpailua kauden aikana, joten jollain joukkueella saattaa olla yhdellä kaudella vain kaksi valintakilpailua ja aluemestaruuskilpailu.\n– Loppukisapaikkojen määrän kasvattaminen lisäisi varmasti kilpailun kiinnostavuutta. Senioreiden ohjelmat ja teemat ovat hieman erilaisia muihin sarjoihin verrattuna. Ohjelmissa on monesti mukana huumoria sekä joukkueen tai valmentajan keksimiä erikoisuuksia koreografiassa, Noora toteaa.\nNooran mielestä oli toimivaa, kun sarjan kaikki joukkueet kilpailivat yhdessä lohkossa viime kaudella. Kilpailtaessa kahdessa lohkossa jotkut joukkueet eivät välttämättä kohtaa toisiaan kisoissa koko kauden aikana. Mikäli joukkueiden määrä sarjassa kasvaa entisestään on kilpaileminen kahdessa lohkossa toimiva ratkaisu.\nYhdessä treenaaminen saa jatkamaan\nYhdessä treenaaminen, joukkueen kanssa vietetty aika ja yhteisten tavoitteiden eteen tekeminen ovat syitä, miksi Noora Virmanen haluaa luistella. Kisat ja esiintyminen isolle yleisölle ovat harrastuksen suola. Nooralle senioriuran kohokohta on kauden 2017–2018 loppukilpailu, jolloin All Stars sijoittui huippusuorituksella kilpailussa neljänneksi.\nNoora Virmanen ja All Stars tuulettaa onnistunutta suoritusta ja neljättä sijaa vuoden 2018 loppukilpailussa.\nNoora haluaa jatkaa tulevaisuudessa luistelua valmennuksen ohella, mikäli aikataulut vain sen sallivat.\n– Luistelen niin kauan kuin se tuntuu hyvältä ja siitä saa iloa sekä elämyksiä, Noora summaa.\nAll starsHelsingin Luistelijatkansallinen sarjaMuodostelmaluisteluMuodostelmaluistelun kansallinen sarjamuodostelmaluisteluvalmentajaNoora Virmanenvalmentaja\nAhkera vapaaehtoistyöntekijä Hanni Nevas:\n”Nuorten harrastamisen ja kilpailuelämyksien mahdollistaminen motivoi”\nLuistelu-uran päättänyt Joanna Kallela:\n”Jouduin pohtimaan, kuka olen, kun en ole enää luistelija”\nRuotsissa valmentava Jenni Honkila:\n”Ei tarvitse olla maailmanmestari, jotta voi tulla hyväksi valmentajaksi”


Pirteäkulkuinen, siisti ja hyvin pidetty V50. Ei lommoja tai ruostetta, sisusta erittäin hyvä (ei kulumaa tai rikkoutumia penkeissä, jne.). Kahdet renkaat aluvanteilla (talvirenkaat nastoilla on hyväkuntoiset, kesärenkailla ajaa yhden kesän). Jakopää tehty 2019 (217 tkm), vetolevy uusittu tänä kesänä. Muutoin kuluvia osia on vaihdettu tarpeen mukaan ja huollettu säännöllisesti.\nNettiauto ID 12501960