Download "VIESTINTÄVIRASTON TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2013 2016"\n1 VIESTINTÄVIRASTON TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE\n2 1 JOHDANTO TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA TULEVAISUUSNÄKYMÄT LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖN ASETTAMAT STRATEGISET JA VIESTINTÄPOLIITTISET TAVOITTEET VIESTINTÄVIRASTON STRATEGISET TAVOITTEET JA NIIDEN PAINOPISTEET VIESTINTÄPALVELUJEN TARJONTA MONIPUOLISTUU Viestintävirasto puuttuu rohkeasti viestintämarkkinoiden epäkohtiin Viestintävirasto tarjoaa taajuudet uusille käyttötarkoituksille VIESTINNÄN PERUSPALVELUJEN SAATAVUUS PARANEE Viestintävirasto edistää nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamista Viestintävirasto huolehtii posti-, puhelin, tv- ja laajakaistapalvelujen vähimmäistasosta VIESTINTÄVERKKOJEN JA -PALVELUJEN TOIMINTAVARMUUS JA TURVALLISUUS KEHITTYVÄT Viestintävirasto vahvistaa kansallista tietoturvaa Viestintävirasto terävöittää teknistä ohjausta ja valvontaa RESURSSIT JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN TOIMINNAN RAHOITUS TALOUDELLISET VOIMAVARAT Tulo- ja menoarviot suunnittelukaudella Omaisuus HENKISTEN VOIMAVAROJEN HALLINTA JA KEHITTÄMINEN Henkilöstösuunnittelu Henkilöstön rekrytointi ja osaamisen varmistaminen Työhyvinvointi TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISTYÖ TOIMINNAN KEHITTÄMINEN Tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden kehittäminen Palvelukeskusorganisaation käyttö Tiedonhallinnan kehittäminen Sisäinen turvallisuus sekä valmius- ja varautumistoiminta Sidosryhmätoiminnan kehittäminen Ilmastonmuutoksen hillintä ja ympäristö KOKONAISVALTAINEN RISKIENHALLINTA\n3 1 JOHDANTO Viestintäviraston vuodet kattavan toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohtana on pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelma, liikenne- ja viestintäministeriön hallitusohjelmasta laatima toimeenpanosuunnitelma (Hallitusohjelman strateginen toteuttaminen liikenne- ja viestintäministeriössä, ), liikenne- ja viestintäministeriön viestintäpolitiikkaa koskevat strategiset linjaukset, Viestintäviraston hyväksytty strategia sekä ohje vuosien toiminta- ja taloussuunnitelman laadinnasta liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla. Niin ikään toiminta- ja taloussuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon viestintätoimialan toimintaympäristömuutokset ja tulevaisuusnäkymät, joita Viestintävirasto on selvittänyt toimintaympäristökatsauksessaan. Viestintävirasto esittää suunnitelmassaan strategiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet. Painopisteiden yhteydessä kuvataan myös niitä tärkeimpiä toimenpiteitä ja hankkeita, joilla virasto varmistaa strategisten tavoitteiden saavuttamisen suunnittelukaudella. 2 TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA TULEVAISUUSNÄKYMÄT Viestintäviraston toimintaympäristön muodostavat sähköisen viestinnän ja sähköisen joukkoviestinnän markkinat sekä postimarkkinat. Näillä markkinoilla Viestintäviraston tehtäviin kuuluu markkinoiden valvonta ja edistäminen, radiotaajuuksien hallinnointi, tietoturvaan liittyvät tehtävät ja tvmaksujen kerääminen. Sähköisten viestintäpalvelujen käyttö pysyy vakaana tai jopa kasvaa suunnittelukaudella. Laajakaistayhteyksien määrä on noussut viimeisten vuosien aikana vauhdilla, ja internetyhteyden kautta käytettävistä palveluista, verkkokaupasta ja yhteydenpidosta on tullut joka kodin peruspalveluja. Erityisesti media- ja viihdepalvelut luovat kysyntää myös nopeammille yhteyksille. Nopeiden laajakaistayhteyksien saatavuutta edistetään Laajakaista hankkeen avulla. Hankkeessa on meneillään väliarviointi, jonka perusteella selvitetään, onko tukijärjestelmää tarpeen joiltakin osin tarkistaa. Myös EU:n digitaalinen agenda vauhdittaa jäsenmaita rakentamaan nopeita laajakaistayhteyksiä. Internetin käyttö langattomasti lisääntyy entisestään laajakaistaisten mobiiliverkkojen ja älypuhelinten lisääntymisen myötä. Markkinoille tulee useita erilaisia mobiilialustoja, jolloin sovellusten siirrettävyys eri ohjelmisto- ja laitteistoalustoille on tärkeää. IP-teknologian käyttö viestintäverkoissa kiihtyy entisestään. Jo nyt piirikytkentäiset kiinteät verkot on jäädytetty ja pääosin häviämässä. Suuri osa nykyisestä viestintämarkkinoiden sääntelystä kohdistuu tähän katoavaan verkon osaan. Vihreiden arvojen tiedostaminen ohjaa sekä tarjonnan että kulutuksen muutosta entistä enemmän sähköisiin viestintävälineisiin. Sähköiset lukualustat korvaavat paperilehden, samoin kirjoja luetaan entistä enemmän sähköisesti. Energiaa pyritään säästämään myös videokonferensseja ja etätyötä lisäämällä. Perinteisesti ICT:n käytön lisäämisellä on nähty hiilijalanjäljen ja yritysten kustannustehokkuuden kannalta positiivisia vaikutuksia. Toisaalta se lisää huomattavasti energiakulutusta, jolloin uusiin ICT-toteutuksiin haetaan energiatehokkaampia ratkaisuja. Kaupungistumisen ja palvelujen keskittämisen myötä monet haja-asutusalueet ovat jääneet vaille fyysisiä palveluja. Kaikille tarjottavia, lakisääteisiä viestinnän peruspalveluja ovat puhelinpalvelut, peruskäyttöön riittävä internetyhteys ja säännöllinen postinjakelu. Viestintäyhteydet muodostavat tärkeän osan arkea, joten niiden toiminnan turvaaminen myös syrjäseuduilla on tärkeää. Laitemäärän, sovellusten ja ennen kaikkea asiakaskäytön kasvun takia taajuudet ruuhkautuvat. Tämä koskee etenkin matkaviestintaajuuksia, mutta myös muilla tiettyyn käyttöön osoitetuilla taajuusalueilla kuten joukkoviestinverkoilla tai viranomaisverkoilla on tarvetta saada lisää taajuuskaistaa. Matkaviestintaajuuksien pullonkauloja ratkoo osaltaan uudet avatut ja avattavat taajuusalueet. Seuraavaksi on tarkoitus avata analogisista televisiotaajuuksista vapautunut MHz:n 3\n4 kaista matkaviestinkäytölle. Viranomaissääntelyn tavoitteena on varautua siihen, että radiotaajuuksia on saatavilla mahdollisimman hyvin vastaamaan kulloistakin kysyntää. Tämän ohella tulee myös turvata toimijoiden väliset tasapuoliset kilpailumahdollisuudet. Pilvipalveluiden yleistyessä ICT:n tuotanto muuttuu olennaisesti, kun palvelut tuotetaan ja tietosisällöt haetaan verkosta. Julkisten tietovarantojen saattaminen avoimiksi, käytettäviksi ja vaivattomasti jatkojalostettaviksi edellyttää sekä yhteiskunnan tietoinfrastruktuurin että informaatiomallien kehittämistä. Suomesta voi myös tulla tärkeä kriittisen tietoinfrastruktuurin tarjoajamaa, sillä turvallisen yhteiskuntarakenteen ja sopivan ilmaston vuoksi tänne voi syntyä merkittäviä pilvipalveluita tuottavia datakeskuksia. Yhä suurempi osa tietoturvaongelmista ja yksityisyyden suojaa vaarantavista ongelmista jää viranomaisten tehtävien väliin. Sosiaalisen median, verkkoasioinnin ja älykkäiden päätelaitteiden aiheuttamien tietoturvauhkien vastuukysymyksissä ei ole olemassa lainsäädäntöä, toimivaltaista viranomaista eikä aina edes yhtä selkeää palveluntarjoajaa. Suomesta käsin käytettävien, ulkomailla tuotettujen palvelujen tietoturvaan sovellettavan lainsäädännön haasteet lisääntyvät jatkossa. Kuluttajille ei välttämättä ole merkitystä sillä, mistä maasta palvelut tarjotaan, mutta kuluttajansuojan näkökulmasta tämä asettaa uusia haasteita. Useilta sähköisiltä palveluilta puuttuvat manuaaliset varajärjestelyt. Pääsy internetin ja esimerkiksi työpaikan sähköisiin palveluihin ajasta ja paikasta riippumatta on muuttumassa samantyyppiseksi perustarpeeksi kuin sähkö. Myös internetiin kytkettävät laitteet, esineet, tilat ja elinkeinoelämän tuotantoprosessit ovat entistä riippuvaisempia viestintäverkoista ja -palveluista. Lisäksi internetpohjaiset viestintäverkot integroituvat laajenevassa määrin muihin infrastruktuureihin. Paineet viestintäverkkojen ja -palveluiden toimivuudelle sekä tietoturvallisuudelle lisääntyvät. Tämä edellyttää yhä tiiviimpää yhteistyötä viranomaisten ja kaupallisten toimijoiden kesken. Suomen elinkeinoelämän riippuvuus kansainvälisistä viestintäyhteyksistä on huomattava. Viranomaistarpeiden kannalta viranomaisverkkojen merkitys kasvaa. Suurin osa tällä hetkellä voimassa olevista televisiotoiminnan verkkotoimiluvista umpeutuu vuoden 2016 lopussa. Toimilupapolitiikalla on pyritty kilpailun avaamiseen televisioverkoissa. Television taajuusalueille on tullut ja tulossa uutta toissijaista käyttöä kuten radiomikrofoneja ja kognitiiviradioita. Ratkaisut uusien toimilupien myöntämisestä tai nykyisten jatkamisesta vuoden 2016 jälkeiselle ajalle on tehtävä viimeistään vuosina Teräväpiirtojakelun mahdollistava DVB-Ttekniikka mahdollistaa hyvin erilaisten palveluiden lähettämisen samassa kanavanipussa. Valmistautuminen uuteen toimilupakauteen tarjoaa hyvät mahdollisuudet uusien siirto- ja pakkausteknologioiden hyödyntämiseen. Hallitusohjelman mukaan Yleisradion rahoituksen uudistamisesta päätetään vuoden 2011 loppuun mennessä. Nykyisenlaiselle televisiomaksulle on vaikea löytää perusteita monimutkaistuneessa mediaympäristössä. Erityisesti katselun siirtyminen perinteisistä televisiolähetyksistä internetissä tarjottaviin audiovisuaalisiin sisältöihin vähentää kuluttajien maksuhalukkuutta. Myös laadukkaan ja monipuolisen kotimaisen mediatarjonnan ylläpitäminen on uusien haasteiden edessä, kun kansainväliset suuret mediayhtiöt levittäytyvät kotimaisille viestintämarkkinoille. Uuden rahoitusmallin valinnalla on vaikutusta Viestintäviraston tehtäviin ja toiminnan rahoitukseen. Nykyinen, voimaan tullut postilaki pani täytäntöön EU:n kolmannen postidirektiivin, jonka keskeisin tavoite on avata postipalvelujen markkinat kilpailulle mahdollisimman kattavasti koko Euroopassa. Suomessa kilpailua on ollut pakettimarkkinoilla ja osoitteettomissa lähetyksissä. Haasteellisinta on avata kilpailua kirje- ja lehtijakelussa, koska niissä volyymit ovat olleet lievässä laskussa viime vuodet, ja lähivuosina volyymien odotetaan putoavan jyrkästi. Uuden postilain myötä säänneltyjen markkinoiden eli yleispalvelun osuus postimarkkinoista on kutistunut kattamaan vain kuluttajapalvelut. EU-sääntelyn merkitys kasvaa uusien sähköisen viestinnän direktiivien täytäntöönpanon myötä etenkin telemarkkinoilla. Sääntelyn harmonisointipyrkimykset etenevät ja komissio antanee yhä enemmän jäsenmaita velvoittavia päätöksiä, jotka vaikuttavat telemarkkinoilla käytettäviin valvontamalleihin. 4\n5 3 LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖN ASETTAMAT STRATEGISET JA VIESTINTÄPO- LIITTISET TAVOITTEET Liikenne- ja viestintäministeriö on asettanut suunnittelukauden viestintäpolitiikalle seuraavat strategiset tavoitteet: Monipuolisia, korkealaatuisia ja kohtuuhintaisia viestintä- ja tietoyhteiskuntapalveluita on saatavilla koko maassa. Viestinnän ja tietoyhteiskunnan peruspalvelut ja niiden turvallisuus on varmistettu. Tieto- ja viestintäteknologiaa ja digitaalisia palveluja käytetään täysimääräisesti yhteiskunnan toimivuuden, kansalaisten hyvinvoinnin ja yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi. Liikenne- ja viestintäministeriö on lisäksi asettanut hallinnonalan virastoille yhteisiä kehittämis- ja muita tavoitteita, joiden mukaisesti Viestintävirasto on mukana kehittämässä hallinnonalan tutkimus- ja kehittämistoimintaa ja siinä tarvittavia linjauksia huomioi asianmukaisesti valtion konsernipalvelujen kehittämishankkeet huolehtii osaltaan yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisesta toteuttaa valtion tuloksellisuus- ja vaikuttavuusohjelmaa asetettujen tavoitteiden mukaisesti huomioi toiminnansuunnittelussaan Valtioneuvoston periaatepäätöksen valtion pysyvien toimintamenosäästöjen aikaansaamisesta ( ) Viestintäviraston jäljempänä esitettävät suunnittelukauden strategiset tavoitteet ja painopisteet on laadittu ministeriön em. tavoitteet huomioiden. 4 VIESTINTÄVIRASTON STRATEGISET TAVOITTEET JA NIIDEN PAINOPISTEET 4.1 Viestintäpalvelujen tarjonta monipuolistuu Sähköinen viestintä saa jatkuvasti uusia muotoja, käyttötapoja ja verkkoon liitettäviä laitteita. Palvelujen käytön monipuolistuminen kasvattaa taajuustarpeita ja lisää palvelujen välistä kilpailua. Kilpailun lisääntyminen palvelujen tarjonnassa saa perinteiset palveluntarjoajat puolustamaan markkina-asemiaan erilaisin kilpailua rajoittavin ja kuluttajan valinnanmahdollisuuksia kaventavin toimin. Viestintävirasto huolehtii viestintäpalvelujen tarjonnan monipuolisuudesta ja kasvavista taajuustarpeista. Virasto varmistaa, että uusilla ja innovatiivisilla palveluntarjoajilla on mahdollisuus päästä markkinoille. Virasto tarjoaa kuluttajille puolueetonta tietoa ja valvoo, ettei kuluttajien oikeuksia poljeta. Viestintävirasto edistää viestintäpalvelujen tarjonnan monipuolistumista kahdella tavalla / toiminnallisella painopisteellä: puuttumalla viestintämarkkinoiden epäkohtiin sekä tarjoamalla taajuuksia uusille käyttötarkoituksille Viestintävirasto puuttuu rohkeasti viestintämarkkinoiden epäkohtiin Viestintävirasto seuraa ja analysoi markkinoiden kehittymistä, palvelujen laatua, saatavuutta ja hintatasoa sekä tuottaa säännöllisesti markkinatietoa tele-, posti- ja mediamarkkinoista. Viestintävirasto tuottaa tietoa markkinoiden toimivuudesta sekä analysoi kilpailutilanteen säännöllisin väliajoin ennakkosääntelyn kannalta merkityksellisillä viestintämarkkinoilla. Kilpailutilanteen niin vaatiessa Viestintävirasto nimeää markkinoittain ns. huomattavan markkinavoiman (HMV) omaavat yritykset ja asettaa niille tarvittavat velvollisuudet. Viestintävirasto uudistaa HMV-yritysten sääntelyä siten, että havaittuja kilpailuongelmia voidaan poistaa entistä tehokkaammin. Tarvittavien velvoitteiden asettamisessa käytetään rohkeasti ja tarkoituksenmukaisesti lain mahdollistamia työkaluja. 5\n6 Viestintävirasto tarjoaa kuluttajille ajantasaista tietoa ja valvoo selvityksin, ohjein ja päätöksin, että teleyritysten sopimusehdot ovat kuluttajille kohtuullisia. Valvonnassa kiinnitetään erityistä huomiota keskeisiä viestintäpalveluja koskevien sopimusehtojen ja hinnoittelun selkeyteen ja läpinäkyvyyteen. Suunnittelukaudella Viestintävirasto pyrkii vaikuttamaan kansalliseen ja EU-tasoiseen säädösvalmisteluun siten, että virastolla on toimivaltuudet puuttua markkinoilla havaittuihin merkittäviin epäkohtiin tehokkaasti. Viestintävirasto osallistuu tietoyhteiskuntakaaren valmisteluun ja tuo hankkeen käyttöön asiantuntemuksensa. Viestintävirasto seuraa EU-tason säädösvalmistelua ja vaikuttaa keskeisiin sääntelyhankkeisiin Viestintävirasto tarjoaa taajuudet uusille käyttötarkoituksille Viestintävirasto vaikuttaa toiminnallaan siihen, että uusia sovelluksia ja teknologioita saadaan kuluttajien ja elinkeinoelämän käyttöön. Taajuuksien käytön pitää olla laajasti kansainvälisellä tasolla harmonisoitu, jotta uusista teknologioista ja sovelluksista saadaan myös Suomessa mahdollisimman suuri hyöty. Harmonisointi luo edellytykset laitteiden massamarkkinoille ja siten edullisille hinnoille sekä mahdollistaa maantieteellisesti kattavat verkot. Tämän saavuttamiseksi Viestintävirasto vaikuttaa Suomen etujen mukaisesti eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen harmonisointityöhön. Kansallisia ratkaisuja taajuuskaistojen käyttötarkoituksista voidaan tehdä vain yksittäisissä tapauksissa. Esimerkiksi EU:n komission tekemät jäsenmaita sitovat taajuuspäätökset antavat laitevalmistajille ja operaattoreille varmuuden siitä, että tuotteita ja palveluita kannattaa luoda ja kehittää. Viestintävirasto ottaa huomioon taajuuksien kasvavan kysynnän ja kehittää toimintaansa siten, että kansallinen taajuuksienkäyttösuunnitelma on ajan tasalla ja siinä otetaan huomioon tuleva kehitys. Tavoitteiden saavuttamiseksi taajuuksien hallinnoinnissa ja käytössä pyritään lisäämään tehokkuutta ja joustavuutta. Viestintäviraston toimenpiteet keskittyvät taajuuksien jakamiseen ja taajuussuunnitteluun. Taajuuksien jakamisessa virasto valmistautuu erityisesti yleisen teletoiminnan taajuuksien käyttöönoton uusiin menettelytapoihin. Taajuuksien jakamisessa valtioneuvosto antanee taajuuspoliittisen periaatepäätöksen loppuvuodesta Viestintävirasto varautuu sen myötä uusien hallinnollisten menettelytapojen käyttöönottoon. Myös kehittyvä teknologia ja toisaalta lupien tekniikkariippumattomuus vaativat virastolta teknisen osaamisen ja uusien toimintamallien kehittämistä, jotta jakotapojen muuttuessa pystytään turvaamaan radioverkkojen häiriöttömyys. Ensimmäisenä tulevat myönnettäväksi toimiluvat 800 MHz:n matkaviestintaajuuksille. GSMtoimiluvat (900 ja 1800 MHz -taajuuskaistat) umpeutuvat vuonna 2017 ja 2019 ja UMTStaajuuksien (2100 MHz) toimiluvat Tarkastelukaudella käytäneen siten keskusteluja, miten GSM- ja UMTS-taajuudet tulisi jakaa tulevaisuudessa niitä haluaville teleyrityksille. Seuraava maailmanlaajuinen radiotaajuuskonferenssi järjestetään vuonna Radiokonferenssissa päätetään useiden taajuusalueiden uudesta käytöstä ja mahdollistetaan uusien viestintäpalveluiden tarjoaminen taajuusalueilla. Merkittävin radiotaajuuskonferenssin käsittelemistä asioista on lisätaajuuksien etsiminen laajakaistaisille matkaviestinverkoille. Virasto vaikuttaa Suomen tavoitteiden mukaisesti maailman radiotaajuuskonferenssin 2015 päätöksiin. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää virastolta laajaa ja riittävän aikaista valmistelua ja vaikuttamista eurooppalaiseen valmistelutyöhön, jotta Suomen tavoitteet saadaan niihin mukaan ( ). Suurin osa tv-verkkotoimiluvista päättyy vuonna Ratkaisut uusien toimilupien myöntämisestä tai nykyisten jatkamisesta vuoden 2016 jälkeiselle ajalle on tehtävä viimeistään vuosina Jotta uusista televisiokanavien siirto- ja pakkausteknologioista saataisiin paras mahdollinen hyöty, tarvitaan kuitenkin taajuuksien uudelleenjärjestelyä. Valmistautuminen uuteen toimilupakauteen tarjoaa tähän hyvän mahdollisuuden. Virasto seuraa aktiivisesti sekä älykkäiden radiojärjestelmien että teknologioiden kehitystä ja pyrkii saatujen tulosten perusteella tehostamaan taajuuksien käyttöä. Kognitiivinen radio on älykäs ra- 6\n7 dioteknologia, joka osaa käyttää kulloinkin sopivinta vapaata radiotaajuutta ja -verkkoa langattoman tietoliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi. Laitteisiin kehitetään kognitiivisia ominaisuuksia, joiden avulla pystytään jakamaan taajuusresurssi tehokkaammin. Suurin mielenkiinto kognitiiviradion kannalta kohdistuu televisiokäytössä olevaan UHF-taajuusalueeseen. Virasto seuraa aktiivisesti tietokantaratkaisujen kehitystä ja alan standardointia, jotta voitaisiin löytää sopivin ratkaisu television taajuusalueen toissijaisen käytön taajuuksien tehokkaaksi yhteensovittamiseksi. 4.2 Viestinnän peruspalvelujen saatavuus paranee Asiointi ja monet julkiset palvelut ovat siirtymässä verkkoihin. Viestinnän peruspalveluja ei kuitenkaan ole kaikkialla Suomessa saatavissa tasapuolisesti eivätkä kaikki kansalaiset tunne oikeuttaan saada peruspalveluja. Etenkin syrjäseuduilla myös yhteyksien tekninen taso on heikko. Näillä alueilla operaattoreilla ei ole potentiaalisen asiakasmäärän vähyyden vuoksi kiinnostusta kehittää yhteyksiä tulevaisuuden tarpeita vastaaviksi. Syrjäseutujen asukkailla on siten muita heikommat mahdollisuudet käyttää sähköisiä palveluja. Myös eri käyttäjäryhmien, kuten ikääntyvien tai vammaisten käyttäjien valmiudet ja mahdollisuudet sähköisten palvelujen käyttöön vaihtelevat. Viestintävirasto huolehtii siitä, että lainsäädännön edellyttämät viestinnän peruspalvelut ovat saatavilla kaikkialla Suomessa ja että käyttäjät tuntevat oikeutensa saada palveluja. Viestintävirasto varmistaa, että viestintäverkkoja kehitetään myös syrjäseuduilla. Viestintävirasto parantaa viestinnän peruspalvelujen saatavuutta kahdella tavalla / toiminnallisella painopisteellä: edistämällä nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamista sekä huolehtimalla posti-, puhelin-, tv- ja laajakaistapalvelujen vähimmäistasosta Viestintävirasto edistää nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamista Vuoden 2015 loppuun mennessä nopeat vähintään 100 Mbit/s:n yhteydet mahdollistava laajakaistaverkko tulisi olla kattavasti lähes kaikkien saatavilla (ns. Laajakaista 2015 hanke). Valtio osallistuu verkkojen rakentamiseen kaikkein syrjäisimmillä alueilla, joilla asuu noin viisi prosenttia Suomen väestöstä. Viestintävirasto toimii haja-asutusalueille rakennettavien nopeiden laajakaistaverkkojen valtionapuviranomaisena. Viestintävirasto hoitaa tehokkaasti Laajakaista hankkeen tehtävät ja kehittää toimintamallejaan hankkeen väliarvioinnin mukaisesti. Virasto seuraa laajakaistamarkkinoiden kehitystä kokonaisvaltaisesti ja kehittää erityisesti nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöä koskevaa seurantaa keräämällä säännöllisesti tietoja nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamisesta ja käytöstä. Virasto tiedottaa myös nopeita laajakaistayhteyksiä hyödyntävien palvelujen markkinakehityksestä Viestintävirasto huolehtii posti-, puhelin, tv- ja laajakaistapalvelujen vähimmäistasosta Tulevina vuosina on entistä tärkeämpää turvata telepalvelujen tasa-arvoinen saatavuus sekä kohtuulliset hinnat kaikille kuluttajaryhmille. Viestintävirasto varmistaa, että kuluttajilla on saatavilla lainsäädännössä ja toimiluvissa määriteltyjä puhelin-, laajakaista-, posti- ja tv-palvelujen vähimmäistasoisia palveluja kohtuullisin ehdoin. Kohtuuhintaisuus varmistetaan valvomalla näiden telepalvelujen ns. yleispalvelutuotteiden vähittäishintoja. Valvonta edellyttää ajantasaista tietoa yleispalvelun hinnoittelusta. Telepalvelujen yleispalvelu sisältää puhelinpalvelun ja perustason laajakaistayhteyden. Yleispalveluliittymän on mahdollistettava perustason viestintäpalvelujen käyttö myös kuulo-, puhe- ja näkövammaisille käyttäjille. Postipalvelujen valvonnassa yleispalvelun laatu ja saatavuus ovat jatkossa valvonnan pääkohteina. Viestintävirasto selvittää kuluttajien keskeiset tarpeet postipalvelujen markkinoilla ja kehittää valvontaa vastaamaan kansalaisten tarpeita. Viestintävirasto tuottaa säännöllisesti tietoa postimarkkinoiden kehittymisestä ja analysoi markkinoita markkinatilanteen muutosten sitä edellyttäessä. Virasto parantaa systemaattisesti kansalaisten tuntemusta peruspalveluja koskevista oikeuksista yhteistyössä palveluja tuottavien ja muiden alan organisaatioiden kanssa. 7\n8 Sähköisten mediapalvelujen valvonnassa korostuu riippumattomuus laite-, jakelu- tai vastaanottotavoista. Viestintävirasto seuraa tutkimuksin ja selvityksin televisio- ja radiotoiminnalle asetettujen lupaehtojen ja muiden toimintaa koskevien vähimmäissäännösten noudattamista. Virasto ohjaa toimintaa ohjein ja suosituksin sekä tukee toimijoiden mahdollisimman laaja-alaista itsesääntelyä. 4.3 Viestintäverkkojen ja -palvelujen toimintavarmuus ja turvallisuus kehittyvät Yhteiskunnan riippuvuus viestintäverkoista ja -palveluista lisääntyy. Liiketoiminta ja arjen toiminnot tukeutuvat jo nyt enenevässä määrin viestintäverkkoihin ja internetin palveluihin. Siksi teknisellä ohjauksella ja valvonnalla sekä tietoturvatyöllä on keskeinen merkitys tietoyhteiskuntakehityksessä. Tietoturvauhkien torjunnan palvelut ovat valtiokonsernissa puutteelliset. Tietoturvatyössä sekä teknisessä ohjauksessa ja valvonnassa on katvealueita. Viestintäverkkojen ja -palvelujen ohjausta ja valvontaa terävöitetään suunnittelukaudella vuorovaikutuksessa teleyritysten ja keskeisten ulkoisten sidosryhmien kanssa. Viestintävirasto tuottaa monipuolisia tietoturvallisuuden viranomaispalveluita kansalaisille, elinkeinoelämälle ja jatkossa myös julkishallinnolle. Viestintävirasto edistää viestintäverkkojen ja -palvelujen toimintavarmuutta ja turvallisuutta kahdella tavalla / painopisteellä: vahvistamalla kansallista tietoturvaa sekä terävöittämällä viestintäverkkojen teknistä ohjausta ja valvontaa Viestintävirasto vahvistaa kansallista tietoturvaa Viestintävirasto tähtää monipuolisia tietoturvapalveluita tuottavaksi ja riittävästi resursoiduksi kansalliseksi tietoturvaviranomaiseksi. Tavoitteena on, että Suomeen / Viestintävirastoon perustetaan kansainvälisen mallin mukainen viranomaistoiminto tietoturvauhkien ja -loukkausten havainnointiin ja ratkaisemiseen sekä tietoturvan tilannekuvan ylläpitoon. Virasto varmistaa, että alan toimijat ottavat huomioon kansalliset ja kansainväliset tietoturvavelvoitteet tieto- ja viestintäjärjestelmissä. Viestintävirasto vaikuttaa tulevina vuosina osaltaan kansallisen tietoturvan vahvistamiseen kehittämällä CERT- ja NCSA-toimintoja niitä koskevan lainsäädännön edellyttämällä ja mahdollistamalla tavalla. Viestintäviraston CERT-FI-yksikkö (toimii kansallisena tietoturvaviranomaisena, jonka tehtävänä on tietoturvaloukkausten ennaltaehkäisy, havainnointi, ratkaisu sekä tietoturvauhkista tiedottaminen. CERT-FI-yksikön toimintaa suunnitellaan laajennettavaksi jo ennen suunnittelukauden alkua kattamaan myös valtionhallinnon tietoturvapalvelut. Viestintäviraston NCSA-FI -yksikkö (National Communications Security Authority) toimii kansainvälisistä tietoturvavelvoitteista annetun lain mukaisena määrättynä turvallisuusviranomaisena ja yhteiskunnan turvallisuusstrategian mukaisena kansallisena tietoturvaviranomaisena tietojärjestelmien ja tietoliikenteen tietoturvallisuutta koskevissa asioissa. NCSA-FI-yksikön toimintaa kehitetään suunnittelukaudella kattamaan täysimääräisesti kaikki lainsäädännössä määritellyt tehtäväalueet. NCSA-FI-yksikön toiminta laajenee ennen suunnittelukauden alkua kansallisiin tietoturvavelvoitteisiin liittyviin tehtäviin. Eduskunnalle lokakuussa 2011 annetun hallituksen esityksen mukaan yritysten tietoturvallisuutta arvioivien laitosten hyväksyntä ja valvonta tulee Viestintäviraston tehtäväksi. Tarkoituksena on edistää yritysturvallisuutta luomalla valvonta yritysten tietoturvallisuutta arvioiville laitoksille. NCSA-FI-yksikön uutena tehtävänä on myös hoitaa viranomaisten tietojärjestelmien ja tietoliikennejärjestelyjen tietoturvallisuuden arviointitehtäviä. Viestintävirasto seuraa valtionhallinnon tietoturvallisuudesta annettujen säännösten täytäntöönpanoa sekä kehittää niitä Viestintävirasto terävöittää teknistä ohjausta ja valvontaa Viestintävirasto tarkentaa ja rajaa teknistä ohjaustaan ja valvontaansa viestintäverkkojen ja - palvelujen keskeisten toimintojen turvaamiseksi. Keskeistä on osallistua ja vaikuttaa lainsäädännön kehittymiseen liikenne- ja viestintäministeriön Tietoyhteiskuntakaari-hankkeessa. Viestintävirasto varmistaa viestintäverkkojen ja -palveluiden toimintavarmuutta ja -turvallisuutta tarkoituksenmu- 8\n9 kaisilla säädöksillä ja ohjeistuksilla, toimivuuden ja laadun tilannekuvapalveluilla sekä muilla ICTvarautumista lisäävillä toimenpiteillä. Viestintävirasto selvittää myös alan toimijoiden yhteis- ja itsesääntelyn mahdollisuuksia sekä kehittää viestintäverkkojen ja -palvelujen tilannetietoisuutta ja muuta palvelutuotantoa. Fi-verkkotunnukset säilyttävät suunnittelukautena asemansa suomalaisten yritysten ja yhteisöjen ensisijaisena verkkotunnuksena luotettavuutensa, kilpailukykyisen hintatasonsa ja suomalaisen identiteettinsä ansiosta. Yksityishenkilöiden osuutta fi-verkkotunnusten haltijoina kasvatetaan aktiivisesti. Viestintävirasto seuraa verkkotunnus- ja nimipalvelinjärjestelmien kansainvälistä kehitystä ja varautuu tekemään tarvittavat muutokset toimintaansa sekä järjestelmiinsä. Teknistä ohjausta ja valvontaa terävöitetään erityisesti kahdella toimenpiteellä: tilannekuvapalveluilla ja häiriöselvityskyvyn ylläpidolla. Viestintäviraston tilannekuvatoiminnan tavoitteena on lisätä sekä elinkeinoelämän että valtionhallinnon organisaatioiden, päätöksentekijöiden ja kuluttajien tilannetietoisuutta viestintäverkkojen ja -palveluiden tilanteesta. Käynnissä olevalla ns. tilannekuva-hankkeella parannetaan viraston sekä sidosryhmien tietoisuutta viestintäverkkojen ja -palvelujen saatavuudesta, kapasiteetista sekä vika- ja häiriötilanteista yhdessä teleoperaattoreiden kanssa. Yhteisiä palveluja ja toimintamalleja kehitetään alan toimijoiden ja viranomaisten välisen yhteistyön lisäämiseksi. Lisäksi rajatulle viranomaisista ja yrityksistä koostuvalle käyttäjäryhmälle suunnataan suunnittelukaudella tiedonvälitysjärjestelmä tilannetiedon jakamiseksi. Tilannetiedon tehokas välitys keskeisten toimijoiden välillä helpottaa toimivuusongelmien ennakoimista ja vikatilanteista toipumista eri sektoreilla. Alkuvaiheessa toiminta keskittyy Viestintäviraston vika- ja häiriöprosessin automatisointiin sekä viestintäverkkojen tilannekuvatoiminnan kehittämiseen viranomaispalveluna. Yhteistyössä CERT-FI-toiminnan kanssa voidaan jatkossa seurata ja ennustaa yhteiskunnan kannalta kriittisten ICT-palveluiden toimintavarmuutta. Radiotaajuuksien käyttöön liittyvä toimintaympäristö muuttuu: verkkojen välinen kilpailu lisääntyy, taajuuksien jakotavat muuttuvat ja taajuuksien käyttöoikeudet annetaan yhä useammin teknologiasta riippumattomiksi. Kaupallistamiseen liittyvä tavoite jakaa taajuksia tekniikasta riippumatta vähentää nykyiseen toimilupa- ja radiolupamenettelyyn liittyvää yksityiskohtaisten teknisten ominaisuuksien sääntelyä. Tämä kasvattanee häiriöiden riskiä. Siksi on välttämätöntä, että viranomaiset voivat asettaa taajuuksien käytölle sellaiset tekniset rajoitukset, jotka ovat välttämättömiä takaamaan radioviestinnän riittävän häiriöttömyyden. Lisäksi voi olla tarpeen asettaa operaattoreille jo ennalta velvoitteita häiriöongelmien poistamiseksi. Hätä- ja turvallisuusliikenteen, viranomaisverkkojen, yleisten televerkkojen, joukkoviestinnän jakeluverkkojen, energiahuollon ja kuntainfran verkkojen suojaaminen häiriöiltä on välttämätöntä. Viranomaisilla on tarve tehostaa toimintaansa erilaisten uhkien torjunnassa, mikä korostaa näiden viestintäjärjestelmien toimintavarmuuden merkitystä. Yhteiskunta ei toimisi myöskään ilman matkaviestinverkkoja eikä radioteitse tapahtuvaa joukkoviestintää. Viestintäviraston on edelleen kehitettävä radioviestinnän häiriöiden syiden etsintämenetelmiä, jotta häiriöihin voidaan puuttua entistä nopeammin ja tehokkaammin. 5. RESURSSIT JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN 5.1 Toiminnan rahoitus Viestintäviraston toiminta rahoitetaan pääosin asiakkailta perittävillä maksuilla. Suurimmat maksullisen toiminnan tulot kertyvät radiolähettimien taajuusmaksuista, viestintäverkon numerointimaksuista ja verkkotunnusmaksuista. Myös valtion televisio- ja radiorahastolta laskutettava korvaus rahastoon kerättävien tv-maksujen perimisestä on virastolle maksullisen toiminnan tuloa. Osa viraston keräämistä maksuista tuloutetaan verotuloihin. Veronluonteisen toiminnan tuloja ovat viestintämarkkinamaksut, tietoturvamaksut, postitoiminnan valvontamaksut sekä televisio- ja radiotoiminnan valvontamaksut. 9\n10 Viestintäviraston keräämien maksujen tulee olla kustannusvastaavia. Maksuja määrättäessä pyritään siihen, että kustakin maksusta tuleva vuosittainen kertymä vastaa niitä kokonaiskustannuksia, jotka aiheutuvat kyseisen toiminnan hoitamisesta. Teknologian ja lainsäädännön kehittyminen sekä muuttuvat markkinat vaikuttavat viraston tehtäviin ja edellyttävät myös jatkuvaa maksurakenteen kehittämistä. 5.2 Taloudelliset voimavarat Tulo- ja menoarviot suunnittelukaudella Suunnitelma on laadittu peruslaskelmatasoon lähtökohtana vuoden 2012 talousarvioesitys. Viestintäviraston menokehys eli nettomenoarvio vuodelle 2012 on 8,9 miljoonaa euroa. Menokehys sisältää väistötilasta aiheutuvia budjettirahoitteisia menoja noin 1,2 miljoonaa euroa sekä budjettirahoitteisen NCSA-toiminnan menoja 1,8 miljoonaa euroa. Loppuosa kehyksestä vastaa veronluonteisilla tuloilla rahoitettavan toiminnan menoja. Menokehys kasvaa suunnittelukaudella 9,2 miljoonaan euroon NCSA-toiminnan laajenemisen myötä. Viestintäviraston bruttomenot toimintamenomomentilla ovat vuoden 2012 talousarviossa yhteensä 38,4 miljoonaa euroa. Laajakaistamomentille on lisäksi budjetoitu vuosittain 0,5 miljoonaa euroa viraston hallinnollisia kustannuksia varten. Tuottavuusohjelman mukaiset henkilötyövuosivähennykset pienentävät henkilöstömenoja suunnittelukaudella. Investointimenot vaihtelevat vuosittain. Suunnittelukauden alkuvuosina on varauduttu televisiomaksujärjestelmän kehittämiseen liittyviin investointeihin. Tuloarviot toimintamenomomentilla koostuvat maksuperustelain mukaisista tuloista. Maksullisen toiminnan tuloarvio vuoden 2012 talousarviossa on 29,5 miljoonaa euroa. Tuloarvioita ja maksuasetuksia tarkennetaan vuosittain budjettiprosessin yhteydessä. Momentti Viestintäviraston menot ja tulot vuosina (milj. euroa) 2010 TP 2011 TA 2012 TAE 2013 TTS 2014 TTS 2015 TTS 2016 TTS Menot Henkilöstömenot 15,9 17,0 17,9 17,7 17,5 17,5 17,5 Kulutusmenot 15,7 16,8 17,5 17,5 17,6 17,5 17,5 investoinnit 3,0 2,7 2,9 4,2 2,3 2,7 2,7 Menot yhteensä 34,6 36,5 38,3 39,4 37,4 37,7 37,7 Tulot 28,9 28,7 29,5 30,5 28,3 28,5 28,5 Nettomenot 5,7 7,8 8,8 8,9 9,1 9,2 9,2 Veronluonteisen toiminnan tuloarviot on merkitty momentille Peruslaskelman mukainen vuosittainen kehys verotuloille on 5,9 miljoonaa euroa Omaisuus Viestintäviraston omaisuuden arvo vuoden 2010 lopussa oli 12,1 miljoonaa euroa. Käyttöomaisuuden suurimman erän muodostavat erilaiset atk-ohjelmistot ja sovellukset kuten taajuustietokanta, verkkotunnusjärjestelmä ja muut sähköisen asioinnin järjestelmät. Koneet ja laitteet sisältävät mm. lähiverkon laitteet sekä radiotarkastuksen mittalaitteet. Tase-ennusteet suunnittelukaudelle ilmenevät oheisesta taulukosta. 10\n11 Tase vuonna 2010 sekä tase-ennusteet vuosille (milj. euroa) 2010 TP 2011 ennuste 2012 ennuste 2013 ennuste 2014 ennuste 2015 ennuste 2016 ennuste Tase 12,1 13,2 14,0 15,1 14,4 14,1 13,8 5.3 Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen Henkilöstösuunnittelu Osaava ja monialainen henkilöstö on Viestintävirastolle kriittinen menestystekijä. Virastolle asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että määrätietoisin toimenpitein varmistetaan henkilöstön saatavuus ja sitoutuminen, osaaminen ja toimintakyky sekä viraston tehtävien edellyttämä oikein mitoitettu ja kohdennettu henkilöstörakenne. Henkilöstösuunnittelun lähtökohtana ja tavoitteena on aiempaa parempi ennakoivuus. Virastossa on valmisteilla vuosille laaja-alainen henkilöstösuunnitelma, jossa tarkastellaan henkilöstön rakenteellista ja määrällistä kehitystä sekä linjataan osaamisen kehittämistä. Henkilöstösuunnitelmaan tulee sisältymään myös työhyvinvointisuunnitelma. Suunnittelukaudelle ajoittuu merkittäviä Viestintäviraston toimintaan ja henkilöstöresursseihin vaikuttavia ulkoisia ja sisäisiä muutoksia. Muutoksia aiheuttavat mm. viestintätoimialan kehitys, julkishallinnon taloudellinen tilanne, valtion vaikuttavuus- ja tuloksellisuusohjelma, valtionhallinnon kehittämishankkeet (mm. Kieku-tietojärjestelmä), viraston tehtävien muutokset ja henkilöstön ikääntyminen. Muutokset heijastuvat lähivuosina viraston henkilöstöresursseihin sekä laadullisesti että määrällisesti. Suunnittelukauden aikana viraston toiminta laajenee ja resurssitarpeet kasvavat mm. kansallisen tietoturvallisuuden ja viestintädirektiivien mukaisten mahdollisten uusien hallintotehtävien johdosta. Valtion vaikuttavuus- ja tuloksellisuusohjelman asettamat rajoitteet lisäresurssien hankkimiselle lisäävät henkilöstösuunnittelun haasteellisuutta. Vaikuttavuus- ja tuloksellisuusohjelman rajoitusten seurauksena tarve priorisoida nykyisiä ja uusia lakisääteisiä tehtäviä kasvaa. Viestintävirasto tulee myös kohdentamaan suunnittelukauden eläkepoistuman viraston virka- ja toimirakennetta kehittävällä tavalla. Viestintäviraston henkilöstösuunnitelman htv-ennusteessa on otettu huomioon liikenne- ja viestintäministeriön virastolle asettamat tuottavuuden kehittämistavoitteet ja tavoitteiden tarkistukset. Henkilöstöresurssit (htv) vuosina Viestintäviraston henkilötyövuodet TTS-kaudella tuottavuusohjelman mukaisesti: Henkilötyövuodet (htv) Lähtötaso Tavoite Tavoite TTS-kaudelle Päätoimiset Viestintävirastossa toimii TTS-kaudella myös sivutoimisia tutkintojen vastaanottajia. 11\n12 5.3.2 Henkilöstön rekrytointi ja osaamisen varmistaminen Viestintävirasto varmistaa, että sillä on tavoitteiden ja kehittyvän toiminnan tarpeiden mukaiset henkilöstöresurssit. Virasto kehittää ja ylläpitää toimivia rekrytointi- ja perehdytysprosesseja, myönteistä työnantajakuvaa sekä viraston palkitsemisjärjestelmää. Kehityskeskusteluilla (tulos-, tavoite- ja kehityskeskusteluosiot) varmistetaan henkilöstön selviytyminen vaikeutuvissa ja uudistuvissa tehtävissä. Viraston toiminnan tehokkuus, kehittäminen sekä henkilöstön ammattitaidon laajentaminen ja syventäminen saavutetaan muun muassa koulutuksella, työssä oppimisella, sisäisellä liikkuvuudella sekä asiantuntijuutta jakamalla niin talon sisäisesti kuin työryhmissä ja neuvottelukunnissa. Myös esimiestyön kehittäminen suunnittelukaudella ja laadun mittaaminen tukevat virastolle asetettujen tavoitteiden saavuttamista Työhyvinvointi Työhyvinvointiin liittyvien toimenpiteiden painopiste on ennaltaehkäisevässä toiminnassa viraston linjausten ja vuosittain tarkistettavan työhyvinvointisuunnitelman mukaisesti. Fyysisen ja henkisen työkunnon lisäksi kiinnitetään huomiota muun muassa työn organisointiin, johtamisen kehittämiseen työkykyä tukevaksi sekä yhteistyöhön ja vuorovaikutukseen. Työhyvinvointia ja -ilmapiiriä seurataan säännöllisesti vuosittain tehtävillä kartoituksilla, joiden pohjalta käynnistetään tarvittavia kehittämishankkeita. Valtionhallinnon työhyvinvointihankkeita ja tarjolla olevia kuntoutusmahdollisuuksia hyödynnetään henkilöstön työhyvinvoinnin parantamisessa. 5.4 Tutkimus- ja kehittämistyö Viestintäviraston tutkimus- ja kehittämistyön ensisijaisena tavoitteena on tukea viraston ydintehtäviä tuottamalla virastolle tietoa toimialan kehityksestä. T&k-hankkeiden seuraaminen syventää viestintäteknologioihin, -palveluihin ja -markkinoihin liittyvää osaamista virastossa. Viestintävirastossa ei ole erikseen organisoitua t&k-toimintoa eikä t&k-työlle ole osoitettu erillisiä määrärahoja. Viestintävirasto laatii arvioita ja ennusteita radioverkkojen taajuuksien kysynnästä ja saatavuudesta. Virasto osallistuu mahdollisuuksien mukaan toimialan t&k-yhteistyöhön kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Lisäksi Viestintäviraston tuottamat selvitykset, tilastot ja tutkimukset ovat kaikkien saatavilla viraston internetsivuilla. Tutkimus- ja kehittämistyön tärkeimmät toimintamuodot Viestintävirastossa ovat: Viestintävirastolle säädettyjen tai tehtävien hoitoa välittömästi tukevien selvitysten, tilastojen ja tutkimusten laatiminen. Yhteistyö yliopistojen ja tutkimuslaitosten sekä toimialan yritysten kanssa erikseen nimetyissä ja resursoiduissa t&k-hankkeissa ja -foorumeissa. Näissä virasto antaa omaa asiantuntemustaan hankkeen käyttöön ja hyödyntää hankkeen tuloksia omassa toiminnassaan. Vaikuttaminen alan kansainvälisten organisaatioiden laatimiin asiakirjoihin ja ohjeisiin Suomen kansallisten etujen mukaisesti ja toimialan kansainvälisessä yhteistyössä esille tulevan uuden tiedon välittäminen kansalliselle tasolle. Suomen kannanottojen valmistelu ja kansainvälisiin päätöksiin vaikuttaminen yhteistyössä alan sidosryhmien kanssa siten, että Suomen tarpeet saadaan niihin mukaan. 5.5 Toiminnan kehittäminen Tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden kehittäminen Viestintävirasto toteuttaa suunnittelukaudella valtion tuloksellisuus- ja vaikuttavuusohjelman virastokohtaiset kehitystoimenpiteet vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. 12\n13 Viestintävirasto varautuu suunnittelukauden alkuun ajoittuvaan yleisradiotoiminnan mahdolliseen rahoitusmallimuutokseen ja siitä johtuvaan televisiomaksutoimintojen sopeutukseen ja mahdolliseen alasajoon Hallintopalveluiden ulkoistaminen palvelukeskukseen Viestintäviraston ja Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskuksen Palkeiden nykyinen asiakkuussuhde kattaa pääosan Viestintäviraston ulkoistettavaksi soveltuvista talous- ja henkilöhallinnon perustehtävistä. Ulkoistettavia palveluita lisätään Palkeiden tarjoamaa palveluvalikoimaa vastaavaksi suunnittelukauden alussa Tiedonhallinnan kehittäminen Viestintäviraston toiminnassa korostuu tiedon monipuolinen käsittely, joten tiedonhallinnan kehittämisellä on tärkeä osa viraston toimintaa. Tiedonhallintaa kehittämällä tuetaan toimintaprosesseja ja kehitetään työskentelytapoja hyödyntäen tietotekniikkaa tehokkaasti, turvallisesti ja taloudellisesti. Viestintävirasto kehittää tiedonhallintaa suunnittelukaudella keskittämällä virastotasoiset asiat viraston yhteisiin tietojärjestelmiin ja integroimalla tulosalueiden erilliset järjestelmät tarvittavilta osiltaan hyödyntämään yhteisiä tietojärjestelmiä. Virastoon hankittua integraatioalustaa käytetään jatkossa sähköisten palveluiden julkaisualustana ja muiden tietojärjestelmien yhteyksien ja palveluiden tarjoajana. Yhteisissä järjestelmissä tieto on paremmin hallittavissa ja hyödynnettävissä, samalla osaamistarvetta voidaan rajata. Viestintävirasto seuraa myös aktiivisesti valtion tietohallintostrategian ja ValtIT-hankkeiden toteuttamisen etenemistä ja toteuttaa valtionhallinnon yhteisiä IT-toimintaperiaatteita, ratkaisuja ja arkkitehtuuria omassa toiminnassaan Sisäinen turvallisuus sekä valmius- ja varautumistoiminta Viestintäviraston sisäisen turvallisuuden tavoitteena on turvata viraston ydintoimintojen sekä niiden tarvitsemien resurssien häiriötön toiminta mukaan lukien viraston ja viraston asiakkaiden tiedot, niiden luottamuksellisuus, eheys, käytettävyys ja saatavuus niille asetettujen ulkoisten ja sisäisten vaatimusten mukaisesti. Viestintäviraston tavoitteena on myös ylläpitää ja jatkuvasti parantaa ISO/IEC 27001:2005-sertifioitua tietoturvallisuuden hallintajärjestelmäänsä sekä saavuttaa valtioneuvoston antaman tietoturva-asetuksen sekä kansallisen turvallisuusauditointikriteeristön (KATAKRI) velvoitteiden ja vaatimusten mukaisesti tietoturvallisuuden perustaso vuoteen 2013 mennessä sekä korotettu tai korkea taso vuoteen 2015 mennessä. Viestintäviraston valmius- ja varautumistoiminnan tavoitteena on turvata Viestintäviraston ydintoiminnan jatkuvuus kaikissa yhteiskunnallisissa oloissa sekä mahdollistaa nopea ja tehokas toipuminen mahdollisista häiriötilanteista. Tavoitteeseen pääsemiseksi virasto ylläpitää ja parantaa tietoturvallisuuden hallintajärjestelmää mittaamalla sen tehokkuutta, analysoimalla ja seuraamalla säännöllisesti sisäisen turvallisuutensa sekä valmius- ja varautumistoimintansa nykytilaa, vastaamalla virastoa koskeviin turvallisuusvaatimuksiin, tulosohjaamalla tarvittavien toimenpiteiden jalkauttamista, reagoimalla tehokkaasti mahdollisiin turvallisuuspoikkeamiin sekä kehittämällä jatkuvasti yleistä turvallisuus- sekä valmiusja varautumistoimintaansa. Virasto käyttää mahdollisuuksien mukaan sisäisen tietoturvallisuustyönsä tukena valtionhallinnon tarjoamia tietoturvallisuuden konsernipalveluita sekä ulkoisia ostopalveluita. Viestintäviraston turvallisuustyön onnistumista arvioidaan säännöllisesti sekä sisäisesti että ulkopuolisten toimijoiden toteuttamin arvioinnein. Valmius- ja varautumistoiminnan valmiuksia ylläpidetään ja kehitetään sisäisten ja yhteistoimintaharjoitusten avulla sekä varmistamalla, että virastolla on käytössään sen tarvitsemat resurssit kaikissa yhteiskunnallisissa oloissa. Virasto huomioi valtionhallinnon ICT-varautumisen tasovaatimukset kehittäessään valmius- ja varautumistoimintaansa. 13\n14 5.5.5 Sidosryhmätoiminnan kehittäminen Viestintäviraston tulostavoitteiden saavuttaminen edellyttää tuloksekasta ja monipuolista vuorovaikutusta laajasti eri sidosryhmien edustajien kanssa. Lisäksi Viestintäviraston strategiassa yhteistyö on yksi toimintaa ohjaavista periaatteista. Tämän vuoksi yhteistyön, yhteydenpidon ja viestinnän muotoja kehitetään jatkuvasti. Viestintävirasto kehittää sidosryhmätyön ja viestinnän vaikuttavuutta ja tuloksellisuutta. Tavoitteet kirjataan viraston strategian pohjalta tehtäviin viestinnän strategisiin linjauksiin. Työ aloitetaan kotisivuston uusimisella v yhdistämälä kuluttajille ja ammattilaisille suunnatut sivustot yhdeksi kokonaisuudeksi. Lisäksi eri kohderyhmille perustetaan sähköisiä uutiskirjeitä. Viestintä koordinoi ja kehittää uutiskirjevalikoimaa täydentämään asiakaslehteä ja muita viestintävälineitä. Suunnittelukauden aikana parannetaan niin ikään viraston sähköisiä asiointipalveluja. Kansalais-kuluttajasidosryhmän palveluita ja viestintää kehitetään viraston kuluttajaprojektin linjausten mukaisesti. Viraston viestien näkyvyyttä vahvistetaan edelleen ja vuorovaikutustapoja kansalaisten kanssa monipuolistetaan suunnittelukauden aikana. Viestintävirasto toteuttaa vuosittain asiakaskyselyn, jolla mitataan virastolle asetettujen tulostavoitteiden toteutumista ja toiminnan onnistuneisuutta. Kyselyn tuloksia hyödynnetään toiminnan ja palvelujen kehittämisessä Ilmastonmuutoksen hillintä ja ympäristö Viestintävirasto kehittää omaa toimintaansa asetettujen ympäristötavoitteiden mukaisesti sekä ottaa toimialaohjauksessa ja -valvonnassa huomioon uusien viestintäteknisten ratkaisujen ympäristövaikutukset. 5.6 Kokonaisvaltainen riskienhallinta Viestintäviraston kokonaisvaltaisen riskienhallinnan tavoitteena on hallita virastolle haitallisia riskejä, viraston toiminnan seurauksien vaikutusta yhteiskuntaan, mahdollistaa tiedostettu riskinotto sekä varmistaa, että viraston johdolla on käytettävissään tarvittavat tiedot päätöksentekoa varten. Viestintäviraston strategisten tavoitteiden sekä näiden toteuttamiseen tähtäävien tulosalue- tai yksikkötasoisten vuosisuunnitelmien riskit arvioidaan osana viraston kokonaisvaltaista riskienhallintaa. Riskejä tarkastellaan siinä toiminnan ja toimintaympäristön, talouden, henkilöstön ja turvallisuuden näkökulmista. Riskejä, niiden tilaa sekä niille osoitettujen riskienhallintakeinojen soveltuvuutta seurataan osana riskienhallinnan vuosikelloa. Viestintävirasto analysoi ja hallitsee myös projekteihin, tietoturvallisuuteen sekä valmius- ja varautumistoimintaan liittyviä riskejä. Riskit arvioidaan viraston osoittaman riskienhallintamenetelmän avulla, jota toteutetaan sähköisellä riskienhallintatyökalulla. Riskienhallinnan onnistumista tuetaan virastoon nimetyn kokonaisvaltaisen riskienhallinnan koordinaattorin sekä tulosalueiden riskivastaavien avulla, tarvittavin ohjein sekä koulutuksin. Viestintävirasto tulosohjaa kokonaisvaltaisen riskienhallinnan toteutumista. Viraston riskienhallintatyön onnistumista arvioidaan tarvittaessa ulkopuolisen toimijan toteuttamin arvioinnein tai osana sisäistä tarkastusta. Viestintävirasto on arvioinut suunnittelukaudelle asetettujen strategisten tavoitteiden toteumaan vaikuttavia riskejä. Merkittävimmiksi arvioiduista riskeistä ovat nousseet viraston toiminnan ja tehtävien hallittu muutos, johon liittyy lainsäädännön ja sitä kautta myös riittävän toimivallan dimensiot, tarvittavat ja osaavat henkilöresurssit sekä kehittyvän toiminnan rahoituksen varmistaminen. Suurin toiminnallinen ja rahoituksellinen riski kohdistuu Yleisradion rahoitusmallin mukanaantuomiin muutoksiin Viestintäviraston toiminnoissa. Myös avainhenkilöriski arvioitiin merkittäväksi koko viraston toiminnan kannalta. Avainhenkilöriskin muodostavat mm. konserniohjauksen tulevaisuuden vaikutukset henkilöresurssien määräytymises- 14\n15 sä sekä sen mahdollisena seurauksena kiihtyvä osaamisen siiloutuminen ja henkilöityminen, osaavan henkilöstön saatavuus ja pysyvyys ja eläköitymisen vaikutukset osaamisen siirtämisessä. 6. Liitteet Ennakoiva rahoituslaskelma valtion televisio- ja radiorahastosta Tiedot suurista tietojärjestelmähankkeista Raportti tuottavuustoimenpiteiden toteutumisesta 15


Keskustelu - mitäs maakaasun tilalle??? | Tekniikka ja energia | Tiede\nmitäs maakaasun tilalle???\nklo 7:56 | 5.3.2006\nkun tuo kaasu joskus loppuu.....\nmonestihan kerrostalojen lämmitys hoituu juurikin kaukolämmöllä joka on tuotettu maakaasulla, niin mahtaako nämä maakaasunpolttolaitokset olla muutettavissa kuinka helposti jotain muuta energiaa käyttäviksi??\njos maakaasun hinta muuttuu vaikka 20 kertaiseksi, niin oletettavasti halpa kerrostaloasuminen keskustassa loppuu?\nmahtaisiko paras vaihtoehto asumiselle olla jokin puupohjainen lämmitysmuoto jos meinaa ettei tulevaisuudessa tee itsestään kerjäläistä kohtuuttomien energialaskujen puitteissa?\nklo 8:33 | 5.3.2006\nhttp://www.mtv3.fi/uutiset/txt/talous.s ... /12/415332\nBiopoltto voisi olla ratkaisu, yhdellä edellytyksellä:\nEnnen sen toteuttamista pitäisi selvittää biopolton pienhiukkasten lisääntyvät haitalliset terveysvaikutukset.\nPienhiukkaspäästöt ovat esim. pelletillä, joka on biopoltosta puhtaimpia, noin kymmenkertainen kevyeeseen poltto-öljyyn nähden.\nMaakaasua taas pidetään huomattavasti puhtaampana kuin poltto-öljyä.\nBiopolton pitää tapahtua suurissa polttolaitoksissa, jolloin pienhiukkaset on mahdollista kerätä suodattamalla. Suodatintekniikka on kalleutensa vuoksi mahdollista hankkia tällä hetkellä vain isoihin laitoksiin.\nViime aikoina ollaan puhuttu paljon pienpolton hiukkaspäästöjen terveyshaitoista, jotka aiheuttavat tutkimusten mukaan jo tällä hetkellä käsittämättömän suuren määrän ennenaikaisia kuolemantapauksia.\nBiopoltto ei ole vielä esim. pääkaupunkiseudun energiantuottajia kiinnostava, "logististen ongelmien" vuoksi.\nTaaskin taidan esittää "lempilastani", rakennusten energiatehokkuuden parantamista lääkkeeksi.\nklo 8:38 | 5.3.2006\nsamallahan sähkönkin hinta nousisi pilviin. No, halpa kerrostaloasuminen on loppunut jo kauan sitten, mutta aikanaan maakaasun tulee korvaamaan vety - talo/korttelikohtaiset CHP-laitokset, jotka voivat itsenäisesti tuottaa vetyä.\nklo 9:31 | 5.3.2006\nmutta aikanaan maakaasun tulee korvaamaan vety - talo/korttelikohtaiset CHP-laitokset, jotka voivat itsenäisesti tuottaa vetyä.\nMistäs raaka-aineesta ja millä energialla tuo vety sitten tehtäisiin ? Sitäkin energiaa voisi käyttää suoraan lämmitykseen tarvitsematta tuottaa ensin vetyä.\nklo 10:22 | 5.3.2006\nIhan oikea ajatus - vetyä kannattaa tuottaa uusiutuvilla energioilla, ja jos ne on muuttuvatuotantoisia (kuten aurinko ja tuuli), niiden ylijäämäenergialla, eli sillä tuotolla, jota ei heti käytetä kulutukseen.\nEsimerkki paikallisesta vedyn tuotannosta pienen yhteisön energialähteeksi on kerrottu toisen keskustelun viestissä: Utsira-projekti\nHiukan off-topiccina, mutta asiaa valaisemaan: paikallinen vedyn tuotanto on esimerkiksi huoltoasemia ajatellen huomattavan paljon järkevämpää kuin vedyn keskitetty tuotanto + siirto jakeluasemalle.\nklo 2:22 | 6.3.2006\nHajautettu tuotto hajauttaa ja monimutkaistaa myös infrastruktuuria. Kuka käy rekka-autolla kiertämässä kaikki torit ja turut, keräilemässä vetypönttöjä niinkuin ennenvanhaan maitohinkkejä?\nSitten viedään pöntöt keskulaitokseen jossa kaasu pakataan ammoniakkipelletteihin ja taas ajellaan pitkin maita ja mantuja että saadaan se sinne huoltoasemalle.\nVai meinaatko, että ihan nestevetyä roudailtaisiin huoltoaseman tankkiin läheisestä tuulivoimalasta?\nLaskeskelin tässä joskus, että vetyä elektrolyysillä tuottamalla ja sitä polttokennoon survomalla saa noin 10% hyötysuhteen siihen nähden, mitä prosessiin alunperin meni energiaa. Eikä siihen ole laskettu edes sitä energiamäärää, mikä menee kun vetyä pitää pakata erilaisiin säiliöihin, nesteyttää, pumpata, kuskata, varastoida...\nEttä kyllä minä mielummin ajelisin biodieselillä kuin vedyllä. Sitä saa sentään polttoainetankkiin mahtumaan kolme kertaa pitempää reissua varten, eikä tarvi olla jatkuvasti huoltamolla norkoilemassa.\nklo 9:52 | 6.3.2006\nMaakaasun, tai yleensäkin fossiilisten polttoaineiden korvaajia on hyvin vähän, lähinnä käytännön vaihtoehtona on ydinvoima.\nOsittain maakaasua voitaisiin korvata myös puun/kasvien poltolla, mutta siihen ei taida Suomen puuvarat oikein riittää.\nklo 10:18 | 6.3.2006\nEi kaukolämpöä ole pakko tuottaa maakaasulla, vaikka näin usein tehdäänkin. Mikä tahansa veden kiertoon perustuva lämmitysjärjestelmä voidaan muuntaa CHP-laitokseksi tuottamaan sähkön lisäksi kaukolämpöä.\nMaakaasun energiasisältö koostuu metaanista CH4. Mikäli bioenergian tuotanto kotimaassa saa tarpeeksi tuulta alleen, voidaan biokaasua käyttää maakaasun tuotantolaitoksssa, sillä sen energiasisältö voi olla jopa 70 % metaania.\nEipä sen hinnan tarvitse kuin kolminkertaistua, jolloinka jokin toinen energiantuotantomuoto tulee kannattavammaksi. Kaukolämmön hinta vaikuttanee todella vähän kerrostaloasumisen hintatasoon.\nKyllä kaukolämpö tulee olemaan jatkossakin tehokas lämmitysmuoto jo valmiissa olevan infrastruktuurinkin takia. Järjestelmä kun on kovin yksinkertainen: lämmitetään vettä ja paineistetaan tämä. Ei sitä ole sidottu metaaniin millään tavalla; toistaiseksi se on vain kustannustehokkain ja ympäristöystävällinen tapa tuottaa (sähkön lisäksi) kaukolämpöä.\nklo 14:57 | 6.3.2006\nelikkä voi hengitellä rauhallisesti vaik kerrostalo/kaukolämpö kämpässä asuukin.\nvaikka voihan tuossa olla aikamonta muuttujaa joita lienee mahdotonta ennustella?\nkristallipallosta olisi mukava nähdä mikä on meininki 20-30 päästä ettei saata itteään kovin pahaan kuseen.\ntäällä ketään näkijöitä.\nlähinnä tuon energian suhteen.,.,,liikkuminen, asuminen.\nYdinvoimahan se taitaa se ratkaisu olla


10.07.20 - klo: 03.45\nSivuja: 1 ... 39 40 41  43 44 45 ... 71\nKirjoittaja Aihe: Polttis -> Sähkö konversiot (Luettu 425624 kertaa)\n« Vastaus #1230 : 27.08.10 - klo: 23.21 »\nMääki oon konvertoinut revon ja siitäKIN löytyy foorumilta juttua.\nMutta se vakilodju on roskiskamaa.\nJa nykypäivänä ei oo vähääkään järkee alkaa polttisrevon ympärille sähköjä tekeen, kun on merkiltä itseltäänkin olemassa jo sähkörunko ja lodju (eli polttisrevosta roskiin runko ja lodju).\nNää ei maksa ebayssä juurikaan mitään, joitakin kyNppejä jos tuuri käy.\n« Vastaus #1231 : 28.08.10 - klo: 01.08 »\nSe sähköhärvelin vakioloota on ihan yhtä pahasti roskiskamaa kuin polttiksenkin, jos näin halutaan asia nähdä. Paljon en myöskään pisteitä anna sähkömallin vakiorungolle ja sen patterikoteloille.\nToistaalta ei tämä Teknon-kitti pahalta näytä, vaan hintaa sille on saatu paljon ($99.99).\nToistaalta onhan tuossa aika paljon rojuakin, eikä ne sähkö-Revon laatikotkaan ilmaisia ole.\n« Vastaus #1232 : 28.08.10 - klo: 09.33 »\nMikäs vika sähkölodjussa on?, muutakuin se että siinä on useampi osa kuin kasidiffissä?\nMäe oo saanu vuosien saatossa yhtäkään sähkölodjua päreiks (ellei muistivuotoa ole nyt päässä), en grawlereissa enkä 6s setupeissa.\nOnhan kummiskin kyseessä bolt-on sähkölaatikko mekaanisella aluevaihtajalla jossa pystyy vielä sisäistäkin välitystä ratastamaan.\nToki, kaiken p*skaksi saa.\nOkei, saahan muovirungon helposti poikki.\nMä olen ollut tyytyväinen vakirungon patterikoteloista, toimivat, helppokäyttöiset ja aina on akut mukana pysynyt.\nOnkohan nää niitä makuasioita sitten.\nMutta siitä oon kyllä samaa mieltä, että jos haluaa ajaa enemmä ku ropata sähkövessaansa, niin 1:8 krossiplätformin autot on way to go!\n« Vastaus #1233 : 30.08.10 - klo: 13.17 »\nMulla uhkaa jäädä nurkkiin pyöriin fw 06 kyöstin turisti (rtr polttiksena myynnissä). Iltojen ratoksi taidan värkätä siitä sähkökonversion. Tuolla kun ei järin paljon painoa ole niin uskaltaisikohan ensin kokeilla 1/10 krossin sähköillä? Moottoripukin 1. version meinasin pyöräyttää rautakaupan valmiista kulmaraudasta (30 senttiä / kpl), siihen ei tarvitse muuta kun vähän reikiä venytellä. Jarrut meinasin jättää moottorin varaan, onkohan tämä motin surma?\nHomma on vielä suunnitteluasteella, joten täystyrmäyksestäkään ei vedetä herneitä.\nedit: Unohtu udella että mitä tuon vaihteen kanssa kannattaisi konversoidessa tehdä?\n« Viimeksi muokattu: 30.08.10 - klo: 13.46 kirjoittanut topcat »\n« Vastaus #1234 : 30.08.10 - klo: 22.25 »\nRE: ---kokeilla 1/10 krossin sähköillä?\nAutosi painaa liki tuplasti sen mitä kisa-1/10 krossarit, joten mutuni on: ÄLÄ !\nRE noi muut:\nMoottoripukin 1. version ...Jarrut ....mitä tuon vaihteen kanssa kannattaisi konversoidessa tehdä?\nSähkömoottorissa teho ei tule "sitten joskus kun pilli alkaa sykkiä", vaan suurin voima on heti ensikierroksilta asti.\nKytkin/vauhtipyörä poistetaan pyörivistä massoista, noparin käyrällä tehdään kytkinluistot.\nJäreä konepukki siirtämään ne, julma kierrostenottokyky, ja heti tuleva täysteho.\nJarruenergia siirtyy lämmöksi koneeseen/pukkiin/pohjalevyyn, ja noparin ripaan. Siirtotie hyväksi. Valintana sähköjarrut on käytössä valmistuotteissa, joten sen saa toimimaan. (Jos valitsee noparin joka lataa jarrulla, akut jotka kykenevät niin äkkinäisiin latauspiikkeihin toistuvasti. Ovat arvokkaat)\nVaihteita säädettäessä on usein vääntö mielessä. Turha sähköllä. Ei juuri näy onnistuneita vaihteellisia sähköajokkeja. Edes 1/1 ! Valitse kiinteä ja mitoita välitykset yhdelle rattaalle. (Mieti keskidiffiä vaihteiden tilalle?)\nVika huomio: lipoakut menettävät merkittävästi nopasta tehonantokyvystään kylmässä, joten ne pitää "ylimitoittaa" suomen oloissa. Ne tuhoutuvat kylmä-ylikuormituksessa äkkinäisesti.\nKo valopallo rullaamassa pitkin luistinrataa oli opettavainen.\n« Vastaus #1235 : 31.08.10 - klo: 08.35 »\nvaihteella saat lisää vauhtia kärryyn, oli harjaton tai polttis, mutta sen kanssa tarvitset mekaanisen jarrun eli jarruservo ja jarrut pitää jollain tavalla säilyttää. Itsellä on näin Kyoshon GT2 autossa\n(vanha video mutta setuppi käytännössä sama)\n« Vastaus #1236 : 31.08.10 - klo: 09.14 »\nHyviä pointteja! Toi vaihteen säilyttäminen kyllä houkuttaisi, tarvii vaan vielä sovitella miten kaikki sälät mahtuu jos jarruservo säilytetään (jarru ei tosin toiminut polttiksenakaan, nyt olis sitten hyvä rako fiksata sekin kuntoon). Paljonkohan vääntöä jarruservossa tulisi olla? Piisaako 5 kg?\n« Vastaus #1237 : 01.09.10 - klo: 19.23 »\nTuossa kun purin tuon Revon vaihteiston ja lukitsin sen kakkoselle niin tuli mieleen että tuossa\nkuvassa näkyvässä mustassa pääakselin rattaassa ja tuossa valkoisessa palikassa, millä siis vaihdetaan eteen/pakki nitroversiossa on semmonen sentin välys. Eikö tuo tee hallaa jos jarruttaa noparilla niin sehän hakkaa tuohon mustaan rattaaseen.\nVai kuuluuko tuo välys olla sähkökäytölläkin?\nOnko alkuperäisissä sähkölaatikoissakin tuo välys vai spurrilta kardaaneille välyksetön eteen/taakse?\nOma idea olis liimata nuo kaksi yhteen, mutta meneeköhän pieleen...\n« Vastaus #1238 : 01.09.10 - klo: 23.14 »\nLainaus käyttäjältä: topcat - 31.08.10 - klo: 09.14\nPaljonkohan vääntöä jarruservossa tulisi olla? Piisaako 5 kg?\nalkuun varmaakin joo. mulla on polttisturistissa 10kg, jolla kyllä pysähtyy ku seinään. eihän toi siinä mielessä riipu voimanlähteestä, ja kokeilemallahan se selviää.\n« Vastaus #1239 : 02.09.10 - klo: 08.13 »\n5 kiloinen joutuu työskentelemään äärirajoilla joten se ei ole pitkäaikainen ratkaisu. Savöxin 16 ja 20 kiloiset servot on kohtuullisesti hinnoiteltu ja käytäntö on osoittanut että ne kestää ja toimii.\n« Vastaus #1240 : 02.09.10 - klo: 13.56 »\nJoo, ahdasta on. Pakko hävittää jarruservo. Onko ideoita mistä tohon saisi keskidiffin? Jotain erikoisempaa tähän olisi kiva virittää. Alustavasti kattelin että satulamallin lipo olisi kätevä. Mielessä oli myös että motti voisi olla spurrin yläpuolella, mutta kuinkahan ajettavuus kärsisi tuosta? Ylädekin teen etuosaan alumiinista.\n« Vastaus #1241 : 02.09.10 - klo: 14.00 »\nYrittäisin eka lukita tuon vaihteen vaikka kakkosrattaan ja etsiä siihen sopiva pinjoni.\n« Vastaus #1242 : 02.09.10 - klo: 14.00 »\nItsellä tuli samat ongelmat ja jouduin jättämään omasta projektista jarruservon pois, saa nyt nähdä miten toimi tolla moottorilla omalla jarrulla. Tuo motin nosto korkealle ei kyllä luultavasti ole kannattavaa. Itse jouduin ainakin tuosta luopumaan moottorin ison painonkin suhteen. Luulisin ainakin että painopiste siirtyy turhan radikaalisti ylöspäin, jos moottorin siirtää spurrin päälle.\n« Vastaus #1243 : 02.09.10 - klo: 17.54 »\nTaitaa joo se painopiste siirtyä aikas korkeelle jos motin nostaa siihen päälle. Tosin taidan 1. proton tehdä sillä systeemillä, koska pukin joutuu kuitenkin väsään ja samalla vaivalla tekee pukin jossa motti on spurrin päällä. Meinasin motin spurrin etupuolelle.\nSe oli hyvä vinkki että lukitsee alkuperäisen spurrin. Kokeillaan sillä alkuunsa.\nHahmotelma näyttää nyt tuolta:\nP9020028.jpg (39.18 kilotavua, 448x336 - tarkasteltu 827 kertaa.)\n« Vastaus #1244 : 02.09.10 - klo: 19.20 »\nNäyttää hyvältä, itsekkin vakio vehkeitä koittasin lukita alkuunsa. Ite tuli tehtyä jo pariin kertaan käytetty lukitus omaan hyperiin eli öljyt pois kuumaliimaa sen verran etti ihan kukkoroillaan oo että menee hyvin kiinni sittne yön yli odottelu ja kiinni. Eipä oo koskaan vielä hajonnu ja muutaman minsan räpläilyllä saa diffin normaaliin toimintaan eikä diffi mee käyttökelvottomaks, niinkun jotkut tinaus/hitsaus vedot.\nTänään sitten vihdoin viikkojen odottelun jälkeen kaikki osat saapu ja pakkohan se oli kaverin kans pistää akku kotelo ja nopari nippusiteillä vaan kyytiin ja kalibroinnit sisään. Start Punch puoleen väliin ja kokeilemaan. Vähän aikaa rauhallista ajelua ja kattelua että kaikki pelaa ja sitten testailua, niin johan on villi laite :O Hyppii melko räväkkäästi menemään, kun pistää kaasut pohjaan tuntuis ettei siel mitään punch controlleria ole ees päällä :P Noh onneks tuli kerrankin lopetettua ettei kerenny hajoon mitään, kun akku ja nopari vaan väliaikasesti kiinnitettyinä. Kyllä se korvas taas nää muutamat illat mitkä ton kans joutunu ähertään :)\nLipokaan ei ihan hirveetä kyytiä tyhjentyny että voi päästä ihan ok ajoaikoihin tolla 4000mah akullakin vaikka moottori viekin jonkin verran virtaa. Kyoshon muovispurrin joutuu varmaan vaihtamaan taitaa nuo pinionit mennä muuten selväks, en tiedä kestäiskö sittne sellanen hardened steel malli, mihin vetäis sorvilla 6mm reiän. Onkos porukalla kestäny nuo mallit teräs spurri vs hardened steel pinioni 6s setupeilla ja suht painavalla autolla?\nNyt pitäs koittaa viel hieroa paketti viimesen päälle kasaan, noparin kiinnitys vähän mietityttää kun tossa ezrunissa on kiinnitys ruuvien paikat mut ei tonne kyllä mikään kanta, puhumattakaan mutterista mahdu :) Mietin että pehmuste väliin ja nippusiteillä kiinni pohjalevyyn.\nNoparin virtapiuhojen rinnalle tulee varmaan huomenna tinailtua 12voltin regulaattori ja sen perään tuosta joku tuuletin moottorille. Niinkun jo Feigao ajoilta muistaa niin melkosesti lämpiää nuo kiinamoottorit :) Toisaalta melko tyytyväinen oon arviolta jotain 10min testailtiin ja koneen päällä pysty viel kättä pitämään eikä mitään tuuletinta ollut. Tietysti tilanne muuttuu kun koppa tulee päälle. Servon armia pitää vähän pidentää että saa ohjauskulmista kaikki käyttöön, muuten alkaa olemaan aika kunnossa sittne alkaa testit miten nuo kivi/muta suojat pitää likaa ulkopuolella ja miten ne toimii mahdollisesti märällä asfaltilla / lumella / jäällä.\nNastatkin kävi mielessä, mutta alkaa olemaan aika vaarallinen vehje nastoilla. Eniten mietityttää keskipako voima jos hajottaa renkaat niin nastaa aika paljon äkkiä ilmassa :S Parempi jättää ne pois ja sutia pelkällä kitkoilla talvi :)\n« Vastaus #1245 : 06.09.10 - klo: 00.47 »\nOnkos kellään kokemuksia tästä? Olisi vaan aikas helppo modaus ja nopea muuttaa takaisin nitrolle tarvittaessa.\n« Vastaus #1246 : 06.09.10 - klo: 00.56 »\nLisää kuluvia ja hajoavia osia. Muistaakseni tuota joskus selvittelin ja eikö siihen ollut saatavana sisukaluja varaosana eli huoltaminen onnistuu vain ostamalla tilalle uusi.\n« Vastaus #1247 : 06.09.10 - klo: 18.32 »\nPitihän sitä mennä kokeileen kuinka tourinkiin sopisi krossaria varten hankitut 4 s lipo ja sp:n 1/8 combo. Mahtuuhan ne kun vähän virittelee. Motti tosin on niin painava että painopiste varmaan nousee aika roimasti. ehkä se kuitenkin tyytyminen 2 s satula-akkuun ja kevyempään mottiin. Tuolla combolla kyoshon voimansiirto on varmasti solmussa. Onko tietoa millä hammasjaolla kyoshon orkkis spurri on? ei ainakaan mod 1 tunnu sopivan...\nP9060030.jpg (191.23 kilotavua, 1024x768 - tarkasteltu 642 kertaa.)\nP9060031.jpg (165.15 kilotavua, 1024x768 - tarkasteltu 606 kertaa.)\n« Vastaus #1248 : 06.09.10 - klo: 18.56 »\nTuossa vähän fotoo Revon sähköistysprojektin vaiheesta. Pitäis vielä poraa reikiä ja tehdä senkkaukset niin ei puutu kuin moottoripukki.\nSähköjen sovittelua paikoilleen.\nSemmonen homma vielä mietityttää että kun tuon Revon spurri on jakoa M1, niin onko se sama kuin mod 1? Käykö Savage Fluxin pinjoni?\n« Vastaus #1249 : 06.09.10 - klo: 19.19 »\nKyllä M1 on sama kuin mod 1. Toisinaan näkee myös merkittävän 24P, joka ei ole tarkkaan ottaen sama jako, mutta käytännössä näitä näkee sekoitettavan usein ja joskus myös valmistajat ilmoittavat saman rattaan olevan sekä mod1, että 24P.\n« Vastaus #1250 : 06.09.10 - klo: 19.30 »\nTilasin siihen jo tuon Savage Fluxin pinjonin.\nOn merkitty toisin päin eli 1M.\nNäyttäisi olevan kohdallaan mutta onko jako sama kuin tuossa Revossa?\n« Vastaus #1251 : 06.09.10 - klo: 20.42 »\nJako on sama.\n« Vastaus #1252 : 06.09.10 - klo: 20.57 »\nNoi HPI:n pinjonit on melko pehmeää tavaraa, ainakin Fluxissa kesti jopa neljä akullista ajoa.\n« Vastaus #1253 : 06.09.10 - klo: 21.07 »\nItse olen kerran hyväksi havainnut Robinson Racingin karkaistut Extra Hard pinionit ja sen jälkeen en ole muiden perään edes katsellut. Hinta ei varmaan ole se halvin, mutta eipä ole tarvinnut vielä yhtään pinionia uusia ja joillakin yksilöillä on ajeltu satoja akullisia.\n« Vastaus #1254 : 06.09.10 - klo: 21.23 »\nNoh, tuosta Revon laatikosta on varoiteltu senverran että jos neljän akun jälkeen on pinjoni kaput mutta lodju pelaa niin se ei kyllä harmita.\n« Vastaus #1255 : 06.09.10 - klo: 21.52 »\nLuulisin että Revossa kestää enemmän kun on muovi spurri. Mutta fluxissa on kovilla jopa Robinson Racingin pinjonit.\n« Vastaus #1256 : 06.09.10 - klo: 22.06 »\nOnko Fluxin spurri sitten erilaisella hammasprofiililla vai mikä siinä kuluttaa sitä pinionia?\nOn meinaan eräskin akullinen ajettu honkkareilla (1/8 ja SC) hiekkaisissa olosuhteissa ja autoissa karkaistu terässpurri. Hampaista juuri ja juuri näkee missä kohtaa rattaat ovat pyörineet toisiinsa nähden. Muovispurria vasten pyörineessä pinionissa näkyy itseasiassa enemmän kulumaa, joka johtunee spurriin painuneista kivistä.\n« Vastaus #1257 : 06.09.10 - klo: 22.19 »\nSamanlainen hammasprofiili se on Fluxissa. Nyt kun laitoin uuden Robinsonin pinjonin niin pientä kulumaa on viiden akullisen jälkeen jo, mutta johtuu varmaan siitä kun spurri on myös kulunut hieman.\n« Vastaus #1258 : 07.09.10 - klo: 10.21 »\nEnsimmäinen akku saatu tyhjennettyä ja kestikin tuollasta sekalaist testailua mukavan 50minuuttia.\nPinioni pysyi kiinni ja moottori lopetti pukissaan pyörimisen 3mm alumiinipannalla mikä 6mm pultilla kannuun kiristettynä. Pinioni päätti sitten sorvautua tuolla yhdellä akullisella hajalle.\nEilen saatiin vielä ongelmat korjattua testiksi tuli isompi ratas(spur) muovista ja uusi pinioni paikalleen, tänään jos kelit sallii testaillaan kestääkö tämä ver. 3.0 :) Auto toimi muuten hyvin, akku kesti jopa yllättävän kauan ja autokin tuntuu käyttäytyvän ihan ok.\nTestin loputtua, muutama karkaaminen mettän puolelle :)\nPinionin jäänteet pohjalevyssä :)\nVideonkin sain viimein tehtyä, ei mikään erityinen video mut kyllä tuosta jotain selkenee:\nOnkos nuo Robinson racingin pinjonit kestäny rautaspurria vasten vai onko vaatineet muovispurrin aina vasta kappaleeksi? Ite pistin kyoshon muovispurrin tuonne nyt, mut vähän epäilen että kestääkö sekään tuota 6s:ää. Onkos nuo robinson racingit juurikin näitä? http://cgi.ebay.com/Robinson-Racing-Xtra-Hard-5mm-Pinion-16t-/200516605014?pt=Radio_Control_Parts_Accessories&hash=item2eafb89456\nJos tuo muovispurri menee yhdellä akullisella selväksi niinkun tuo metallipinio, mikä noissa kuvissakin. Niin pakko koittaa tilailla tollanen robinson racing ja sorvata siihen 6mm reikä.\n« Vastaus #1259 : 07.09.10 - klo: 10.24 »\nLainaus käyttäjältä: Lassi - 07.09.10 - klo: 10.21\nOnkos nuo robinson racingit juurikin näitä? http://cgi.ebay.com/Robinson-Racing-Xtra-Hard-5mm-Pinion-16t-/200516605014?pt=Radio_Control_Parts_Accessories&hash=item2eafb89456\nOn. Liquidilta niitä löytyy...


HoodLamb | Nudge.fi\nHoodlamb valmistaa lämpimiä ja vastuullisesti tuotettuja naisten ja miesten takkeja, jotka sopivat kylmään ja sateiseen ilmastoon. Merkki sai alkunsa amsterdamilaisesta ystäväporukasta ja heidän yhteisestä surffiharrastuksestaan vuonna 1993. Ystävykset tapasivat surffata Pohjanmeren hyisissä aalloissa, mutta tauoilla he halusivat pysyä lämpimänä ja hyvässä suojassa tuulelta. He halusivat luoda lämpimän takin joka paitsi näyttää hyvältä on sen lisäksi valmistettu vastuullisista materiaaleista. Kaikki Hoodlambin takit valmistetaan ihmistä, eläimiä ja luontoa kunnioittaen.\nHoodlambin takit ovat lämpimiä, ja yksityiskohdat ovat harkittuja. Takeissa tasku dokumenteille, aurinkolasitasku ja reitti nappikuulokkeille. Kädet pysyvät lämpiminä vuorillisissa taskuissa silloin kun et viitsi pukea hanskoja lyhyen ulkoilun ajaksi.\nHoodlamb on pioneeri vastuullisesti tuotetun hampun hyödyntämisessä tekstiileihin. Hamppu on vahva ja kestävä materiaali. Hampun kasvu ravitsee maaperää ja se ei vaadi torjunta-aineita, rikkaruohomyrkkyjä tai ravinteita. Hamppu auttaa puhdistamaan maaperää poistaen raskasmetalleja. Hoodlambin takeissa käytetty luomuhamppukuitu on peräisin perinteisiltä hamppuviljelmiltä Pohjois-Kiinasta. Aasiassa on viljelty hamppua tuhansia vuosia ja Kiina on hampun suurin ja korkealaatuisin tuottaja. Merkin vaatteet ommellaan muutamassa tehtaassa, jotka merkin perustajat ovat itse valinneet laadun ja kiitettävien työolojen sekä erinomaisten tuotanto- ja tutkimusmahdollisuuksien perusteella. Useimmat tehtaat ovat perheomisteisia ja Hoodlamb on ylpeä voidessaan hyödyntää heidän tietotaitoaan ja asiantuntemusta merkin mallistoja luotaessa. Taatakseen sekä tuotteiden että työskentelyolojen laadun Hoodlamb tiimi vierailee vuosittain hamppuviljelmillä, tehtailla ja tuotantolaitoksilla, joissa merkin käyttämät raakamateriaalit on kasvatettu, sato korjattu ja vaatteet ommeltu.\nTakit ovat vedenpitäviä ja vedeneritykseen on käytetty hampusta tehtyä luonnollista selluloosaa, joka toimii erinomaisesti märissä, tuulisissa ja kylmissä sääolosuhteissa. Hoodlambin takeissaan käyttämä keinoturkis on nimeltään "Satifur" ja se on valmistettu kierrätettyjen PET-pullojen, hampun ja akryylin yhdistelmästä.


Päivittäin noin 2,6 miljardia ihmistä ympäri maailmaa käyttää Oulussa kehitettyjä langattomia tekniikoita, kertoo BusinessaOulu. Oulussa kovaa vauhtia kehittyvä 5G-teknologia tulee olemaan yhä laajemmin käytössä maailmanlaajuisesti ja tällä hetkellä ICT-ala työllistää Oulussa melkein 19 000 ihmistä. Oulua voikin hyvällä omatunnolla sanoa 5G:n kotikaupungiksi.\n5G tulee mullistamaan langattoman liikenteen ja mahdollistaa uudenlaisia, kehittyneempiä palveluita. 5G tulee olemaan 150 kertaa nopeampi kuin nykyiset 4G-yhteydet, minkä lisäksi yhteysviive tulee olemaan käytännössä olematon. Nopean ja viiveettömän yhteyden ansiosta esimerkiksi suuret koneet pystyvät toimimaan itsenäisesti ja välttämään vaaratilanteita, kun kaikki ympärillä olevat koneet ovat yhteydessä samaan verkkoon.\nOulussa järjestetään 9.-12.6. ensimmäistä kertaa maailmassa 5GFWD Hackathonin, jossa 13 maasta saapuvat tiimit kehittävät ratkaisuja tulevaisuuden ongelmiin 5G:tä hyödyntäen. Hackathonin haasteenantajina toimivat Oulun yliopistollinen sairaala, Telia Finland ja Nokian Oulun tehdas. Aiheina ovat potilaan polku sairaalassa, 5G-ajan mobiilisovellukset ja digitaalinen tehdas. 5GFWD:n finaali, jossa kolmen haasteen voittajat kisaavat keskenään koko hackathonin voitosta, pidetään 12.6. Oulun yliopistolla.


Re: Virhe uutta projektia luotaessa - Visma Community\nVirhe uutta projektia luotaessa\ntekijä Terhi Lehtinen1\nKun klikkaan Lisää projekti ja alan luoda uutta projektia, niin jos teen jonkin virheen ja Severa sanoo HUPS jokin meni vikaan, niin se myös kadottaa kaikki tehdyt merkinnät ja projektin luomisen joutuu aloittamaan alusta. Myös mahdollisesti juuri hetkeä aiemmin luodun uuden asiakkaan tai uuden yhteyshenkilön Severa kadottaa... onko tässä jokin bugi? Turhaa tuplatyötä.\nTässä tapauksessa olin luomassa projektia, jonka deadline toden totta on menneisyydessä, niin Severa herjaa, että en voi laittaa deadlinea menneisyyteen ja kaikki siihen asti luomani katosi.\ntekijä Kalle Rapi\nOletuksena kun Severassa luodaan projekti tulee sen aloituspäiväksi aina se päivä jona projekti luodaan. Jos Deadlinea ei erikseen muuteta on se taas kuukauden eteenpäin luontipäivästä.\nNyt tässä tulee virhe vastaan kun luot porjektin jonka deadline on yli kuukauden taaksepäin. Tämä voidaan kuitenkin kiertää seuraavasti:\nLuo projekti ja älä tässä kohtaa muuta päiväyksiä. Tämän jälkeen voit projektilla muuttaa päiväykset oikeiksi kunhan alkupäivä on ennen DL päivää:\nVastaus käyttäjälle Kalle Rapi\nKiitos ohjeistuksesta. Varsinainen kommenttini liittyi enemmänkin tuohon, että jo kerran kirjoitettu teksti katoaa kokonaisuudessaan tämän aikatauluasian takia. Näin ei saisi tapahtua, vaan virheilmoituksen jälkeen pitäisi voida jatkaa jo aloitetun projektin kanssa ilman, että joudun aloittamaan koko projektin luomisen alusta (asiakkaineen päivineen).\nVastaus käyttäjälle Terhi Lehtinen1\ntekijä Jukka Markkanen\nSeverassa ei pysty enää antamaan projektille deadlinea, joka on menneisyydessä. Syötetyt tiedot eivät siis enää katoa, koska virheen aiheuttavan päivämäärän syöttäminen ei ole enää korjausten jäälkeen mahdollista.\nMukavaa ja aurinkoista kesän jatkoa!


Riutta olohuoneessa: elokuuta 2014\nKauan odotetut perhoskalat Hemitaurichthys zoster ovat viimeinkin kohta kotiutumassa. Koska ne käsittääkseni ovat varsin arkoja kaloja, halusin rakentaa niitä varten uusia piiloja. Altaassa kun on tähän asti ollut vain yksi isompi kivikasa kalojen piilopaikoiksi.\nPäästäkseni helpolla hankin Mrutzekilta valmiin luolarakennelman altaan toiseen päätyyn. Tilasin pienimmän tarjolla olleen luolan, joka sitten kuitenkin todellisuudessa osoittautui melko isoksi. Lisäksi se oli varsin avoin, eli ei ehkä paras mahdollinen kalojen piilopaikkoja ajatellen. Luola oli rakennettu pohjalevyn päälle, jonka piilottaminen hiekan alle olisi merkinnyt pohjan melkoista mylläämistä. Se ei kovin houkutellut.\nLuola olikin melko kookas\nNiinpä neuvokas akvaristi päätti vähän hajottaa ja tuunata tuota valmisluolaa. Halusin pohjalevyn kokonaan pois ja myös madaltaa rakennelmaa hiukan. Tekninen henkilöstö oli onneksi ystävällinen ja lupautui mukaan projektiin.\nBoschin monitoimityökalu osoittautui työssä oivalliseksi apuvälineeksi. Sen pienellä terällä pohjalevy irtosi tuota pikaa eikä itse rakennelma hajonnut lainkaan. Myös madaltaminen onnistui hyvin, ja irrotetuista kivenmurikoista tuli lisätilkettä luolan sisään. Lopputuloksena oli alkuperäistä matalampi ja enemmän suojapaikkoja sisältävä kivikasa.\nMonitoimityökalu on tuunaajan paras kaveri!\nLuolan altaaseen laittaminen sujui hyvin. Laskin ensin saavillisen (60 l.) vettä pois, jotta altaassa touhuaminen olisi vähän helpompaa. Siirsin koralleja syrjään kivirakennelman tieltä ja osan Euphyllioista nostin kokonaan pois altaasta. Euphylliat kaipasivat tukevampia kiinnityskivä, ja se tuli nyt hoidettua samalla.\nTasoitin hiukan hiekkaa ja luola nostettiin paikoilleen. Sen sisälle asetettiin yksi tuunauksessa irrotettu murikka, ja niin uusi rakennelma oli valmis. Aika hyvä siitä mielestäni tuli.\nMinua on kovin miellyttänyt altaan tähän astinen avara ja avoin maisema. Se on myös toiminut oikein hyvin, koska kaloja on ollut niin vähän. Uuden kivikasan myötä altaan väljyys toki väheni, mutta on siellä yhä avointakin tilaa. Samalla tuli myös lisää paikkoja, mihin tulevaisuudessa voi kiinnittää uusia koralleja.\nKoska vesi hiukan sameni korallien siirtelystä ja muusta touhusta, laitoin altaaseen vähäksi aikaa pienen sisäsuodattimen. Parissa tunnissa vesi oli kirkasta ja kaikki näytti olevan reilassa. Varmuuden vuoksi tein kuitenkin koko operaation jälkeen vielä normaalin vedenvaihdon ja lisäsin pari ampullia Prodibion BioDigestiä.\nKärsijöinä tässä tapahtumassa olivat vuokkokalat. Pariskunta on hengaillut juuri tuossa altaan kulmassa, huonosti voivan Euphyllia glabrescensin suojassa. Kulma meni nyt uusiksi ja Euphylliakin vaihtui toiseen. Saa nähdä, miten vuokkokalat asettuvat uuteen järjestykseen.\nTuliherttua ja keltavälskäri ovat jo kiinnostuneena käyneet tutustumassa uuteen luolaan, eli nähtäväksi jää, kenen asumus siitä sitten lopulta tulee.\nTunnisteet: merivesiakvaario, riutta-akvaario, sisustus\nJos riutta-akvaariossa on tekniikkaa vähänkään enemmän kuin valot, streamerit ja lämmitin, merkitsee se yleensä sähköjohtojen, muuntajien ja pistorasioiden sekamelskaa. Mitä suurempi määrä rompetta on, sitä suurempi on myös sekamelska. Yleensä.\nOlen kuullut puhuttavan harvinaisesta ihmislajista, joka osaa alusta asti suunnitella ja rakentaa akvaariokokonaisuutensa niin, että mitään sekamelskaa ei edes synny. Ala-ja sivukaapeissa on erityisiä sähköseinäkkeitä, joissa on oma paikkansa jokaiselle sähkölaitteelle. Kaikki on siistiä ja turvallista, ja tietysti kaikki laitteet ovat myös helposti käytettävissä. Kyseessä on luultavasti Luojan luoma lajiominaisuus, ei opittavissa oleva taito.\nKaikki sikin sokin\nNykyisessä altaassani ensimmäinen puoli vuotta mentiin hyvin perinteisesti. Kaikki sähköjohdot olivat yhtenä sekaisena vyyhtenä alakaapin pohjalla. Mikään ei ollut kiinni missään eikä mitään ollut suojattu. Kun samassa tilassa on vettä ja sähköä sikin sokin, ei voida puhua kovin turvallisesta ratkaisusta.\nTällä mentiin alkuajat\nAskel parempaan oli, kun kokosin kaikki jatkojohdot, töpselit, kontrollerit sun muut härpäkkeet yhteen alakaapin sivuseinälle kiinnitettyyn koritelineeseen. Kovin toimiva tuo ratkaisu ei ollut, sillä suuri osa sähköjohdoista kulki nyt korvausvesiastian yli. Kun kalkkivettä käytettäessä astiaa joutui välillä pesemäänkin, oli johdoista aina melkoisesti riesaa. Mutta eivät ne sentään enää lojuneet kaapin lattialla suoraan vesiroiskeiden ulottuvilla.\nBallingin aloitus toi kokonaan uuden pulman. Mihin ihmeeseen kanisterit ja dosaatiopumpun voisi sijoittaa jo ennestään täydessä kaapissa? No, ei mihinkään. Niinpä ne sitten nököttivät puoli vuotta altaan vieressä kekseliäästi saunajakkaralle asetettuina. Purkkeja ja purnukoita ynnä sekalainen seurakunta nesteitä ja sähkövehkeitä oli nyt siis sekä akvaariokaapin sisä- että ulkopuolella.\nKaaoksen kesytys alkaa\nSisäinen esteetikkoni vaikersi ja sai tukea kodin turvallisuuspäälliköltä: tarvittiin siistimpi, toimivampi ja turvallisempi ratkaisu. Kun tähän asti ajatuksena oli ollut saada kaikki sähkölaitteet pois näkyvistä alakaappiin, päätettiin ne nyt siirtää sieltä ulos.\nPumppujen johtoja lukuun ottamatta kaikki sähköjohdot vedettiin pois alakaapista ja sijoitettiin uuteen, akvaarion viereen ripustettuun seinäkaappiin. Omassa kaapissaan ne ovat helposti käytettävissä ja nyt myös kuivassa tilassa, mitä akvaarion alakaappi ei ollut. Koko hoito on vikavirtakytkimen suojaama. Streamereita varten on lisäksi UPS, joka sähkökatkon sattuessa pyörittää niitä muutaman tunnin.\nUusi "sähkökaappi" on jokseenkin sopivan kokoinen\nAlakaappiin omaan jatkopistorasiaansa jäivät siis vain nostopumppu, kahden reaktorin pumput ja dosaatiopumppu. Aikaisemmin töpseleitä oli siellä reilusti toistakymmentä. Myös saunajakkaralla olleet pallinkivehkeet ohjausyksikköineen mahtuvat nyt alakaappiin, ja olohuone alkaa jälleen näyttää olohuoneelta.\nNäkymä kaaoksen kesytyksen jälkeen\nTunnisteet: merivesiakvaario, riutta-akvaario, riutta-allas, sähkölaitteet\nKorallit ei mittään, rapuset ei mittään, keltavälsy, herttua ei mittään. Streamerit ei mittään, skimmeri ei mittään ja valaistus ei siitäkään mittään.\nAltaassa ei todellakaan ole tapahtunut juuri mitään mainitsemisen arvoista pitkään aikaan. Sinne ei ole tullut oikeastaan mitään uutta, eikä siellä myöskään ole ollut mitään suurempia menetyksiä. Pari acroporaa on vaivihkaa mennyt kompostikuntoon, kun taas jotkut muut korallit näyttävät viihtyvän entistä paremmin.\nPlesiastrea sp. tosin näyttää nyt harmikseni voivan huonosti. Se on ensimmäisiä eläviäni vuodelta 2011 ja on aina näyttänyt hyvältä. Nyt se on jostakin syystä alkanut menettää kudostaan, vaikka vielä tällä hetkellä esim. väritys on aivan normaali. Kovin murheellista.\nSinileväesiintymä ja kutistuva Plesiastrea sp.\nKesän helteistä huolimatta lämpötila ja vesiarvot ovat pysyneet vakaina, ja olen myös hoitanut vedenvaihdot ja muut hoitotoimet säännöllisesti. Parin kuukauden ajan altaan toisen päädyn hiekalla on näkynyt hiukan sinilevää. Ei pahasti, enkä ole siitä sen kummemmin välittänyt enkä yrittänyt sitä poistaa. Seuraan vain tilannetta. Littoistenjärvellä tilanne on paljon pahempi.\nBalling-mentelmä on ollut käytössä noin puoli vuotta. En tiedä, onko senkään myötä mikään oikeastaan muuttunut. No, siltä osin kyllä, että enää en käytä kalkkivettä korvausvetenä. Puhtaan RO-veden kanssa pelaaminen on selvästi yksinkertaisempaa ja mukavampaa. Niin, balling-systeemin sijoittaminen pois\naltaan päädyssä väliaikaisesti nököttävältä saunajakkaralta on myös edelleen työn alla...\nLoppuun vielä pikku vinkki, josta ehkä on hyötyä muillekin. Olen tuskaillut biopellettireaktorin (Phosban Reactor 150) kanssa, kun siihen kuuluvat vaahtomuovilevyt eivät ole tahtoneet pysyä paikoillaan. Sen seurauksena pelletit ovat ajautuneet tiiviisti hyvin pieneen tilaan eikä vesi enää ole virrannut kunnolla niiden läpi.\nJokunen viikko sitten ompelin suodatinlevyt muutamalla siimanpistolla kiinni reikälevyyn ja nyt pelletit pyörivät iloisesti! Alla muutama sekunti Lumia-laatuista kuvaa tästä mielenkiintoisesta toiminnasta :-)\nTunnisteet: merivesiakvaario, riutta-akvaario, riutta-allas


Locanda Le Piazze Castellina in Chianti, hotellisi Italia. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Locanda Le Piazze\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin Locanda Le Piazze hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nLocanda Le Piazze - Kuvaus\nKeskus-Castellina in ChiantiLue lisää\non helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 6 minuuttia. Osoitteessa Località Le Piazze sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Hotellissa on 20 huonetta tyypistä Room kategoriaan Room. Locanda Le Piazze -hotellin edullisin huonehinta on 99 euroa.Perhe-tyylinen Locanda Le Piazze kuuluu kolme tähteä-kategoriaan, ja se on varustettu kaikilla mukavuuksilla: Baari, Pesula, Ilmainen pysäköinti.Matka Peretola-lentokentälle vie autolla noin 79 minuuttia (39 km ).Puutarha on mukava lisä hotellin palveluihin. Kun haluat rentoutua, hotellin ulkouima-allas on käytössäsi.Käytännön tietoa:Hotellissa on yksityinen pysäköinti.\nLocanda Le Piazze: mukavuudet ja palvelut\nIlmainen pysäköinti(Löydä hotelleja, joissa Pysäköinti kaupungista Castellina in Chianti)\nHotelli (Castellina in Chianti) on budjetti-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. n.a..Hotellin sijaintina on Località Pala\nHotellin sijaintina on Loc. La Leccia, luoteis-Castellina in Chianti. Matka jalan kaupungin keskustaan vie vain 8 minuuttia.Perhe-tyylinen Castello La Leccia-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksil\nHotelli (Castellina in Chianti) on perhe-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. n.a..Etäisyys keskustasta jalan on 2 minuutt\nHotellissa on 9 huonetta tyypistä Room kategoriaan Room. San Martino - Casa Landi -hotellin edullisin huonehinta on 75 euroa.Keskus-Castellina in Chianti on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie\nHotellin sijaintina on Loc. Fizzano, länsi-Castellina in Chianti. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 11 minuuttia.Relais Riserva di Fizzano (Castellina in Chianti) tarjoaa kaikki ne palvelut,\nNeljä tähteä -kategoriaan kuuluvan luksus-tyylisen hotellin sijaintina on Castellina in Chianti. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24\nEtäisyys keskustasta autolla on 36 minuuttia, ja hotellin sijainti on Chiantigiana 40, pohjoinen-Siena, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Luksus-tyylinen Casafrassi-hotell\nBudjetti-tyylinen Fattoria di Argiano-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Hotellissa on 12 huonetta tyypistä Room kategoriaan Room. Fattoria di Argiano -hot\nBisnes-tyylinen Minotel Residenza del Sogno-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Business-keskus.Hotellin sijaintina on Localita Pietrafitta 50/51, luoteis-Castel\nTarkista hotellin Locanda Le Piazze hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


tennis: kuinka pelata tennistä peruspelissä\nTärkein Urheilu Kuinka pelata Tennis Basic -peliä\nTennis: pelin perustiedot\nTennispeli Tenniskuvat Tennistrategia Tennis Sanasto\nTennispeli koostuu sarjasta pisteitä. Tennissä vastakkaiset pelaajat ovat verkon vastakkaisilla puolilla. Jokainen piste aloitetaan palvelulla. Pelaajaa, joka osuu palveluun, kutsutaan palvelimeksi. Palvelin vuorottelee molempien osapuolten välillä jokaisessa pelatussa pelissä.\nPalvelemaan tennispalloa palvelin seisoo perusviivan takana sekä keskilinjan ja sivulinjan välissä. Palvelin vuorottelee sivuriviä jokaiselle soitetulle pisteelle. Palvelimen on lyötävä pallo verkon yli koskematta siihen ja huoltolaatikkoon, joka on vinosti vastapäätä hänen seisomaansa. Palvelin saa kaksi yritystä saada pallo sisään tai menettää pisteen. Jos palvelin osuu verkkoon, mutta tennispallo putoaa edelleen huoltolaatikkoon, tätä kutsutaan 'letiksi' ja syöttö suoritetaan ilman rangaistusta kummallekaan puolelle.\nKun palvelin osuu palloon vastakkaisessa joukkueessa, se yrittää lyödä sen takaisin ja alkaa ralli, jossa jokaisen joukkueen on lyödä palloa verkon yli ja vastakkaiselle kentälle päästämättä palloa hyppäämään kahdesti kentän puolella.\nTennispeli koostuu useista sarjoista. Yleensä sarjat ovat parhaita kaksi kolmesta tai kolme viidestä voittaakseen ottelun. Jokainen sarja koostuu peleistä. Tyypillisesti ensimmäinen pelaaja, joka on voittanut 6 peliä, voittaa sarjan, mutta hänen on voitettava vähintään kahdella erällä. Eri turnauksissa voidaan käyttää erilaisia sääntöjä rikkoa 6: n ja 6: n tasapeli. Jotkut tennistapahtumat edellyttävät pelaajien jatkavan pelaamista, kunnes yksi pelaaja voittaa kahdella erällä. Tämä voi tehdä erittäin pitkän tennisottelun. Suosituin tapa rikkoa tasapeli on saada tie-breaker, jossa tennispelaajat pelaavat tietyn määrän pisteitä. Yleensä voittajan on voitettava vähintään kahdella pisteellä.\nJokainen peli pisteytetään pisteillä edellisessä osassa kuvatulla tavalla. Kunkin pelin tarjoilupuoli vuorotellen pelaajien tai joukkueiden välillä. Pelin voittaminen vaatii neljä pistettä, ja voittajan on voitettava vähintään kahdella pisteellä. Voitetuille pisteille on tenniskohtaiset ehdot. Nollapisteitä kutsutaan rakkaudeksi, yksi piste on viisitoista, kaksi pistettä kutsutaan kolmekymmentä ja kolme on neljäkymmentä. Joten kun kuulet tennispistemäärän pelistä, jota kutsutaan 45: ksi, palvelimella on 3 pistettä ja vastustajalla 1.\nTennispelaajan perusvälineisiin kuuluvat maila, tavallinen tennispallo ja hyvät tenniskengät.\nMailalla on pitkä kahva, jonka päässä on soikea jousikiinnitys. Tennispelaaja yrittää lyödä palloa jousien keskellä saadakseen eniten voimaa ja hallita tenniskuvaa. Mailat vaihtelevat pään koon, pituuden ja painon mukaan. Saadaksesi enemmän tehoa käytä pitkää, raskasta mailaa, jolla on suuri pää. Saadaksesi paremman hallinnan, kokeile lyhyempää, kevyempää mailaa, jolla on pienempi pää. Jokaisen pelaajan on löydettävä oikea yhdistelmä näistä ominaisuuksista sekä merkkijonojen kireys tennispelityyliinsä.\nWilliams Sistersin elämäkerta\nRoger Federer Elämäkerta\nmielenkiintoinen tosiasia suuresta masennuksesta


Neuvonta ja ohjaus lapsiperheille ja nuorille -\nLapsiperheiden ja nuorten palvelutarpeen arvioinnin yhteystiedot\nOta yhteyttä neuvontaan ja ohjaukseen, jos sinulla on huolta liittyen lapseen, nuoreen tai perheeseen.\nPuhelinpalvelussa voit keskustella asiasta ammattilaisen kanssa ja saada neuvontaa tilanteen ratkaisemiseksi tai ohjeita tarvittaviin palveluihin hakeutumisessa.\nVoit halutessasi jättää takaisinsoiton, jolloin soitamme sinulle takaisin viimeistään seuraavan arkipäivän aikana.\nOlemme koonneet usein kysyttyjä kysymyksiä isyydestä, elatusavusta, huollosta ja tapaamisoikeudesta omalle sivulle. Vastaus mieltäsi askarruttavaan asiaan voi löytyä sieltä! Pääset sivulle tästä linkistä\np. 019 226 0401\nJos olet jo asiakkuudessa tai sinulla on nimetty omatyöntekijä tai vastuutyöntekijä, ota yhteyttä suoraan häneen. Yhteystietoja löydät palvelukohtaisesti sivun oikeasta reunasta.\nJos sinulle tai perheesi jäsenelle on aloitettu palvelutarpeen arviointi, ota yhteyttä palvelutarpeen arvioinnista vastaavaan henkilöön.\nLapsiperheiden ja nuorten palvelutarpeen arvioinnin henkilökunnan yhteystiedot\nAsukkaalle, kun olet huolissasi omasta perhetilanteestasi tai arjessa pärjäämisestä\nYhteydenotto tehdään omasta tilanteesta vahvasti tunnistautuneena pankkitunnuksin, mobiilivarmenteella tai varmennekortilla\nAsukkaalle, kun olet huolissasi lapsesta, nuoresta tai perheestä ja haluat, että heidän tuen tarpeita arvioidaan sosiaalihuollossa\nTästä linkistä pääset täyttämään lastensuojeluilmoituksen.\nYhteydenotto aikuisten mielenterveys- ja päihdepalveluihin (riippuvuudet tai kriisit), lasten terapiapalveluihin ja muihin terveyspalveluihin\nKirjoita vastaanottaja-kohtaan neuvonta.lapsiperheet@keusote.fi\nMuita lapsiperheiden palveluja, joihin voit olla suoraan yhteydessä\nLastensuojelullinen huoli lapsesta/perheen tilanteesta, ota yhteyttä sosiaalipäivystykseen.\nPäivitetty 31.8.2021 Tulosta


Kiristääkö silmukkaa?: Ikuisuusongelmia\nTänään kävin tuhlaamassa syntymäpäivälahjaksi saamani lahjakortin Lankaideaan. Olin jo aikaisemmin yrittänyt sen tehdä, mutta epäonnistuin surkeasti. Toisin sanoen ryntäsin eräänä lauantaipäivänä vähän ennen sulkemisaikaan Lankaideaan ilman tarkkoja suunnitelmia. Ei siitä tullut mitään, joten säästin myyjän sillä kertaa ongelma-asiakkaalta ja palasin kotiin. En vain osaa päättää mitä ostaisin, koska vaihtoehtoja on niin paljon! Ja kaikki ne ihanat värit!! Huoh!\nSiinä rytäkässä kuitenkin tilasin Teeteen Elegant-lankaa. Kyseistä lankaa ei ollut tarjolla, mutta mukava ja palvelualtis myyjä lupasi tilata sitä toisen tilauksen yhteydessä. Huivin ohje on Moda 02/09:ssä ja vaihtoehtoiset langat eivät olisi olleet tällä kertaa sopivia. Joten hieno homma, että on olemassa tuollasia asiakaspalveluun panostavia yrityksiä. Väriksi valitsin yllättävän (minulle siis) turkoosin.\nTeetee:n lisäksi ostin lankaa, joka on Fitted knits -kirjassa olevaa ohjetta varten. Piti valita vaihtoehtoista lankaa jälleen, sillä jenkki Cascade 200 ja 128 -lankoja ei Lankaideasta saa. Tässä tapauksessa oli pakko olla perinteisesmpi ja valita tuttu ja turvallinen pinkki. Ensin meinasin tuttua ja turvallista mustaa, mutta kesän kunniaksi päätin ottaa pirtämmän vaihtoehdon.\nVähän kyllä epäilen itseäni ja valmistuvia töitä. Tällä hetkellä puikot eivät ole pysyneet kädessä erityisen paljoa, johtuen lämpimämmistä ilmoista. Ehkä kevyemmät langat helpottavat tilannetta, varsinkin jos vertaa näihin supervillasukkiin, jotka aloitin vähän aikaa sitten.\nTäytyy vielä loppukevennykseen näyttää kuva muista omista saavutuksista. Sain nimittäin ensimmäistä kertaa omasta "yrttitarhasta" satoa. Tosin en hirveän suuressa mittakaavassa... :D\nLähettänyt Ebbu klo 20.00\nTunnisteet: Lankoja, Ruokaa\nhii, mahtava kotitekoinen korianteri.\n20. toukokuuta 2009 klo 21.38\nIhania lankoja!!! kohta se paljastus tapahtuu. Paketti annettu tänään Kustille.\n25. toukokuuta 2009 klo 16.04


Kahvia ja kirjaimia: 6:45\nEilen iski ihan järjetön lomaväsymys. Ei väsymys lomaan, mutta sellainen perusteellinen uupumus, että alkuun vähän mietin, että saanko päivässä mitään aikaiseksi. Eilen oli ensimmäinen arkipäivä tällä viikolla, kun ei tarvinnut tehdä mitään. Herätys ei soinut seitsemältä vaan sain nukkua niin pitkään kuin halusin (ja sitten herään 6:45).\nKuvittelin alkuun, että kunhan pääsen E:stä eroon niin en varmaan jaksa editoida mitään vähän aikaan. Kuitenkin huomasin tiistaina editoivani Kellotornin kuudetta lukua ja keskiviikkona sain sen loppuun. Eilen aloittelin neljännen luvun puuttuvaa kohtausta ja huomasin, että saman luvun viimeinenkin menee uusiksi.\nTekisi hirveästi mieli määritellä lomatavoitteita editoimisen suhteen (koska tavoitteet on ihania), mutta yritän vastustaa. Tällä hetkellä ainoa tavoite on saada tämä luku neljä loppuun tällä viikolla, mutta muuten yritän pitää aikataulun vapaana. Tietenkin jatkan editoimista, mutta ilman, että siihen tulee suorittamisen makua.\nNyt kun ikkunanpesuprojekti on valmistunut, ajattelin siirtää katseeni seuraavaksi liesituulettimen suuntaan. Ritilä pitäisi puhdistaa ja suodatin tarvitsee vaihtoa.\nKissa toipuu vieläkin eläinlääkärikäynnistä. Keskiviikon se vaan istui ympäri kämppää ja tuijotteli seiniä. Raukka kävi vähän hitaalla nukutuksen jälkeen. Eilinen meni leväten ja tänään on nähtävästi samanlainen päivä. Tämä kissaherra ei ole mikään seikkaileva instagramkissa vaan sellainen joka ei kestä muutoksia ja eläinlääkärikäynnin jälkistressi purkautuu aina samalla tavalla, eli kissa on epätavallisen hiljainen ja lepäilee. Vähän jo jännittää, miten se selviää siitä kun joutuu kohta viikoksi kissahotelliin kun mennään miehen kanssa reissuun.\nLiesituuletinprojektin lisäksi pitää käydä kaupungilla asioilla, mutta muuten ajattelin vain lukea. Luen nyt Lasi maitoa, kiitos ja jäljellä on niin vähäisen, että pääsen varmaan aloittelemaan jo jotain muuta. Hyllyssä odottaa Tom Hanksin Uncommon type -novellikokoelma. Pidän Hanksista (lempinäyttelijä) ja kirjoituskoneista (joita tässä esiintyy), mutta novellit ei ole minun juttu. Mielenkiintoista nähdä millainen kirja on. Toivottavasti hyvä.\nLöysin taas uuden blogin jota olen alkanut lukemaan alusta asti. http://kirsikarvinen.blogspot.com - ja postauksia alkavat vuodesta 2013. Menee varmaan hetki, ennen kuin tämä on luettu :)\nLähettänyt E.K. klo 09:13


Honda Shadow Honda VT1100 1 100 cm³ 1997 - Jyväskylä - Moottoripyörä - Nettimoto\nNyt päivän tarjous!!\nMyydään toimiva shadow. Tällä hetkellä pyörä melkein valmis. Muutama osa kiinnittämistä vaille valmis. Kaikki osat maalattu talven aikana. Luotettava ja näyttävä peli kesän ajoihin. Paljon laitettu uusia osia. Pyörä säännöllisesti huollettu.\nTervetuloa luotettaville ja hyville kaupoille.\nVaihdossa voi tarjota 4x4 autoa, starlet tai mk2 runkoja, ford sierra, supermotoja.\n1100 cm³, '97 , 51 tkm\n1100 cm³, '97 , 40 tkm\n1100 cm³, '96 , 58 tkm\n1100 cm³, '97 , 56 tkm\n1100 cm³, '97 , 48 tkm\n1100 cm³, '98 , 32 tkm


Särkänniemeä syytettiin ryöstöhinnoista - korjausliike palautti asiakkaat\nSärkänniemeä syytettiin ryöstöhinnoista - korjausliike auttoi\nlauantai 02.08.2014 klo 9:39\nLinnanmäellä kiritään vaisuhkon alkukesän jälkeen. Särkänniemen huvipuiston kävijämäärät ovat nousseet verrattuna viime vuoteen.\nViime vuonna Tampereella sijaitsevaa Särkänniemeä syytettiin ryöstöhinnoista, ja moni jätti huvipuistoreissun tekemättä. MINNA JALOVAARA\nToimitusjohtaja Miikka Seppälä ei kerro tarkkoja lukuja, mutta sanoo kasvua olevan tähän mennessä jopa 15 prosenttia. Seppälän mukaan viime kesän virheistä otettiin opiksi ja täksi kesäksi tehdyt korjausliikkeet ovat kantaneet hedelmää.\n– Yhteenvedon aika on myöhemmin, mutta viime vuoteen verrattuna näyttää hyvältä, Seppälä sanoo.\nViime vuonna Tampereella sijaitsevaa Särkänniemeä syytettiin ryöstöhinnoista, ja moni jätti huvipuistoreissun tekemättä vastalauseena hinnoittelulle. Viime vuonna Särkänniemessä kävi toimitusjohtajan mukaan yhteensä noin 600 000 ihmistä. Tämä koettiin pettymykseksi.\nTäksi kesäksi puistosta poistettiin pääsymaksu ja kohteisiin alettiin jälleen myydä yksittäislippuja. Enää ei ole pakko ostaa tyyriiksi koettua elämysavainta, jos mielii laitteisiin.\n– Uskon, että tehdyt korjausliikkeet hinnoittelussa ovat suurin syy kävijämäärien nousuun. Lisäksi uutuuslaite High Voltage on tuonut lisää huvittelijoita.\nToimitusjohtajan mukaan tälle kesälle tullut Laitekaveri-palvelu on myös tuonut oman lisänsä huvipuiston viihtyvyyteen. Laitekaveri voi tulla lapsen mukana laitteisiin, joihin tämä ei yksin vielä saa tai uskalla mennä.\n”Patoutunutta tarvetta huvitteluun”\nSeppälä uskoo loppukesän olevan vilkas Särkänniemessä. Hänen mukaansa kolea alkukesä loi patoutunutta tarvetta lähteä huvipuistoon.\n– Viimeaikaiset helteet eivät ole vaikuttaneet negatiivisesti. Tietysti jos lämpötilat kohoavat 35 asteeseen, alkaa se väkisinkin näkyä kävijämäärissä.\nHelsingin Linnanmäellä kävijämäärässä ollaan hieman jäljessä viime vuoteen verrattuna. Toimitusjohtaja Pia Adlivankin ei paljasta tarkkoja lukuja, mutta sanoo odottavansa loppukesältä paljon.\n– Touko-kesäkuu oli kolean sään vuoksi vaisuhko. Heinäkuu sen sijaan oli jo erittäin hyvä ja uskomme kirivämme loppukesästä kävijämäärässä entisestään.\n– Pääsemme ainakin hyvin lähelle tätä määrää myös tänä vuonna.\nKuuluuko huvipuistokäynti kesään?