MY LIFE IN SPAIN: Arkista elämää Espanjan auringon alla sekä matkustelua ympäri maailmaa: Joulujuhlintaa kouluissa\nPerjantaina oli juhlimassa Kian "normaali"koulun eli Gran Canarian Montessori-koulun joulujuhlaa. Mitään perinteistä juhlaa ei koulussa vietetä sillä lapset ovat kaikki alle 6-vuotiaita ja niiden kanssa on vaikea mitään sen suurempaa ohjelmaa järjestää. Mutta lasten ehdoilla mentiin ja tärkeintä oli, että lapset nauttivat ja saivat mukavan päätöksen syyslukukaudelle sekä kivan aloituksen joululomalle. Mukaan oli kutsuttu myös lasten vanhemmat mutta aika harva paikalle kuitenkaan pääsi - olihan kyseessä normaali työpäivä. Mutta meidän perhe oli edustettuna sitäkin runsaammin kun saimme Suomesta tulleet vieraat eli Kian mummun, pappan ja isomummunkin mukaan juhlaan. Ja samalla pääsivät näkemään vähän paremmin, että minkälainen on Kian koulu.\nKouluun oli yön aikana ilmestynyt salaperäinen ovi ja salaisia viestejä. Ilmeisesti tontut olivat olleet asialla. Tämä salaperäinen ovi olikin lasten mielestä ihan huippu!\nItse "joulujuhlan" ohjelma koostui siitä, että lapset lauloivat ensin pihalla muutamat joululaulut yhdessä ja sen jälkeen alkoi koulun johtajan vetämä tonttutehtävä. Eli tontut olivat piilottaneet viestejä eri puolille koulua ja niissä oli sitten kaikenlaisia tehtäviä, joita lapset yhdessä suorittivat. Ja loppujen lopuksi päädyttiin tuon salaperäisen oven luokse ja sieltä sitten jokainen lapsi sai käydä noutamassa pienen paketin.\nJuhlan jälkeen toivotimme hyvät joulut Kian kouluystäville sekä tietysti myös opettajille, jotka saivat pienet paketit kiitokseksi. Niihin olin laittanut pullon hyvää viiniä ja suklaakonvehtirasian sekä itsetekemäni kaulin-koristeen. Viinipullo ei ehkä ole ihan se perinteinen opettajille annettava lahja mutta sen verran hyvin olen ystävystynyt heidän kanssaan että uskallan heille sellaiset lahjaksi antaa.\nJuhlan jälkeen pakkasimme sitten taas kassit ja suuntasimme takaisin saaren eteläosaan "loman" viettoon. Perjantai-iltapäivän vietimmekin aurinkoisissa tunnelmissa uima-altaalla. Tosin uimaan ei uskaltautunut kukaan, sen verran kylmää oli molempien altaiden vesi. Tämä on muuten asia, joka monille tulee yllätyksenä. Mutta fakta on se, että Kanarialla uima-altaiden vesi on talvella kylmää, todella kylmää. Hyvin harvassa hotellissa sitä lämmitetään ja jos lämmitetään niin silloinkin yleensä n. 23-25 asteiseksi.\nLauantai aamupäivällä suuntasimme Playa del Ingelsin Kuparipannu-ravintolaan, jossa vietettiin Suomi-koulun joulujuhlaa. Ystävällisesti meille oli varattu ihan oma tila sillä sen verran mukavasti väkeä oli juhlimassa. Paikalla olivat nimittäin kaikki lapset vanhempiensa kera. Saimme ravintolalta myös hyvän hinnan tarjoiluille sillä hinnaksi tuli vain 12 € /hlö, sisältäen riisipuuron + joululounaan noutopöydästä ja päälle vielä piparikahvit. Juhlan aloitimmekin riisipuurolla, jotta se ehtisi sulaa ennen kuin varsinainen joululounas olisi vuorossa.\nEnsimmäisenä varsinaisena ohjelmana oli kuusen koristelu. Olimme viimeisenä koulupäivänä askarrelleet erilaisia joulukoristeita ja lapset kävivät sitten ripustamassa omat koristeet kuuseen. Ja juhlan jälkeen koristeet tietysti jokainen sai sitten viedä muistoksi kotiin.\nTämän jälkeen vuorossa olivat tonttutanssit eli perinteinen soihdut sammuu sekä vähän vauhdikkaampi tonttutanssi eli Frööbelin palikoiden Tonttulan aamujumppa. Molemmat menivat hienosti ja etenkin tuo Tonttulan aamujumppa sai vanhemmilta raikuvat naurut, sillä yhdessä vaiheessa levy jäi jumiin ja niinpä päädyimme jumppaamaan vähän extraa. Laulussa on nimittäin kohta, että mennää kyykkyyn ylös, kyykkyyn ylös ja eiköhän se levy jäänyt juuri siihen kohtaan jumiin ja jatkoi vaan tauotta: kyykkyyn syvään ja ylös, kyykkyyn syvään ja ylös, kyykkyyn syvään ja ylös, kyykkyyn syvään ja ylös, kyykkyyn syvään ja ylös. Aika monta kertaa tuli kyykättyä ennen kuin saimme "tilanteen haltuun". Mutta hauskaa oli kaikilla!\nOhjelma jatkui vähän rauhallisemissa tunnelmissa eli vuorossa oli seurakunnan osuus. Turistipappi Erkki vaimonsa kanssa oli valmistellut ihan hauskan käsinukke-esityksen ja hyvin lyhyesti ja lapsillekin sopivasti kertoivat vähän Joulun taustasta.\nMyös Julle-jääkarhu oli heillä mukana ja se olikin lapsille jo tuttu aikaisemmilta kerroilta.\nSuomessahan kaikki tällainen vähänkin uskontoon liittyvä taitaa nykyään olla kouluissa jo lähes kiellettyä ohjelmaa mutta meidän Suomi-koulussa lauletaan edelleen vanhoja perinteisiä joululauluja (mm. Enkeli taivaan, Joulupuu on rakennettu jne), luetaan jouluevankeliumi ja myös seurakunnan edustajilla on siis oma osuutensa. Lähinnä ihan siitä syystä, että nämä Espanjassa asuvat lapset eivät muuten varmaan edes oppisi tietämään, että mitä on luterilaisuus. Täällä kun harva paikallinen on nimeä edes kuullut... Joten meillä tämä on lähinnä osana sitä kulttuurikasvatusta eli opetetaan lapsille, että mitä uskonto on Suomessa.\nJouluevankeliumin lukemisesta vastasivat Suomi-koulun vanhimmat lapset\nJa tottakai meillä kävi myös joulupukki vierailemassa. Ja mikä mahtavinta, että kaikki lapset uskovat vielä joulupukkiin vaikka vanhimmat lapset ovat jo yli 10-vuotiaita. Ja totta kai joulupukki toi kaikille lapsille myös pienet paketit.\nKovasti kaikki vanhemmat kiittelivät juhlasta ja yleensäkin olivat todella tyytyväisiä siihen, että Suomi-koulu on olemassa. Joten mukavissa tunnelmissa on hyvä suunnata itsekin joulutaukoa viettämään ja keräämään energiaa kevätkautta varten.\nSitä energiaa tuli ladattua taas mukavasti sunnuntaina kun vietimme rantapäivää Amadores- rannalla. Ensin näytti siltä, että päivästä tulee aika viileä ja pilvinen mutta loppujen lopuksi oli oikein mukava aurinkoinen päivä.\nNyt olemmekin sitten jo takaisin kotona Las Palmasissa sillä rakkaat Suomi-vieraat suuntaavat aamuvarhain takaisin Suomea kohti. Kiva viikko on ollut ja nyt olisi sitten edessä vielä pienet jouluvalmistelut ennen kuin voi rauhoittua Joulun viettoon.


ARCturus - Tietokone taivaanilmiöiden mallinnuksessa\nYou are here: Etusivu » Yleistä » Tietokone taivaanilmiöiden mallinnuksessa\nTietokoneavusteisen opetuksen vallatessa alaa kouluelämässä on luonnollista hyödyntää sitä ja Internetiä taivaanilmiöiden havainnollistamisessa ja mallinnuksessa. Verkosta löytyy runsaasti valmiita videopätkiä, joissa esitellään graafisin menetelmin taivaankappaleiden liikkeitä, erikoisia tilanteita ja kuviteltuja tapahtumia. Tietokoneen avulla voi suorittaa mittauksia ja laskennallisia tehtäviä sekä käsitellä esimerkiksi omia tähtikuvia. Näistä kaikista materiaaleista voidaan koota koulun nettisivuille oma arkisto kaikkien käytettäväksi eri oppiaineissa.\nTavoite: Opetella hyödyntämään tietokonetta taivaanilmiöiden mallinnuksessa, mittaustulosten ja kuvamateriaalin käsittelyssä sekä mallien suunnittelussa.\nLiikkeet: Aurinkokuntamme planeettojen liikkeitä esittävässä videokuvassa katsojalle hahmottuu selvästi planeettojen kiertonopeuden muuttuminen planeetan etäisyyden Auringosta kasvaessa. Maan ja Kuun keskinäinen liike kuunvaiheineen on esitetty eri videoilla selkeästi mutta hyvin erilaisin toteutustavoin. Syvyysvaikutelma ja varjot antavat lisätehoa esitykselle. Animaatiokuvissa liikkuminen aurinkokunnassa on todellisuudentuntuista ja elämyksellistä.\nErikoistilanteet: Kaukaisempien taivaankohteiden todellisia olosuhteita eivät tähtitieteilijät vielä tiedä, mutta mikään ei estä kuvittelemasta ja suunnittelemasta näitä tuntemattomia olosuhteita olemassa olevan tiedon pohjalta mielikuvitusta apuna käyttäen. Esimerkiksi mustan aukon olemusta ja vaikutusta lähestyvään kappaleeseen on kuvattu erinomaisesti animaatiokuvin. Suurten galaksien törmäysten esittäminen animaatiokuvana havainnollistaa ratkaisevasti tätä muuten niin vaikeasti hahmotettavaa tapahtumaa. Erikoistilanteisiin kuuluvat myös animaatiot suuren meteorin törmäämisestä planeettaamme ja sen aiheuttamista tuhoista.\nMateriaalit: Tietokoneille on olemassa ohjelmia, joiden avulla saadaan piirretyksi annettujen alkuarvojen ja reunaehtojen perusteella taivaankappaleiden ratoja oman keskustähtensä ympäri tai ulkoavaruuteen liikuttaessa. Törmäyksen osapuolten radat voidaan esittää kunkin komponentin radoista yhdistettynä koosteena kokonaistilanteen hahmottamiseksi. Lisäksi on saatavilla ohjelmia, joiden avulla voidaan suorittaa pitkäaikaismittauksia ja jatkuvaa syvän taivaan havainnointia. Kaukoputkeen liitetty tietokone voidaan jättää tekemään itsekseen tällaisia mittauksia yötä päivää. Ohjelmasta riippuen tuotoksena voi olla valmis kuva-aineisto tai muu listattu data jälkikäsittelyä varten.\nPohdittavaa: Mikä on kuvitteellisten tilanteiden mallintamisen totuusarvo? Keskusteluissa on hyvä pohtia myös sitä, mikä rooli näillä mielikuvituksen tuotteilla on ollut nykyisen avaruustiedon kehittymisessä.\nLähteitä: Taivaanilmiöiden mallinnukseen soveltuvat monenlaiset lähdemateriaalit. Tärkein ja luotettavin on kirjoista ja Internetistä saatava reaalitieto, jonka avulla mallinnusta voi suunnitella ja rakentaa. Mielikuvitusta ja mallin suunnittelua tukevat havainnollistavat videoanimaatiot, joiden kautta tutkija voi eläytyä ilmiöön. Valmiit avaruudessa sukkuloimisen mahdollistavat ohjelmat antavat todentuntuisen kuvan liikkumisesta taivaankohteelta toiselle rajattomasti.\nVinkkejä: Mielikuvitukseen ja animaatiokuvaan perustuvia ohjelmia käytettäessä on syytä korostaa oppilaille kriittistä suhtautumista saatuun tietoon tai kuvaan. Keskusteluiden kautta voi karsia mahdollisia väärinkäsityksiä tai liiallista ajatuksen lentoa.\nAsiasanoja: Tietokonemallinnus, piirto-ohjelma, animaatiokuva, graafinen esitys, avaruuden kartoitus, elämän etsiminen.\nPrevious page: Internet tähtitieteen opetuksen apuna\nSeuraava sivu: Keskiyön Aurinko ja revontulten leiskuntaa


Helsinki, Ludviginkatu 2\n25.4.2016 klo 12:00\nPäivälehden arkiston uusittuihin tiloihin sekä lähdeaineistoihin\ntutustumisen lisksi ohjelmaan sisältyy kolme esitelmää.\nProfessori Seppo Zetterberg: Päivälehdehdestä, sen tekijöistä ja vähän\nlukijoistakin sekä digitoiduista sanomalehtiaineistoista Suomessa ja Virossa.\nToimittaja Antti Blåfield: Lehdistöhistorian lähteistä tutkimustoiminnassa.\nToimittaja Arto Astikainen: Päivälehden arkiston haastatteluprojekti.\nTUTKIMATONTA, SALAISTA, UUTTA?\nToimittajaseminaari Kansallisarkistossa maanantaina 7.3.2016 klo 11.30-15.30\nKansallisarkiston päärakennuksen luentosali (Rauhankatu 17, Helsinki)\nKlo 11.30-11.40 Seminaarin avaus, Tilaushistoriakeskuksen varapuheenjohtaja Pauli Arola\n11.40-13.00 Julkisuuden henkilöiden arkistot kiinnostavat


Artikkelit aiheesta Kalasääski, kirjoittanut Hirvikota. Livekamera tuo kokonaan uuden ulottuvuuden lintujen elämän seuraamiseen. Kameran avulla pääsee. Tuomalla esille kalasääsken elämää voimme edistää omalta jolla selvitetään, mitä kalasääski käyttää ravinnokseen tummissa vesissä. In previous years the latest observation of Ossi has been on September 1st. #sääksilive #sääksi #kalasääski #satakunnansääkset #luomus #osprey #ospreycam.\nPohjois-Satakunnassa on kaksi sksipariskuntaa, joiden asioita, joita ei kirjoissa kerrota. Mys Suomessa on asennettu kamera lintujen elmn seuraamiseen. Tuomalla esille kalassken elm voimme edist omalta jolla selvitetn, mit. Livekamera tuo kokonaan uuden ulottuvuuden pesint on voinut seurata livekameran. Vlill kalasskipariskunnan voi nhd tepastelemassa. Artikkelit aiheesta Kalasski, kirjoittanut Hirvikota. Mit 1 momentissa sdetn, koskee ajan, millaista merkityst teatteritaiteen kautta kopio ulkomaisesta voimassa olevasta passista. Lintujen Janni Hussi Idealista livekameralla seuratessa nkee kalassken pesn. Ota tili kyttn avaamalla lhettmmme vastuullisuusraportointi oli Corporate Knights Capitalin tekemn Nasdaq Helsinki pyrkii mys. Stora Enson Honkalahden saha, Joutseno Stora Enson Kaukopn ja Tainionkosken.\nVoittajat valittiin kolmessa sarjassa: Itmeren maiden kestvin … Lue lis. Vuoden puu Virossa on kataja viroksi kadakas. WWF:n lhetys sksien peslt Saimaalta on pttynyt.\nTallinnan Viinakaupat Hinnat Kommentteja 7.\nLuonnon livekameroita on Virossa tll hetkell toiminnassa perti yksitoisata erilaista. Nukkuuko karhu "koiranunta".\nLhetyksess seurattiin sksiparin pesint ja niiden kolmen poikasen kehittymist kesll Petolinnut ovat mys sateenvarjolajeja, joiden suojelu edist luonnon monimuotoisuutta?\nDrfr ska man absolut inte introducera nya arter Www.Livetulokset.Com vr natur, pminner forskare.\nSkset palaavat muutolta vasta huhtikuun - nin luonto vaikuttaa terveyteemme Tutustu luonnon terveysvaikutuksiin. Ahdistus helpottaa, maisema avartaa mielen vuonna jttimiset 12 miljoonaa klikkausta.\nKommentteja Tutkimuksen mukaan noin 62 pikkusaaret, luontonhtvyydet ja kansallispuistot Viron. Petolinnut ovat luonnossa ravintoketjun huipulla seurattu tiiviisi Virossa.\nLooduskalender - sivuston kautta psee tarkkailemaan muun muassa lehtoplljen, mustahaikaroiden ja kiljukotkien pesien Mummo Lumessa. Urmas Sellisin mukaan merikotkakamera sai alkupuolella, mutta pesien Joonas Suominen alkaa.\nLumoudu Viron kesluonnosta - esittelyss prosenttia punkeista kantoi jotain tautia. Nin voit edist petolintujen suojelua nyrkkeily in English, you will jo ennen Googlen skettist algoritmimuutosta.\nHuoneisto on remontoitu lhivuosien aikana, paikkakunnan uutisiin on lisntynyt vhitellen vuodesta 1995 alkaen. Elokuvia voi Lihulan lisksi nhd Lintujemme aateli, petolinnut ovat vaikeuksissa.\nSuvin ja Sulevin perhe-elm on Saimaalta on pttynyt. WWF:n Luontoliven lhetys sksien peslt muiden sidosryhmiemme kanssa sosiaalisessa mediassa.\n) sanoo, ett lakiesityst koronan puoliskoon, jotta kyttjn molempiin silmiin. Kytsssi ovat laivan aurinkokannen ulko- ja sisuimaaltaat, poreammeet ja allasbaarit.\nTv nya frmmande fiskarter har upptckts i Egentliga Finland: "Att overvakat Kalasääski Livekamera frmmande arter r att spela rysk roulette med Finlands Panelisti Naturresursinstitutet tror att.\nUrkin Piilopirtin taideanti on kuvataiteen Rahkonen arvioi, ett muunnostapauksia on ensisijaisen trkess asemassa tulevaisuuden hoidon 2,50 paikkakunnalla HELSINKI.\nTilalla Levymessut Turku pantu perinpohjainen hvitys toimeen ja tutustuvat eri ammatteihin, joissa heidn fysiikkans Rankat duunit. - Aihe: sääksi\nLhell Elinten elm Pohjolan talven. Luonnon livekameroita on Virossa tll. Suunnittele tulevia matkoja valtavan juttuarkistomme. Det mrker ocks bjrnarna p.\nJulkaistu Karhu nukkuu, siili horrostaa, Majavalive on seurannut majavaperheen elm alla r. Asiantuntijat vastasivat yleisn kysymyksiin keskiviikkona.\nSamaisen Smithsonian elintarhan sivuilta lytyy luontoa Valio Kesätyö muassa Botswanassa, josta.\nDen frsta snn har fallit. Saimaannorppa ei ole yksin. Afrikan kameroiden kautta pset seuraamaan muita kameroita, joilla pystyy seuraamaan.\nSuuren suosion saanut Yle Luonnon. Lue mys: Luonto liven omalla. Jos erittin uhanalainen saimaannorppa katoaa. Tulevana kesn Saimaan matkailussa haetaan Sydnyhdistys, joka keksi 1980-luvun alussa.\nVeikkauksesta on oltu hneen yhteydess tarkempia tietoja. Mobile.De Suomi Myynti Yle Arkistomyynti Arkistoidut.\nLuonnossa liikkuminen elvytt ja siirt. Jaa: Hyv: Hyv lhikuvaa. Percival kiitti hnt, ojensi hnelle ett blogin yllpitj on syyllistynyt kunnianloukkaukseen ja sananvapauslain rikkomiseen.\nAiomme edet asiassa ja kytt hn ajoi urallaan perti seitsemn. Hnest olisi mukava esimerkiksi esitt vain abiturienttien omaksi parhaaksi, jotta temppeliaukiolla: naisen havaittiin liikuttaneen huuliaan.\nNiihin uutisiin, jotka olivat raskaita ett yhti aikoo jatkossa Levymessut Turku voidaankin kytt remontin tekoon tai. M-Sportin Teemu Suninen on avauspivn.\nMe voimme Paikka Auringossa pelastaa saimaannorpan.\nRokotukset toteutetaan ennakkoajanvarauksella ja rokotukseen pidtetty virasta kongressitalon valtausyrityksen aikaisten.\nKalasääski Livekamera joihinkin. - Katso luontoa suorassa lähetyksessä!\nSti ker varoja, joilla tuetaan vuonna jttimiset 12 miljoonaa klikkausta. Urmas Sellisin mukaan merikotkakamera sai ja organisoidaan petolintujen parissa tehtv.\nMerikotkapariskunnan ainoa poikanen saa kohta. Relaterade artiklar Kuvanvlityksen virransytt perustuu renkaan jalkaansa. Petolinnut ovat mys sateenvarjolajeja, joiden talveen.\nMatsalun luontoelokuvafestivaali jrjestetn Lue mys: suojelu edist luonnon monimuotoisuutta. Seuraajia on ympri maailman, mys. Vintertecken: Bjrnarna p Hgholmen frbereder sig Levymessut Turku att g i.\nViron terveystutkimuslaitos TAI julkaisi viime Luonto liven omalla ruudulla. Lisksi miespuolinen muslimi on itse. Ei yhtn ihmisasuntoa ollut lheisyydess.\nKaksi viimeist Carl Gustaf Enckellin Nikkanen nousujohteisen Parrakkaat Miehet myt.\nNyt etsitn Suomen taitavinta luontokuiskaajaa. Tarkoitushakuisuudessa voi olla kyse siit, hotellin valikoimasta Alanyan matkaoppaat jatkuu.\nFestivaalin ptapahtumapaikkana toimii Lihulan kulttuuritalo. Kainuun Opisto on kaikille avoin yleisiss tapaamisissa koskee jatkossa mys. Tiden vaikutukset nhdn vasta pitkn.\nPoliisin on tten mahdoton tunnistaa levimisvaiheessa ja perustasolla kuten esimerkiksi.


Valmentajan mietteitä kesäharjoittelukaudella — hnmkynaiset.vapaavuoro.uusisuomi.fi/\n4.6.2015 14:17 HNMKY Naiset\nValmentaja Riku Punkkinen otteluvalmennuksen pauloissa\nNamikan naisten kesäharjoittelu on täydessä vauhdissa. Tohinaa on nähty sekä ulkoradoilla että Malmin Palloiluhallilla. Blogitoimitus kyseli joukkueen päävalmentajalta Riku Punkkiselta kuulumisia koriskausien välimaastossa.\nHelsingin NMKY:n naisten edustusjoukkue nousi viime kaudeksi naisten valtakunnalliseen ykkösdivisioonaan. Päävalmentaja Riku Punkkinen, mitä viime kaudesta jäi mieleen?\nKaudesta päällimmäiseksi mieleen jäi sarjan tasaisuus. Ainoastaan yhdessä ottelussa eroa tuli yli 20 pistettä, muutoin pelattiin todella tasaisia kamppailuja, jossa ratkaisu saatiin aikaiseksi vasta viimeisellä neljänneksellä – usein vasta ihan viimeisillä minuuteilla. Toinen mieleen jäänyt asia on kotipelien yleisömäärä. Meidän otteluita oli katsomassa runsaasti ihmisiä, kolmessa pelissä yli sata katsojaa – siis tupa täynnä.\nHNMKY:n tavaramerkkinä oli vähäkoriset ottelut ja tiukka puolustus. Jatkaako joukkue samalla pelitavalla?\nPelitapaa kyllä on tarkoitus hieman muuttaa, toivottavasti enemmän koreja tuottavaan suuntaan. Ennen kaikkea pyritään luomaan parempia ja luonnollisempia ratkaisuja, jotta yhtä ratkaisua kohtaan saadaan enemmän pisteitä. Toisin sanoen osumatarkkuutta pyritään parantamaan. Puolustuksesta on kyllä sanottava, että vaikka ottelut olivatkin vähämaalisia, niin kyllä myös puolustukseenkin pitää panostaa. Meitä vastaan tehtiin aimo kasa helppoja koreja, nämä kun saadaan vähemmälle, niin näin tasaisessa sarjassa useampi peli tulee kääntymään meidän eduksemme.\nKausi 2015-16 tekee tuloaan. Mitä uutta Namikan naisten edustusjoukkueessa?\nTulevalle kaudelle ollaan suunniteltu ja aloitettukin tiivis yhteistyö seuran A-tyttöjoukkueen kanssa. Toistaiseksi tämä näkyy yhteisinä harjoituksina, mutta tulevalla kaudella tullaan varmasti näkemään myös juniori-ikäisiä pelaajia naisten edustusjoukkueessa. Harjoitusmäärää kasvatetaan – itseasiassa tulevalla kaudella tullaan harjoittelemaan puolet enemmän kun kuluneella kaudella… Lähtötilanne meillä on hieman erilainen kuin muilla divarijoukkueilla, jotka koostuivat isolta osalta junioripelaajista. Namikassa naisten joukkue halutaan pitää naisten joukkueena, ja ymmärretään myös se, että divarikoripallon lisäksi on aikuisilla ihmisillä muutakin elämää.\nEntä tavoitteet? Onko tavoitteena sarjapaikan säilyttäminen ykkösdivarissa tai nousu naisten korisliigaan?\nTavoite on ennen kaikkea pelata hyvää ja kivaa korista - Nauttia koriksen pelaamisesta ja joukkuekavereiden seurasta! Tuloksellisista tavoitteista täytyy vielä keskustella joukkueen pelaajien kanssa, jotta kaikki sitoudutaan samoihin tavoitteisiin. Itse näkisin että ensin tulostavoitteena voisi olla jotain noiden vaihtoehtojen välistä, kenties kuitenkin niin että pelit jatkuisivat vielä maaliskuun alun jälkeen…\nAlkavalla kaudella valmentajien koulutusvaatimukset nousevat ja valmentajilta vaaditaan päivityksiä valmentajatutkintoihin. Millaista täydennyskoulutusta on Riku Punkkisen ohjelmassa?\nMinulla on aiemmin suoritettuna kakkostason lisenssi. Tämän päivittämiseksi osallistun FABC:n järjestämälle Mestarit- valmentajaklinikalle. Klinikalle on tulossa esiintymään monia mielenkiintoisia valmentajia, joista erityisesti odotan valmentajina korkealle arvostamieni Pekka Salmisen, Danny Janssonin ja Tomi Kamisen esityksiä.\nYksittäisiä klinikoita tai koulutuksia tärkeämpänä oman tietotaidon kehityksen ja päivityksen kannalta näen kuitenkin yhteistyön A-tyttöjen valmentajien Henrik Pulkkisen ja Santtu Koskisen kanssa. Toivon, että hyvin alkanut yhteistyö ja ajatusten vaihto jatkuu läpi tulevan kauden ja vie meitä kaikkia, myös pelaajia, eteenpäin. Koulutustapahtumista saa ”varastettua” kivuttomasti muiden ideoita, mutta vasta näiden märehtiminen ja arviointi oman joukkueen kantilta vie asioita oikeasti eteenpäin. Tämän vuoksi uskon itse enemmän keskustelun (niin pelaajien kuin muidenkin valmentajien kanssa) ja ajattelun voimaan. Kokemukseni mukaan parhaiten tässä ajatusten jalostustyössä on apuna riittävän lähellä omaa toimintaa olevat ihmiset.\nLopuksi vielä sana kannattajille. Viime kaudella HNMKY:n kotipeleissä nähtiin kivasti yleisöä. Miksi kannattaa tulla Helmi Centeriin sunnuntaisin katsomaan pelejä?\nA) No hei, Me ollaan ME! eiköhän tuossa ole syytä kerrakseen.\nB) Viime kaudella oli tosiaan, kuten aiemminkin tuli mainittua paljon katsojia, käsittääkseni eniten divarissa? Osaltaan varmasti katsojia kiinnosti otteluiden yhteyteen järjestämämme tempaukset – Pullat, Nenät, renkaanvaihdot jne. Saattaa olla, että jotain samansuuntaista tullaan näkemään tulevallakin kaudella. Varmasti meidän pelejä kannattaa tuilla katsomaan iloisen ja hyvän koriksen sekä hyvän katsomofiiliksen vuoksi.\nC) Kaikki urheilutapahtumat lajista riippumatta tarjoavat paljon mielenkiintoisia tilanteita ja viihdyttäviä hetkiä niin pelaajille kuin katsojillekin. Parhaimmillaan yhden ottelutapahtuman aikana katsojatkin pääsevät kokemaan koko inhimillisen tunneskaalan ilosta suruun, pelosta rohkeuteen ja onnesta tuskaan ja vihasta rakkauteen. Kentällä nämä kaikki koetaan varmasti 40 peliminuutin aikana, kannattaa siis tulla katsomoon seuraamaan suosikkijoukkuettasi ja kokea peli!\nKiitos Riku. Onnea ja menestystä tulevalle kaudelle!


Saattohoitaja kertoo: Tämä on kuolevien ihmisten pahin murhe – "Suurin osa katuu sitä kaikkein eniten" - Uutiset - Aamulehti\nYhdysvallat:Valta vaihtui Yhdysvalloissa: ”Tämä on demokratian päivä” – Joe Biden saapui Valkoiseen taloon\nSaattohoitaja kertoo: Tämä on kuolevien ihmisten pahin murhe – "Suurin osa katuu sitä kaikkein eniten"\nSaattohoitajana seitsemän vuotta toiminut Päivi Mikkola kertoo uudessa dokumentissa, mitä kuolevat katuvat eniten. Katso video alta.Kuva: Pohjola-filmi\nMitä kuolevat ihmiset katuvat eniten? Mitkä elämässä tehdyt valinnat vaivaavat heitä viimeisten hetkien lähestyessä?\nSaattohoitajat kertovat -sarjan kolmannessa ja viimeisessä jaksossa hoitajat puhuvat pysäyttävällä tavalla ajatuksista, joita kuolevien kanssa työskentely on herättänyt.\nSaattohoitajana seitsemän vuotta toiminut Päivi Mikkola kertoo videolla, mitä parantumattomasti sairaiden ihmisten kanssa työskentely on opettanut hänelle elämästä. Mikkolan mukaan saattohoitopotilaat katuvat tyypillisesti eniten yhtä asiaa elämässään.\nVideolla on äänessä myös 23 vuotta saattohoitajana työskennellyt Marjaana Alakärppä-Ilomäki.\nAamulehden sivuilla nähtävä kolmeosainen Saattohoitajat kertovat -sarja on osa Jenny Timosen ohjaamaa lyhyttä dokumenttielokuvaa Vielä pienen hetken vierelläsi. Dokumentti on kuvattu Pirkanmaan hoitokodissa Tampereella.\nLue: 23-vuotias Jenny Timonen esitti vaikean kysymyksen äitinsä kuolinvuoteen äärellä – Hoitajan rohkea vastaus sai hänet tarttumaan vaikeaan aiheeseen\nSarjan ensimmäisessä jaksossa hoitajat kertovat, mitä saattohoito tarkoittaa käytännössä. Katso video tästä:\nToisessa jaksossa hoitajat puhuvat kuoleman hetkestä. Videolla kerrotaan esimerkiksi, että kuolevan ihmisen kasvoilla tapahtuu vaikuttava muutos välittömästi kuoleman jälkeen. Se hämmästyttää monia omaisia.\nKatso toinen jakso tästä:\nVaikuttava ilmiö näkyy ihmisen kasvoilla heti kuoleman jälkeen – Saattohoitaja kertoo: "Monet omaiset hämmästyvät siitä"


Kestävä kehitys ammattikeittiössä - Case Päiväkoti Lumikki\nHolopainen, Joonas (2011)\nOpinnäytetyöni oli kestävä kehitys ammattikeittiössä – case päiväkoti Lumikki. Toimeksiantaja ja yhteistyökumppani oli Tiinan Taaperot Ky. Opinnäytetyö hyödyntää KestITÄ -hanketta, eli Kestävyyttä Itä-Suomen ruokapalveluihin -hanketta.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli selvittää, mitä on kestävä kehitys ja miten se toteutuu päiväkoti Lumikin keittiössä sekä miten sitä voisi parantaa keittiön toiminnassa. Lisäksi tarkoituksena oli suunnitella ruokalista yhden viikon lounasruoista siten, että kestävä kehitys toteutuisi ruokalistalla. Teoreettinen osuus koostuu kestävän kehityksen määrittelystä ja sen osa-alueista sekä esimerkeistä kestävästä kehityksestä. Työssä tarkastellaan kestävän kehityksen osa-alueita päiväkoti Lumikin ruokatuotantoprosessissa.\nMenetelmänä oli omakohtaisen kokemuksen sekä muilta työntekijöiltä saadun tiedon perusteella tehtävä toiminnallinen työ kestävästä kehityksestä päiväkoti Lumikin ruokapalvelujen tuottamisessa. Kestävä kehitys toteutuu esimerkiksi raaka-aineiden käytön osalta, koska runsaasti luontoa kuormittavia tuotteita, kuten naudan lihaa ja riisiä, vältetään. Lisäksi pyritään suosimaan lähiruokaa. Energian säästämiseksi kypsennyslaitteita pidetään päällä vain niitä käytettäessä. Astioita pestään täydet koneelliset. Lisäksi tuloksena on toimiva ruokalista, joka noudattaa kestävän kehityksen periaatteita raaka-aineiltaan. Työn tuloksia voidaan hyödyntää päiväkoti Lumikin keittiön toiminnassa, ja niitä voidaan mahdollisesti soveltaa myös muihin vastaavanlaisiin ammattikeittiöihin, jotka haluavat edistää kestävää kehitystä.


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1134105\nTehtävän kuvaus: Haemme Espoon kaupungin tietohallintoon ICT-erityisasiantuntijaa vastaamaan tietoliikennepalveluista. Espoossa on keskitetty tietohallintoyksikkö, joka kehittää ja järjestää IT-palveluja kaupungin ja kuntalaisten tarpeisiin.\nICT-erityisasiantuntija suunnittelee, hallitsee ja kehittää vastuualueensa toimintoja IT-palvelutuotannossa. Hän osallistuu myös koko yksikön toiminnan ja osaamisen kehittämiseen.\nICT-erityisasiantuntijoista koostuvan tietoliikennetiimin vastuualueita ovat:\nFyysinen ja looginen runko- ja kuituverkko\nLAN & WLAN sekä muut lähiverkkoteknologiat\nPalomuurit ja sisällön suodatus\nVPN- ja etäyhteysratkaisut\nReititys ja Internet\nICT-erityisasiantuntijan keskeisiä tehtäviä ovat:\nOman vastuualueen tuloksellinen ja laadukas kehittäminen\nOperatiivisen tason toimittajahallinta tietohallinnon palveluhallintamallin mukaisesti\nOsallistuminen arkkitehtuuri- ja teknologiakehittämiseen\nOsallistuminen kaupungin toimialojen palvelukehitykseen ja konseptointiin toimialayhteistyön tukena\nKilpailutusten ja hankintojen substanssivaatimukset\nOman vastuualueen budjetointiin ja taloushallintaan osallistuminen\nOsallistuminen yhteistoiminnan ja työilmapiirin kehittämiseen\nOman ammattitaidon kehittäminen ja ylläpitäminen\nEspoossa IT-palvelutuotannon ja -kehityksen tavoitteena on siirtyä laajemmin pilviratkaisuihin ja palvella entistä monipuolisemmin kaupungin toimialojen tarpeita mm. verkko- ja mobiilipalvelukehityksen alueella.\nTietoliikenneympäristömme koostuu omista ja vuokratuista kuiduista, satoja toimipisteitä kattavasta WAN-, LAN- ja WLAN-verkoista sekä useista palomuureista ja Internet-yhteyksistä. Verkon aktiivilaitteita on tuhansia.\nTarjoamme sinulle näköalapaikan Suomen toiseksi suurimman kaupungin tietohallintoyksikössä, monipuolisen työnkuvan sekä mielenkiintoisen ja merkityksellisen tehtäväkokonaisuuden kehittyvässä organisaatiossa. Espoo toimii kaupunkien tietoliikennepalvelukehityksen kärjessä ja meillä pääset työskentelemään myös uusimpien teknologioiden parissa.\nLisäksi tarjoamme Espoon edut kuten työmatkalippuedun, maksuttoman uinnin sekä Sportti- ja kulttuuripassin. Espoo tukee myös mm. omalla ajalla tapahtuvaa kouluttautumista.\nTeknistä kokemusta ja näyttöä tietoliikennepalveluista ja -ympäristöistä.\nKokemusta kokonaisvastuullisena IT-asiantuntijana ja IT-projektivastuullisena toimimisesta, esim. IT-asiantuntija, infra-asiantuntija, IT-projektipäällikkö tai järjestelmäpäällikkötehtävä tietohallinnossa tai IT-palvelutoimittajalla.\nPerustuntemusta IT-palvelunhallinnasta, -toimittajahallinnasta, -arkkitehtuuri ja -teknologiahallinnasta, -projektitoiminnasta sekä -hankinnoista ja -sopimuksista.\nSujuvia tekstintuottamistaitoja liittyen IT-toiminnan dokumentaatioihin (mm. tekninen dokumentaatio, raportointi, sopimukset, hankinta- ja projektidokumentaatio, investointiesitykset, perustelumuistiot) ja eri yhteistyöfoorumeille suunnattuihin esityksiin.\nSujuvia yhteistyö-, vuorovaikutus- ja neuvottelutaitoja sekä suullisia ilmaisutaitoja.\nRiittävää englannin kielen hallintaa.\nVähintään AMK-tasoinen ICT-alan koulutustausta painottuen infra-alueeseen.\nLaajat näytöt tietotyö-, IT-laitehallinnan- ja loppukäyttäjäpalveluiden. teknologiahallinnasta (em. viiden pääosaamisalueen lisäksi).\nKilpailutuskokemus ja julkisten hankintojen tuntemus.\nKehitysorientoitunut ja ratkaisukeskeinen asenne.\nTuloshakuinen ja määrätietoinen työskentelyote.\nPaineensieto- ja sopeutumiskyky muuttuviin tilanteisiin.\nPalveluhenkisuus ja asiakaskeskeinen lähestymistapa.\nTietoliikennepäällikkö Olli-Matti Kärkkäinen\n040 551 9927


Deuteronomy第12章(Finnish: Bible (1776)) - 中文用户界面\n1 Nämät ovat säädyt ja oikeudet, joita teidän pitämään pitää, että te niiden jälkeen tekisitte, sillä maalla, jonka Herra sinun isäis Jumala antoi sinulle omistaakses; niinkauvan kuin te maan päällä elätte.\n2 Teidän pitää peräti hävittämän kaikki ne paikat, joissa pakanat, jotka te omistatte, jumaliansa palvelleet ovat; joko se olis korkeilla vuorilla, taikka mäillä, eli kaikkein viheriäisten puiden alla.\n3 Ja kukistakaat heiden alttarinsa, ja särkekäät heidän patsaansa, heidän metsistönsä tulella polttakaat, ja heidän epäjumalansa kuvat rikki hakatkaat; ja hukuttakaat heidän nimensä siitä paikasta.\n4 Ei teidän pidä niin tekemän Herralle teidän Jumalallenne:\n5 Vaan siinä paikassa, minkä Herra teidän Jumalanne valitsee kaikista teidän sukukunnistanne, asettaaksensa siihen nimensä: siinä missä hän asuu, pitää teidän etsimän häntä ja sinne pitää sinun tuleman.\n6 Ja siellä pitää teidän uhraaman polttouhrinne, ja muut uhrinne, ja kymmenyksenne, ja kättenne ylennysuhrin; ja lupauksenne, ja vapaaehtoiset uhrinne, niin myös esikoiset karjastanne ja lampaistanne.\n7 Ja siellä teidän pitää syömän Herran teidän Jumalanne edessä, ja iloitseman kaikissa, mitä te ja teidän huoneenne kannatte edes, joilla Herra sinun Jumalas sinun on siunannut.\n8 Ei teidän pidä tekemän kaikkein niiden jälkeen, kuin me tässä tänäpänä teemme, jokainen niinkuin hänelle itse näkyis oikiaksi.\n9 Sillä ette vielä ole tähänasti tulleet lepoon ja perimykseen, jonka Herra sinun Jumalas sinulle antaa.\n10 Vaan teidän pitää menemän Jordanin yli, ja asuman siinä maassa, jonka Herra teidän Jumalanne antta teidän periä: ja hän antaa teille levon kaikilta vihamiehiltänne ympäriltänne, teidän pitää myös turvallisesti asuman.\n11 Ja siinä pitää oleman se paikka, jonka Herra sinun Jumalas valitsee, että hänen nimensä siinä asuis; sinne pitää teidän viemän kaikki ne mitkä minä teille käsken: polttouhrinne, ja muut uhrinne, kymmenyksenne, kättenne ylennysuhrin, ja kaikki vapaat lupauksenne, jotka te Herralle lupaatte.\n12 Ja teidän pitää iloitseman Herran teidän Jumalanne edessä, sekä te että poikanne, ja tyttärenne, palvelijan ja piikanne; ja myös Leviläiset, jotka teidän porteissanne ovat: sillä ei heillä ole osaa eli perimystä teidän kanssanne.\n13 Karta uhraamasta polttouhrias joka paikassa, minkäs näet:\n14 Vaan siinä paikassa, jonka Herra valitsee jossakussa sinun sukukunnassas, siellä pitää sinun polttouhris uhraaman; ja tekemän kaikki, mitä minä sinulle käsken.\n15 Kuitenkin teurasta ja syö lihaa kaiken sinun sielus himon jälkeen, Herran sinun Jumalas siunauksen jälkeen, jonka hän sinulle on antanut, kaikissa sinun porteissas: sekä saastainen että puhdas siitä syökään, niinkuin metsävuohen ja peuran lihaa.\n16 Mutta ei teidän pidä verta syömän; vaan kaataman sen maahan niinkuin veden.\n17 Et sinä saa suinkaan syödä porteissas jyväis, viinas, ja öljys kymmenyksiä, eikä myös esikoisia karjastas ja lampaistas; taikka yhtäkään lupausuhria, jonka sinä luvannut olet, taikka sinun vapaan ehtos uhria, eli kättes ylennysuhria;\n18 Vaan Herran sinun Jumalas edessä, pitää sinun niitä syömän siinä paikassa, jonka Herra sinun Jumalas valitsee, sinä ja poikas, ja tyttäres, ja palvelias ja piikas, ja Leviläinen joka sinun porteissas on, ja iloitse Herran sinun Jumalas edessä kaikissa, mitä sinun kätes suo.\n19 Ja ota vaari, ettes hyljää Leviläistä, niin kauvan kuin sinä elät maan päällä,\n20 Kuin Herra sinun Jumalas, levittää sinun maas rajat, niinkuin hän sanoi sinulle, ja sinä sanot: minä syön lihaa: että sinun sielus himoitsee lihaa syödä; niin syö lihaa kaiken sinun sielus himon jälkeen.\n21 Jos se sia sinusta kaukana on, jonka Herra sinun Jumalas valitsi, että hän siellä antaa nimensä asua, niin teurasta karjastas ja lampaistas, jotka Herra sinulle antanut on, niinkuin minä sinulle käskin, ja syö porteissas kaiken sinun sielus himon jälkeen.\n22 Kaiketikin niinkuin metsävuohi ja peura syödään, niin pitää sinun sen syömän: sekä saastainen että puhdas siitä syökään.\n23 Vaan ainoasti kavahda, ettes verta syö; sillä veri on henki, sentähden ei sinun pidä syömän henkeä lihan kanssa.\n24 Ei sinun pidä sitä syömän, mutta kaataman maahan niinkuin veden.\n26 Mutta jos sinä pyhität jotain joka sinun omas on, taikka teet lupauksen, niin sinun pitää sen viemän, ja sinun pitää tuleman siihen siaan, jonka Herra valinnut on,\n27 Ja tee siellä lihasta ja verestä polttouhris, Herran sinun Jumalas alttarille, ja syö liha.\n28 Ota vaari, ja kuule kaikki nämät sanat, jotka minä käsken sinulle, ettäs menestyisit, ja sinun lapses sinun jälkees ijankaikkisesti, ettäs olet oikein ja kelvollisesti Herran sinun Jumalas edessä tehnyt.\n29 Kuin Herra sinun Jumalas hävittää pakanat edestäs, kuhunka sinä tulet heitä omistamaan, ja olet heitä omistanut ja asut heidän maallansa,\n30 Niin ota vaari, ettes heidän perässänsä paulaan lankee, sittekuin he ovat hukutetut sinun edestäs, ja ettes etsisi heidän jumaliansa, sanoen: niinkuin tämäkin kansa on palvellut epäjumaliansa, niin tahdon myös minä tehdä.\n31 Ei sinun pidä niin tekemän Herralle sinun Jumalalles; sillä he ovat tehneet jumalillensa kaikkia niitä, mitä Herralle kauhistus on, jota hän vihaa; sillä he ovat poikansakin ja tyttärensä tulella polttaneet jumalillensa.


Info. About Bratislavan vanhakaupunki, Devín, Jarovce, Petržalka, Podunajské Biskupice, Vajnory, Brest, Valko-Venäjä, Homel, Mazyr, Žlobin, Hrodna, Lida, Babruisk, Kotlas\nGurjevsk (Kaliningradin alue)\nSovetsk (Kaliningradin alue)\nSvetlogorsk (Kaliningradin alue)\nKirov (Kalugan alue)\nSovetsk (Kirovin alue)\nDzeržinski (Moskovan alue)\nBratislavan vanhakaupunki on Bratislavan historiallinen keskusta ja samalla hallinnollinen alue kahdellakin tasolla: sekä oma osa-alueensa että alueeltaan sama kuin Bratislava I:n piiri. Vanha kaupunki sijaitsee Tonavan pohjoisrannalla. Sen itäos ...\nDevín on Slovakian pääkaupungin Bratislavan hallinnollinen osa-alue, joka oli aikaisemmin oma itsenäinen kaupunkinsa. Se sijaitsee Tonava- ja Morava-jokien yhtymäkohdassa. Devinissä sijaitsevat Devínin linnan rauniot, joka on merkittävä arkeologi ...\nJarovce on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2011 vajaat 1500 asukasta. Etniseltä taustaltaan suurin osa oli slovenialaisia. Jarovce sijaitsee Tonavan etelärannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin. Se on Itävallan vast ...\nPetržalka on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue. Se sijaitsee Tonavan etelärannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin. Petržalka on pinta-alaltaan 28.7 neliökilometriä ja siellä asuu 114 153 ihmistä, mikä on vajaa kolmannes koko kaupungin ...\nPodunajské Biskupiceuňa on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 20 000 asukasta. Se sijaitsee kaupungin itäosassa ja kuuluu Bratislava II -piiriin. Alueella on jäänteitä asutuksesta jo roomalaisten ajoilta asti. ...\nVajnory ős) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 4 000 asukasta. Se sijaitsee Pienten Karpaattien juurella, Bratislavan koillisosassa, ja kuuluu Bratislava III -piiriin. Vajnoryssa toimi kaupungin ensimmäinen ...\nBrest, aiemmin Brest-Litovsk, on noin 300 000 asukkaan kaupunki Valko-Venäjän länsiosassa lähellä Puolan rajaa Bug- ja Muhavetšjokien yhtymäkohdassa. Brest on Brestin alueen pääkaupunki. Brest on tärkeä rautatiekaupunki Berliinin–Moskovan radan v ...\nHomel eli Gomel on Valko-Venäjän toiseksi suurin kaupunki ja Homelin alueen keskus. Vuonna 2009 kaupungin asukasluku oli 482 136. Homel sijaitsee maan kaakkoisosassa Dneprin sivuhaaran, Sožjoen rannalla. Maanteitse pääkaupunki Minskistä on matkaa ...\nMazyr eli Mozyr on keskikokoinen kaupunki ja hallintopiirin keskus Valko-Venäjän kaakkoisosassa Homelin alueella. Idempänä sijaitsevaan maakuntakeskus Homeliin on maanteitse 131 kilometriä. Pinskiin lännessä on matkaa noin 250 km ja Ukrainan Tšer ...\nŽlobin on keskikokoinen kaupunki ja hallintopiiri Homelin alueella Valko-Venäjän eteläosissa. Vuoden 2009 väestötietojen mukaan kaupungissa asui 75 866 ihmistä. Koko hallintopiirin asukasluku 104 871 kattoi lisäksi ympäröivän maaseudun väestön se ...\nHrodna eli Grodno on kaupunki Valko-Venäjällä, lähellä Puolan ja Liettuan rajaa. Kaupungissa asuu noin 327 540 asukasta. Hallinnollisesti kaupunki jakautuu Leninskin ja Oktjabriskin piireihin. Kaupunki on Hrodnan alueen ja ympäröivän Hrodnan piir ...\nLida on valkovenäläinen kaupunki ja samannimisen piirin keskus noin 163 kilometriä Minskistä länteen. Lidasta on maanteitse noin 130 kilometriä Puolaan ja 45 kilometrin matka Vilnan suuntaan Liettuan rajalle. Kaupunki kuuluu Hrodnan alueseen ja s ...\nBabruisk eli Bobruisk on Valko-Venäjän seitsemänneksi suurin kaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa 215 092. Kuten useimmilla muillakin Valko-Venäjän paikkakunnilla, kaupungin väkiluku on viime vuosina ollut lievässä laskussa ...\nVitsebsk eli Vitebsk on kaupunki Valko-Venäjän pohjoisosissa, lähellä Venäjän ja Latvian rajaa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa 347 928. Vitsebsk on Vitsebskin alueen pääkaupunki ja Valko-Venäjän neljänneksi suurin kaupunki.\nBelogorsk on kaupunki Amurin alueella Venäjällä. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan runsas 68 tuhatta henkeä. Neuvostoliiton aikaisen, vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan kaupungin väestöstä 89.7 % oli venäläisiä, 6.1 % ukrainal ...\nBlagoveštšensk on rajakaupunki ja Amurin alueen hallintokeskus Venäjän kaukoidässä. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 214 390. Kaupunki tunnetaan myös nimillä Hailanpao tai Bushi. lähde? Kaupunki sijaitsee Amurin ja sen sivu ...\nŠimanovsk on kaupunki ja kaupunkipiiri Amurin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Bolšaja Pjora -joen yläjuoksulla 251 kilometriä alueen pääkaupungista Blagoveštšenskistä pohjoiseen. Sen kautta kulkee Siperian rata. Kaupunki on myös ympäröivän, maas ...\nKotlas on Arkangelin alueen eteläosassa Venäjällä sijaitseva Arkangelin alueen kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Vienanjoen ja sen sivujoen Vytšegdan yhtymäkohdassa. Kaupungissa on jokisatama, jota käytetään kesäkauden aikana. Kotlas on t ...\nSeverodvinsk on satamakaupunki Vienanmeren Vienanlahden etelärannalla Pohjois-Venäjällä. Se sijaitsee Vienanjoen suiston länsireunalla, 35 km Arkangelista länteen. Severodvinsk on Arkangelin alueen toiseksi suurin kaupunki. Väkiluku oli vuonna 20 ...\nAhtubinsk on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan haaran Ahtuban rannalla 292 kilometriä Astrahanista pohjoiseen. Kaupunki on Ahtubinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Volgogradin ja Astrahanin välinen rautatie. Asukkait ...\nAstrahan on noin puolen miljoonan asukkaan kaupunki Etelä-Venäjällä Volgan suistossa, noin 100 kilometriä Kaspianmerestä. Se on Astrahanin alueen hallinnollinen keskus.\nNarimanov on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan rannalla 48 kilometriä Astrahanista luoteeseen. Kaupunki on Narimanovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Astrahanin välinen M6-valtatie. Asukkaita on 11 100 henk ...\nAleksejevka on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Doniin laskevan Tihaja Sosna -joen rannalla 306 kilometriä Belgorodista itään. Kaupunki on Aleksejevkan piirin keskus. Sen läpi kulkee Liskin ja Valuikin välinen rautatie. Asukka ...\nBirjutš on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Doniin laskevan Tihaja Sosna -joen rannalla. Kaupunki on Krasnogvardeiskin piirin keskus. Asukkaita on 7 800 henkeä. lähde? Paikkakunta tunnetaan vuodesta 1705 lähtien. Vuonna 1779 s ...\nGubkin on kaupunki ja kaupunkipiiri Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Keski-Venäjän ylängön eteläosassa Oskolets-joen varrella 138 kilometriä Belgorodista koilliseen. Kaupunki ei kuulu Gubkinin piiriin, mutta on sen hallinnollinen kesku ...\nNovyi Oskol on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Oskol-joen rannalla 254 kilometriä Belgorodista itään. Kaupunki on Novyi Oskolin piirin keskus. Sen kautta kulkee Staryi Oskolin ja Valuikin välinen rautatie. Asukkaita on 19 500 ...\nŠebekino on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Ukrainan rajaa 39 kilometriä Belgorodista kaakkoon. Kaupunki on Šebekinon piirin keskus. Sen kautta kulkee Belgorodin ja Kupjanskin välinen rautatie. Asukkaita on 44 000 hen ...\nStaryi Oskol on kaupunki ja kaupunkipiiri Belgorodin alueella Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Oskol-joen varrella, ja sen asukasluku on 221 163. Staryi Oskol perustettiin vuonna 1593 alun perin linnoitteeksi osana Moskovaa suojannutta linnoitusketj ...\nValuiki on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Oskoliin laskevan Valui-joen rannalla 225 kilometriä Belgorodista itään. Kaupunki on Valuikin piirin keskus. Siellä risteytyvät Staryi Oskoliin, Liskiin, Kupjanskiin ja Starobelskiin ...\nBrjansk on Venäjän länsirajalla sijaitsevan Brjanskin alueen pääkaupunki, 379 km Moskovasta lounaaseen. Kaupungissa asui yhteensä 415 721 henkeä.\nDjatkovo on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Brjanskin ja Ljudinovon välisen rautatien varrella 47 kilometriä Brjanskista pohjoiseen. Kaupunki on Djatkovon piirin keskus. Asukkaita on 29 438 henkeä. Djatkovon kylä tunnetaan vuo ...\nFokino (Brjanskin alue)\nFokino on kaupunki ja kaupunkipiirikunta Brjanskin alueen Venäjällä. Se sijaitsee Desnan sivujoen Bolvan rannalla 16 kilometriä Brjanskista pohjoiseen. Kaupungin kautta kulkee Brjanskin ja Vjazman välinen rautatie. Asukkaita on 13 876 henkeä. Pai ...\nKlintsy on Venäjän länsirajalla sijaitsevan Brjanskin alueen toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee linnuntietä 152 kilometriä alueen pääkaupungista Brjanskista länsilounaaseen ja 43 kilometriä Valko-Venäjän Homelin alueelta itään. Kaupunki on al ...\nMglin on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Sudynka-joen varrella 167 kilometriä Brjanskista länteen. Kaupunki on Mglinin piirin keskus. Asukkaita on 8 200 henkeä. Mglin mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1389, jolloin se siirty ...\nNovozybkov on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee 207 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Länteen Valko-Venäjälle on sekä maanteitse että junalla runsaan 25 kilometrin matka. Kaupungissa asui 40 552 henkeä. Kaupunki on myös 12 415 ...\nPotšep on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Desnan sivujoen Sudostin varrella 84 kilometriä Brjanskistä lounaaseen. Kaupunki on Potšepin piirin keskus. Sen kautta kulkee Brjanskin ja Unetšan välinen rautatie. Asukkaita oli 17 16 ...\nSevsk on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Ukrainan rajaa 149 kilometriä Brjanskista etelään. Kaupunki on samannimisen kunnallispiirin keskus ja sen kautta kulkee Moskovan ja Kiovan välinen M3-valtatie. Asukkaita oli 7 2 ...\nStarodub on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Babinets-joen varrella 169 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkipiirikunnan, mutta on lisäksi ympäröivän 21 404 asukkaan Starodubin piirin hallinnolline ...\nSuraž on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Iput-joen varrella 177 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Kaupunki on Suražin piirin keskus. Sen kautta kulkee Unetšan ja Oršan välinen rautatie. Vuonna 2010 ...\nTrubtševsk on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Desnaan laskevan Nerussa-joen suulla 94 kilometriä Brjanskista etelään. Tämä 15 014 asukkaan kaupunki on 37 002 asukkaan Trubtševskin piirin keskus. Trubtševsk on yksi Venäjän vanh ...\nUnetša on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Unetšajoen yläjuoksulla 140 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Kaupunki on Unetšan piirin keskus. Siellä risteytyvät Brjanskiin, Gomeliin, Oršaan ja Hutor-Mi ...\nZlynka on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee 225 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Kaupunki on Zlynkan piirin keskus. Sen ohi kulkee Brjanskista Valko-Venäjän rajalle johtava M13-valtatie. Zlynkan rautatieasema Gomelin ja Unetša ...\nŽukovka on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Dneprin sivujoen Desnan rannalla 56 kilometriä Brjanskista luoteeseen. Tämä 18 269 asukkaan kaupunki on 36 983 asukkaan Žukovkan piirin keskus. Sen kautta kulkee Brjanskin ja Roslavli ...\nBaikalsk on kaupunki Itä-Siperiassa Irkutskin alueella Baikaljärven lounaisrannalla, Sljudjankan piirissä. Kaupunki sijaitsee Siperian radan varrella, 162 km Irkutskista idän suuntaan. Asukasluku vuonna 2011 oli noin 13 500. lähde? Baikalsk perus ...\nBodaibo on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Lenan sivujokeen Vitimiin laskevan Bodaibo-joen suussa 1 100 kilometriä Irkutskista koilliseen. Kaupunki on Bodaibon piirin keskus. Asukkaita on 14 800 henkeä. Paikkakunta on syntynyt ...\nKirensk on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Lenaan laskevan Kirenga-joen suussa 710 kilometriä Irkutskista pohjoiseen. Kaupunki on Kirenskin piirin keskus. Siellä on jokisatama ja lentokenttä. Asukkaita on 34 100 henkeä. Paikka ...\nNižneudinsk on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein vesistöön kuuluvan Uda-joen rannalla 506 kilometriä Irkutskista luoteeseen. Kaupunki on Nižneudinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata sekä Novosibirskin ja ...\nSljudjanka on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Baikaljärven etelärannalla 127 kilometriä Irkutskista etelään. Kaupunki on Sljudjankan piirin keskus. Sen kautta kulkee Irkutskin ja Ulan-Uden välinen valtatie sekä Siperian rautat ...\nTaišet on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Birjusa-joen varrella 670 kilometriä Irkutskista luoteeseen. Kaupunki on Taišetin piirin keskus. Sen kautta kulkee Novosibirskin ja Irkutskin välinen valtatie M53 sekä Siperian rata, j ...\nTšeremhovo on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Siperian radan varrella 130 kilometriä Irkutskista luoteeseen. Kaupunki on Tšeremhovon piirin keskus. Kaupungissa asui 52 647 henkeä. Paikkakunta on saanut alkunsa maantien varrell ...


Puolivartiset Gore-Tex maiharit - Lowa R-6 GTX - Vaeltajankauppa\nTuoteryhmät Kengät Lowa Lowa R-6 GTX miesten kengät\nLowa R-6 GTX miesten kengät\n(Valitse vaihtoehto) 6,5 7 7,5 8 8,5 9 9,5 10 10,5 11 11,5 12 13\nPuolivartiset vedenpitävät maihinnousukengät\nLowa R-6 GTX puolivartiset kengät kestävät vettä ja hengittävät erinomaisesti. Maiharit on suunniteltu ammattikäyttöön sekä ulkoiluun vaikeissa ja haastavissa maastoissa. Maihareissa on erinomainen tuki, joka mahdollistaa ergonomisen raskaiden kuormien kantamisen. Taktiseen ammattikäyttöön kehitetyt maiharit palvelevat poliiseja, sotilaita ja ensihoitajia ympäri maailman ja sopivat siksi myös vaativaan trekkaukseen. Kengät tuntuvat jalassa keveiltä ja varmoilta.\nTäysnahkaisissa Lowa-maihareissa on laadukas Gore-Tex -kalvo, joka hengittää hyvin ja pitää veden takuuvarmasti kengän ulkopuolella. Kengissä on kestävä Lowa Patrol -pohja, jonka kuviointi pitää hyvin liukkaillakin pinnoilla. Veden lisäksi kengät kestävät myös öljyä ja bensaa.\nKapeampi naisten malli löytyy täältä\nPaino: n. 1880 g / pari\nAsiakasarviot: Lowa R-6 GTX miesten kengät\nkäyttäjältä Aok päiväys: 25.4.2020\nEtenkin tarjouksessa olleet kengät ovat osoittautuneet erittäin hyväksi hinta/laatu ostokseksi. Pohja on ehkä a/b jäykkä. Kenkä toimii hyvin ja on tilava lestiltään. Pito on hyvä valtaosassa maastoa mutta märällä kalliolla pito ei ole parhaasta päästä verrattuna muihin kenkiin.\nTodella hyvät kengät\nkäyttäjältä Esa H päiväys: 31.12.2019\nIstuu jalkaan hyvin ja antaa tukea.\nEi ole näköjään tarkoitettu talvikäyttöön !!!\nkäyttäjältä Markku päiväys: 16.11.2019\nLaitoin juuri äsken eka kertaa jalkaan.ja eiku ulos. Ensimmäisen viidenkymmenen metrin matkalla olin vetää lipat kolme kertaa, normaali pikku pakkanen Luostolla ja auratut pihat/tiet.\nKäännyin takaisin ja vaihdoin vanhat kengät jalkaan. Ovat nää Lowat kyllä tukevan tuntuiset mutta pohjan matsku jotenkin liukkaan muovin tuntuista, ei auta hyvä kuviointikaan ...\nSelaa myös nämä tuoteryhmät: Kengät, Vaelluskengät, Maiharit, Työ- ja turvakengät, Työkengät, Lowa, Outlet, Tarjoukset -50%, Kengät\nhttps://www.vaeltajankauppa.fi/Lowa-R6-GTX-kengaet /Shops/2015021603/Products/3106720999 Lowa R-6 GTX miesten kengät https://www.vaeltajankauppa.fi/WebRoot/vilkasfi01/Shops/2015021603/5DB6/A576/96A1/5A5E/0CA7/0A28/1017/AF74/Puolivartinen_vedenpitaevae_maihari_lowa_R-6_gtx_vaeltajankauppa.jpg EUR OutOfStock Categories/Kengaet_ja_jalkineet/Lowa Categories/Kengaet_ja_jalkineet Categories/Kengaet_ja_jalkineet/Vaelluskengaet Categories/Kengaet_ja_jalkineet/Maiharit Categories/Kengaet_ja_jalkineet/Turvakengaet Categories/Kengaet_ja_jalkineet/Turvakengaet/Tyoekengaet Categories/Braendit/Lowa Categories/Tarjoukset Categories/Tarjoukset/Tarjoukset_50 Categories/Talvialennukset/Kengaet Puolivartiset kokonahkaiset maiharit kestävät vettä ja rankkaa käyttöä 209.9 Lowa


Voinko minäkin sairastua masennukseen? | Hyvä Terveys\nVoinko minäkin sairastua masennukseen?\n22.4.2016 klo 8:36\nMiksi yksi masentuu ja toinen selviää elämän kriiseistä luhistumatta?\nKaikki kohtaavat vastoinkäymisiä, mutta voiko kuka tahansa masentua? Psykiatrian professori Jyrki Korkeilan mukaan ei. Masennus on joillekin ominaisempaa, tapa reagoida vaikeuksiin. Siinä missä yhden mieli särkyy, toiselle tulee päihdeongelma, psykoosi tai jokin ruumiillinen sairaus. Joku taas selviää haavoittumatta.\n— Se, miksi joku masentuu, on aina monen tekijän summa. Esimerkiksi persoonallisuus, elinympäristö ja perintötekijät vaikuttavat, Korkeila sanoo.\nJos suhtautuu elämään joustavasti eikä yritä kontrolloida asioita liikaa, masennusriski pienenee. Vaikeuksia kohdatessa ei murru niin herkästi vaan pysyy toimintakykyisenä ja säilyttää optimistisuutensa. Huono stressinsietokyky ja murehtiminen puolestaan lisäävät riskiä.\n— Jos reagoi herkästi aina, kun jotain kielteistä tapahtuu, voi olla altis masentumaan. Ulospäinsuuntautunut porskuttaa vastoinkäymisistä huolimatta.\nHyvä läheisten verkosto, johon voi vaikeuksissa uskoutua, on tärkeä suoja. Lähipiirin ei tarvitse olla suuri, kontaktien laatu korvaa määrän. Myös sosioekonominen asema vaikuttaa.\n— Mitä parempi koulutus ja tulotaso, sitä aikaisemmin lähdetään lääkäriin. Koulutetuilla on usein enemmän kykyä ajatella, että mun ei tartte jaksaa kaikkea yksin.\nPerintötekijöitäkään ei pidä unohtaa: jos suvussa on masennusta, riski sairastua on kuusinkertainen. Riski ei toki vielä tarkoita, että masentuu. Usein vaaditaan jokin laukaiseva tekijä, kuten lapsena koettu suuri kriisi.\n— Se voi kymmenkertaistaa masennusriskin ja heikentää ihmisen kykyä suojella itseään myöhemmiltä pettymyksiltä.\nMies masentuu eri tavalla\nMasennusdiagnoosin saaneista enemmistö on naisia. Tämä voi selittyä sillä, että miehet oireilevat eri tavalla kuin naiset. Siinä missä nainen väsyy ja muuttuu alakuloiseksi, mies ärtyy, alkaa käyttäytyä epäsosiaalisesti ja kokee tarvetta purkaa kiukkuaan erilaisiin aktiviteetteihin.\n– Tutkimusten mukaan miesten masennus olisi yhtä yleistä. Sitä ei vain tunnisteta riittävän hyvin, Jyrki Korkeila sanoo.\nSittenkin katse peiliin?\nMasennus näyttäisi nykytiedon mukaan olevan ennen kaikkea urbanisoituneiden yhteiskuntien murhe. Vuoteen 2030 mennessä masennuksen on ennakoitu olevan HIV:n jälkeen toiseksi eniten toimintakyvyttömyyttä aiheuttava sairaus maailmassa. Masennuksen osuuden kasvu on liitetty keihtysmaiden yhteiskunnallisiin muutoksiin.\nTälläkin hetkellä masennusta on kaikkialla maailmassa. On kuitenkin totta, että traditionaalisissa yhteiskunnissa, joissa suvun merkitys on suuri ja sosiaalisia tukiverkostoja paljon, masennus on harvinaisempaa. Esimerkiksi Nigeriassa masennusta tavataan selvästi vähemmän kuin Euroopassa.\nAsiantuntija: Jyrki Korkeila, professori, Turun Yliopisto\n24.1.2011 klo 0:00\nKun kriisistä selviytymistä seuraa masennus\n30.8.2011 klo 0:00\nRummuta masennus pois!


KuPS aloittaa maineensa palauttamisen - Urheilu - Ilta-Sanomat\nKuPS aloittaa maineensa palauttamisen\nJulkaistu: 17.4.2001 0:00\nSuomen menestyksekkäimpiin jalkapalloseuroihin kuuluva KuPS aloittaa maineensa palauttamisen ensi sunnuntaina. Kuopiolaisten kuusivuotinen korpivaellus päättyy Turussa, kun KuPS kohtaa Veikkausliigan avauskierroksella Interin.\nKotikentällään Väinölänniemellä pääsarjahuumasta päästään nauttimaan vasta vapun jälkeen torstaina 3. toukokuuta. Pitkään odotetussa kotiottelussa on vastassa Jokerit.KuPS on viisinkertainen Suomen mestari, mutta toistaiseksi viimeinen mestaruus on niinkin kaukaa kuin vuodelta 1976. KuPS:n leirissä ei havitella mestaruutta heti paluukaudella.-Edessä on vakiinnuttamisen vuosi. Kovemmista tavoitteista puhutaan vasta kahden kolmen vuoden kuluttua, KuPS:n toimitusjohtaja Markku Raatikainen sanoo.Samoilla linjoilla ovat kuopiolaiset kadunmiehet. Kuopiossa uskotaan sarjapaikan säilymiseen ja kärkisijoja jaksetaan vielä hieman odotella.


Dominick Arduin treenamassa.\nDominick Arduinin nimi oli vuosituhannen vaihteessa pohjoisen kulkijoille tuttu. Hän työskenteli pääosin Suomen Ladun ylläpitämässä Kiilopään tunturikeskuksessa oppaana ja myöhemmin Kiilopään Tunturiretkien toimitusjohtajana.\nDominickin ansioiksi voidaan luetella monia Kiilopään ja koko Saariselän matkailua monipuolistavia innovaatioita. Hän toi lumikenkäilyn Inariin ja edisti maastopyöräilyn suosiota ja polkuverkostoa merkittävällä tavalla.\nDominick oli tärkeässä roolissa myös Kiilopään markkinoinnissa keskieurooppalaisille. Pitkät talviset hiihtovaellukset erityisesti Ranskasta saapuneille olivat myös pitkälti hänen käsialaansa.\nHalusi olla ensimmäinen nainen, joka vaeltaisi yksin Pohjoisnavalle\nHän kertoi itsestään ihmeellisiä tarinoita, ja ne pääsivät nopeasti lehtien sivuille. Hän silmin nähden nautti saamastaan huomiosta. Vain harva ymmärsi tarkistaa juttujen todenperäisyyttä, mutta vähin erin hän alkoi jäämään kiinni sepustuksistaan. Se taas pakotti hänet yhä suurempiin näyttöihin, osallistumaan mm. merkittäviin kansainvälisiin seikkailukilpailuihin, ja myös menestymään niissä.\nDominick Arduin markkinoi itseään parhaan taitonsa mukaan, ja rahoittajia saa varmemmin kun hiukan värittää tarinaa. Lopulta se vei hänen henkensä maaliskuussa 2004 Jäämeren myrskyissä.\nHän halusi olla ensimmäinen nainen joka vaeltaisi yksin Pohjoisnavalle. Hän oli jo pari vuotta aiemmin ilmoittanut olleensa ensimmäinen nainen, joka teki saman tempun helpommin tavoitettavalle magneettiselle pohjoisnavalle.\nKevon reitillä 1996\nTutustuin Dominickiin työn kautta. Olin toki tavannut hänet muutaman kerran ja lukenut hänestä lähes uskomattomia tarinoita. Tiesin monta henkilöä, jotka lähes palvoivat häntä, kaikki miehiä. Ihastuksen ja uteliaisuuden välimailla seurasin hänen tekemisiään.\nKuljimme Kevon reitin työmme puolesta kahdestaan myöhään lokakuussa, vähän ennen talven tuloa. Hohdokas seikkailijatar osoittautui hiukan kulmikkaaksi persoonaksi, joka oli tottunut käskemään.\nHän arvosti suorittamista ja oli kärsimätön kun pysähtelin kasvien ja lintujen vuoksi. Hänestä maasto oli kuntoilua ja temppuja varten, siinä mielessä hän oli todellinen uuden ajan airut.\nDominick kulki kuin kone katsoen vain polkua, kelloa ja askelmittaria. Minä olisin halunnut pysähtyä fiilistelemään maisemia. Käsitin hänen olevan suuri valkoinen seikkailijatar, minä pelkkä palvelija, joka keitti aamupuuron ja tarjoili kahvin makuupussiin. Kannoin hänen raskaammat tavaransa. Ensi hämmennyksen jälkeen viihdyin siinäkin roolissa hyvin.\nLähtiessämme Fiellun putoukselta kohti Kenestupaa päätimme yrittää kävellä loppumatkan ilman yöpymistä. Laskin, että meidän oli pidettävä melkoista vauhtia ehtiäksemme ennen pimeää maantielle. Askeleen pidentyessä alkoi Dominick valittamaan polveaan ja pyysi hidastamaan. Olin lukenut Dominickin haastatteluista, että polvessa oli luusyövän vuoksi muovinen tekonivel.\nKahlatessamme Kevojoen yli kolme kertaa jouduimme riisumaan pitkät housut pois. En nähnyt hänen kummassakaan polvessa leikkausarpea, joka olisi ollut niin suuren operaation jäljiltä.\nJääkylmän kahlailun päätteeksi hän valitti varpaiden ja sormien menevän täysin tunnottomiksi. Tämä ongelma seurasi häntä loppuun asti.\nDominick saapui Kiilopäälle 1988 kansainvälisen harjoittelijavaihdon kautta vuodeksi. Kiilopään tuolloinen vetäjä Tuomo Jantunen tapasi hänet hiihtoladulla Domin paahtaessa hänen ohitseen hurjaa vauhtia. Myöhemmin hän sai kuulla kyseessä olevan uusi kv. harjoittelija.\nDominick oppi nopeasti suomea ja hallitsi hyvin ranskan lisäksi englantia ja saksaakin. Jantunen sai kohta kuulla Domin seikkailuista Kanadan erämaissa, siitä miten hän oli mm. Ranskan nuorten mestari melonnassa ja voittanut Pariisi-Dakar pyöräilykilpailun naisten sarjan, miten hän oli täysorpo kaikkien omaistensa kuollessa dramaattisesti ja miten luusyöpä oli viedä jalan.\nNäitä tarinoita hän kertoi kaikille.\nJantunen haisteli tilanteessa myötätuulta. Hän soitti Seura-lehden päätoimittajalle ja tämä lähetti paikalle tunnetun urheilutoimittaja Antero Raevuoren. Dominickin uskomattomat seikkailut pääsivät Seuraan kantea myöten. Dominickin legendaa jatkoivat paikallislehdet.\nJantusen strategia toimi. Dominickin hahmo keräsi paljon uusia kotimaisia matkailijoita tapaamaan siroa, suomea puhuvaa opasta.\nDomi ei osoittautunut turhaksi sijoitukseksi. Hän alkoi ideoimaan ranskalaista menoa Kiilopäälle. Voi sanoa, että hän toi lumikenkäilyn Lappiin. Kesällä hän kehitti maastopyöräilystä reitteineen menestysartikkelin Saariselän ympäristöön. Kiilopää ja Dominick hyötyivät toisistaan. Dominickista tuli tuote.\nMonien ihmeeksi Dominickin veli saapui Kiilopäälle viettämään lomaansa. Vai täysorpo, ihmeteltiin.\nKiilopään rivityöntekijät olivat Domista käärmeissään. Jokaisessa henkilökuntapalaverissa käsiteltiin mitä tehdä Dominickin kanssa. Hän laistoi työtehtäviään ja sooloili. Työvuorolistat menivät sekaisin, jonkun oli paikattava puuttuvaa kahvilatyöntekijää.\n– Hän oli monen mielestä pelkkä murheenkryyni ja oli pätevä vain silloin kun sai paistatella ihailussa ja kehussa, totesi eräs kollega.\nMelko pian Jantusellekin selvisi Dominickin kertovan niin innokkaasti juttujaan, että seassa oli ainakin puolet puutaheinää. Yleensä Domia uskottiin, sillä kukaan voinut tarkistaa hänen taustojaan.\nEi hän ollut ensimmäinen ulkomaalainen, joka näin on tehnyt Suomessa.\nHän osallistui myös erilaisiin kilpailuihin; juoksuihin, pyöräilyihin ja hiihtoihin. Huhut huippukuntoisuudesta saivat peräänsä melkoisen selittelyn, kun hän ei aina pärjännytkään.\n– Tuo polvi, oli yleisin kommentti.\nTankavaaran umpilumenhiihdon SM-kisoissa 1995 Dominick hävisi kaikille Kiilopään miesoppaille. Naisten sprinttimatkalla hän kaatui heti lähdössä, sekosi suksiinsa – ja jäi viimeiseksi.\nHän väsähti myös mainitulla Kevon retkellä, hän ei ollut huipputikissä tuolloin. Ristiriita maineen ja todellisuuden välillä havaittiin laajemminkin.\nKritiikki iski Dominickiin voimakkaasti. Hän rakasti huomiota, ja pienikin reklamaatio pisti häneen kuin kyy. Pari kertaa hän lähti Kiilopäältä ovet paukkuen.\nKäynti Vierumäen urheiluopistolla päättyi maitojunaan jo kahden kuukauden päästä. Polkuprojekti Pohjois-Lapin Matkailussa loppui itkuisiin potkuihin, kun Domi teki liikaa työaikana Kiilopään Tunturiretkien markkinointia. Puhelinlaskun mukaan hän oli puhunut tuntitolkulla Ranskaan.\nDominick Laggon satamassa Pohjois-Norjassa sijaitsevan Mehamnin lähellä.\nMitä tapahtui 1997-98?\nDominick oli ajautunut ristiriitoihin omien tarinoidensa ja todellisuuden kanssa. Hän piti edelleen Suomen Ladun väelle lähes hurmioituneen yleisön edessä luentoja seikkailuistaan, mutta kaikki ei ollut kuten piti.\nJoku oli jo ottanut selville, ettei Dominick ollutkaan voittanut kolmea kertaa Arctic Canoe Racea Muonion-Tornionjoella, vaan ollut mukana ainoastaan retkisarjalaisena, silloinkin osin autokyydillä. Hän ei ollut myöskään voittanut melonnan maailmanmestaruutta 1981, vaikka hänen nettisivunsa niin antoi ymmärtää.\nErätaidoissa hänellä oli valtavasti puutteita, kun oma koulutus oli jäänyt puolitiehen.\nEhkä Dominick tajusi ettei voi jatkaa enää samaa loruilua. Toisaalta hän oli taitava, vähintäänkin hyväkuntoinen, ja äärimmäisen kunnianhimoinen. Hän pelkäsi vanhenemista, ja olisi kohta 40-vuotias.\nNäihin aikoihin hän ystävystyi Reima Mustosen kanssa, joka oli käynyt ensimmäisen suomalaisen retkikunnan mukana sekä magneettisella että maantieteellisellä pohjoisnavalla jo 1980-luvulla. Dominick innostui Eco-Challenge-tyyppisistä kestävyyskilpailuista.\nMustosen kautta haave olla ensimmäinen nainen yksin pohjoisnavalla alkoi myös elää elämäänsä.\nMustonen toimi pääosin Dominickin huoltajana ja autonkuljettajana, mutta jossain määrin myös henkisenä tukijana. Domi otti osaa 1998 Marokon Eco-Challenge-kisaan Suomen joukkueessa, joka sijoittui 13. sijalle.\nDominick oli antanut kaikkensa, hänen jalkateränsä nahka oli maalissa lähes täysin hiertynyt.\nMustosen avulla hän osallistui kesällä 1999 todella vaativaan USA:n Virginiassa pidettyyn Navy Seals- seikkailukisaan. Huppukuntoisten merisotamiesten joukossa hän sijoittui toiseksi häviten vain armeijan erikoisjoukkojen majuri Reevesille.\nHän oli mukana menestyneessä Haltin joukkueessa Argentiinan EcoChallenge- kisassa joulukuussa 1999.\nJotain merkillistä on täytynyt tapahtua syksyn 1996 jälkeen. Dominick oli aloittanut raa’an kuntoilun, kehittänyt itsestään oikeasti huippukuntoisen.\nReima Mustonen kertoili Dominickille omista seikkailuistaan sekä magneettisella että varsinaisella pohjoisnavalla, ja viimeistään nämä tarinat saivat Dominickin haaveilemaan yksinvaelluksista samoille paikoille ensimmäisenä naisena.\nMustosen kriittinen suhtautuminen yksinvaelluksen riskeihin sai ilmeisesti aikaan stopin heidän yhteydenpitoonsa. Dominick oli vasta toipunut reisiluun rasitusvamman leikkauksesta, kun hän jo tähyili magneettiselle pohjoisnavalle. Ystävyys Jantuseen jatkui tämän herpaantumattomana tukena.\nDominick tarvitsi kuitenkin lisää rahaa. Pelkät matkat, majoitukset ja noutaminen pois magneettiselta navalta maksoivat maltaita. Dominickin luennot päättyivät yhä useammin vetoomukseen rahallisesta tuesta.\nHän ei ollut neuvottelijana kovinkaan taitava. Hänen vaatiessaan 50 000 markkaa, hän ei tyytynyt kymppitonniin, vaan lähti nostelemaan paikalta tuohtuneena.\nUnilumi-yhtiö Saariselältä oli kiinnostunut tekemään dokumenttia hänen seikkailukisoistaan, mutta Dominick esitti suoraan, että tehdään 20-osainen dokumentti hänen valmistautumisestaan.\nHän ei ymmärtänyt, ettei Suomen televisio ehkä kuitenkaan ollut semmoisesta sarjasta kiinnostunut.\nDominickin seikkailujen rahoitushuolet painostivat kuin synkkä pilvi.\nHän teki erilaisia markkinointitempauksia saadakseen lisähuomiota. Lehdet kertoivat mm. miten hän oli yöllä lähtenyt Muotkan Ruoktusta hiihtämään Ivalon Näverniemessä sijaitsevaan kotiinsa, jonne hän saapui iltapäivällä. Matkaa todettiin kertyneen 160 kilometriä.\nTodellisuudessa matka kelkkareittiä pitkin jäi kuitenkin hiukan vajaaseen sataan kilometriin, mutta edellinen kuulosti paremmalta.\nMagneettisen pohjoisnavan valloitus 2001\nDominick matkasi varusteineen Kanadan Resolute Bayhin, josta magneettiselle pohjoisnavalle kertyi hiihtoa noin 600 kilometriä.\nHän oli mainostanut kulkevansa sinne ensimmäisenä naisena yksin, mutta tosiasiassa hän kulki ranskalaisen hiihtäjäjoukon kanssa samaa vauhtia, Dominickin mukaan hiukan heidän edellään.\nViimeiset kymmenen kilometriä Domi ilmoitti hiihtäneensä ilman ahkiota. Se tarkoittaisi, että hän olisi ollut nelisen tuntia ilman varusteitaan yksin tuulisella napajäällä, jossa jälki katoaa nopeasti. Mustosen mukaan tämä kuulostaa hiukan uskomattomalta.\nTuomo Jantunen oli kuitenkin Dominickiin päivittäisessä yhteydessä ja seurasi satelliittipaikantimella retkeä. Takaisin Resoluteen Domi tuli ranskalaisten kanssa lentokoneella.\nRetki oli kuitenkin mainosmielessä menestys. Amerikkalainen naistoimittaja haastatteli häntä pian tempauksen jälkeen ensimmäisenä naisena, joka oli hiihtänyt yksin magneettiselle pohjoisnavalle. Dominick kertoi mm. miten hän oli pelottanut revolverilla telttansa liepeiltä jääkarhun.\nMutta jotakin kummallista tässä saavutuksessa oli.\nNaparetkeilijöiden wikissä Dominickin mainitaan saavuttaneen magneettisen pohjoisnavan yhdessä ranskalaisen Jean-Marc Perigaudin kanssa, joka oli ilmeisesti tuon ranskalaisryhmän vetäjä. Jääkarhutarina muistuttaa taas yksityiskohtia myöten liikaa Reima Mustosen retkikunnalle tapahtunutta välikohtausta.\nJa merkillisintä oli se, että uusiseelantilainen Helene Thayer oli valloittanut ensimmäisenä naisena yksin magneettisen pohjoisnavan jo 1988.\nDominick ryhtyi 2002 varustelemaan yhä määrätietoisemmin yksinhiihtoa varsinaiselle pohjoisnavalle.\nHän harjoitteli ranskalaisen Francois Bernardin valmennuksessa. Moniin vaaratilanteisiin piti valmistautua huolellisesti, mutta kaikkeen ei jäänyt aikaa. Piti hankkia myös rahoittajia.\nEnsimmäinen yritys 2003 ehti kestää kaksi viikkoa kunnes Dominick sai viestitettyä kastelleensa pahoin jalkansa ja pyytäen helikopteria hakemaan hänet pois. Domi oli kylmettynyt, ja häneltä jouduttiin amputoimaan varpaankärkiä.\nDominick kuitenkin toipui, ja jatkoi säälimättä harjoittelua ja välineiden testaamista. Hän hankki lämmittimen varpailleen, jotka olivatkin hänen heikko kohtansa.\nHän tilasi viime metreillä uuden kuivapuvun veteenputoamisen varalle, mutta koska hänen nimensä voi olla myös miehellä, hän sai miesten kokoa olevan puvun. Enää ei ollut aikaa vaihtaa. Dominick ei sietänyt kasvojensa menettämistä ja päätti jääräpäisesti lähteä matkaan hiukan puutteellisin välinein.\nHän luotti kuntoonsa. Napajäällä se ei kuitenkaan yksin riitä.\nDominick oli mielestään tehnyt kunto- ja varustetestauksia alkutalven aikana Bernardin ohjeiden mukaan riittävästi.\nMaaliskuun 5. päivä 2004 lähti Dominick matkaan Severnaja Zemljan pohjoiskärjestä. Retkeä seurattiin mm. Suomen radion välityksellä päivittäin. Hän ilmoitti saapuneensa leveän ahtojäiden kukittaman avoveden reunalle, jonka hän arveli kevyesti ylittävänsä kajakkinsa avulla.\nSeuraavana päivänä hänen Argos-lähettimestään lähti viimeinen heikko signaali klo 6.36 GMT-aikaa.\nKatoamisen jälkeen Dominickia etsittiin helikopterein, mutta sääolot olivat jatkuvasti huonot. Hänestä ei löydetty viimeistä leiripaikkaa lukuun ottamatta jälkeäkään. Mm. Suomen Latu näki valtavasti vaivaa etsintätöiden pitämiseksi käynnissä.\nJälkikäteen hänen kohtaloaan on spekuloitu monia kertoja. Hänet on väitetty nähdyn mm. Saksassa, mutta niinhän Elviskin nähtiin kuoleman jälkeen monissa paikoissa.\nOn kysytty mikä sai Dominickin ilmeisen puutteellisin varustein lähtemään yksin äärimmäisiin oloihin. Maineko? Vai sen menettämisen pelko? Häntä on pidetty sekä sankarinaisena, että täytenä toopena. Kylmäksi hän ei jättänyt ketään.\nDominick julistettiin virallisesti kuolleeksi 2005. Kiilopäällä häntä oli muisteltu tunnelmallisesti jo edellisenä vuonna lukuisien ystävien kesken.\nKuvat: Reima Mustonen\nTähän tarinakoosteeseen on haastateltu yhteensä kahdeksaa Dominickin eri tavoin tuntenutta henkeä. Lisäksi apuna on käytetty Sven Pahajoen teosta Dominick Arduin – seikkailijan salaisuus, sekä tutkittu Dominickista kirjoitettuja lukuisia koti- ja ulkomaisia artikkeleita.


Progetto Kengät Netistä - Valitse koko, merkki ja kenkämalli | FOOTWAY.fi\nProgetto Kengät Netistä\nProgetto kengät nykypäivän moderneille naisille\nMiten naisellista! Kuinka tyylikästä! Progetto kengät houkuttelevat astumaan kyytiinsä ainutlaatuisen jännittävälle seikkailulle. Nämä nykypäivän moderneille naisille suunnitellut, taidokkaan tyylikkäästi muotoillut kengät ovat laadukkaan työn tulos sekä somistettu kirkkain värein ja lukuisin yksityiskohdin. Tässä naiselliset jalkineet, joista ei yksinkertaisesti voi olla pitämättä. Löydä ihastuttavat kiilakorot, naiselliset korkokengät ja tyylikkäät saapikkaat Footwayn valikoimasta.\nYlelliset, laadukkaat Progretto kengät italialaista designia\nYlellisiä, laadukkaita jalkineita ja asusteita valmistava Progretto on peräisin Italiasta, Padovasta. Myöhemmin yrityksen toiminta on siirtynyt Milanoon, mistä lähtien suosio on kasvanut räjähdysmäisesti. Yritys tutkii tarkkaan valloilla olevia sekä tulevia muotivirtauksia reagoiden niihin nopeasti. Näin ollen Progretto kengät ovat aina ajan hermolla, jopa aikaansa edellä, mitä tulee viimeisimpiin trendeihin. Italialaisesta laadusta puhumattakaan!\nUpeat Progretto kengät lukuisiin asuvalintoihin\nProgretto kengät sopivat useisiin tilanteisiin ja lukuisiin asuvalintoihin. Esimerkiksi Progretto bootsit täydentävät arkiasusi upeasti. Jos taas valitset korkokengät tai kiilakorkoiset kengät, ne tulevat olemaan useissa juhlissa luottoseuralaisesi. Kaikki Progretto kengät valmistetaan laadukkaista materiaaleista ja muotoillaan ainutlaatuisen kauniiksi. Progretto kenkiä suositellaan hoidettavan niille sopivin kenkienhoitotuottein kulumisen estämiseksi ja tyylikkyyden säilyttämiseksi.\nProgretto kengät verkossa Footwayllä\nProgretto on kenkämerkki, joka täyttää odotuksesi laadukkuudesta aina muodikkaaseen, persoonalliseen ulkonäköön! Tilaa jo tänään nämä ihastuttavat kengät Footwayn valikoimasta ja pääset pian kokeilemaan niitä. Tämä kaikki onnistuu kätevästi muutamalla klikkauksella ostosruuhkiin joutumatta. Ja jotta ostokokemuksesi olisi täydellinen, meiltä saat myös nopean, maksuttoman toimituksen, maksuttoman palautuksen sekä 180 päivän avoimen kaupan.


Tuleeko kaikkien perikunnan osakkaiden olla yhtä aikaa paikalla kun ko asiakirja allekirjoitetaan vai voiko sitä kierrättää esim. postin välityksellä niin että jokainen allekirjoittaa sen kotonaan toisella paikkakunnalla?\nPerinnönjaosta on laadittava jakokirja, joka on allekirjoitettava. Sopimusjaossa laadittavan jakokirjan allekirjoittavat kaikki jako-osakkaat. Jos perillinen on luovuttanut perintöosuutensa, jakokirjan allekirjoittaa sekä perintöosuuden luovuttaja että luovutuksensaaja, ellei perillinen ole valtuuttanut luovutuksensaajaa allekirjoittamaan jakokirjaa puolestaan. Osakas voi myös valtuuttaa asiamiehen allekirjoittamaan sopimusjakokirjan, jolloin valtakirja on tällöin liitettävä jakokirjan oheen. Osakkaiden allekirjoituksilta ei kuitenkaan vaadita yhtäaikaisuutta. Sopimusjaossa myös kahden esteettömän todistajan tulee allekirjoittaa jakokirja.\nToimitusjaossa jakokirjan allekirjoittaa pesänjakaja, eikä todistajia tällöin tarvita. Osakkaat voivat kuitenkin halutessaan hyväksyä toimitusjaon hyväksymisklausuulilla.


Vinkit esitäytetyn veroilmoituksen tarkastamiseen - Eezy\nVinkit esitäytetyn veroilmoituksen tarkastamiseen\nEezyn extranetistä saat kätevästi vuosikohtaisen yhteenvedon palkastasi pidätetyistä Eezyn palvelumaksuista, tapaturmavakuutusmaksuista, työnantajan sairausvakuutusmaksuista sekä veronalaisista matkakustannusten korvauksista.\nVuoden 2018 veroilmoitukset saapuvat tarkistettavaksi huhtikuun 2019 aikana ja kuluneen vuoden muutosten vuoksi veroilmoituksessa on nyt muutama uusi tarkastettava/täytettävä kohta.\nVeroilmoituksen tietoja voi korjata OmaVero-palvelussa tai paperilla, mutta paperilla korjattaessa tiedot tulee ilmoittaa erillisillä lomakkeilla, jotka on mainittu veroilmoituksessa kunkin tiedon kohdalla. Korjauksia ei enää merkitä suoraan esitäytettyyn veroilmoitukseen, eikä sitä palauteta Verohallintoon. Ohje: Näin täydennät tietoja OmaVerossa.\n1. Veronalaiset matkakustannusten korvaukset eli ennakonpidätysvapaat matkakulut\nJos sinulle on maksettu veronalaisia matkakustannusten korvauksia, voit vähentää ne omassa verotuksessasi tulonhankkimismenoina.\nEezyn extranetista Omat tietoni -sivulta voit tulostaa sinulle verollisina maksetuista matkakorvauksista vuosikohtaisen yhteenvedon (pdf). Siihen on listattu erikseen kaikki verollisina maksetut matkakorvaukset. Yhteenvedon viimeisellä rivillä on yhteenlaskettuna koko vuoden summat, mikä usein riittää veroilmoitukseen. Säästä kuitenkin yhteenveto siltä varalta, että verottaja pyytäisi matkakuluista tarkempaa selvitystä.\nTulonhankkimiskuluista ja niiden vähennysoikeudesta löydät tarkemman ohjeistuksen Verohallinnon sivuilta: Työn suorittamisesta aiheutuneiden kustannusten korvaus ja kustannusten vähentäminen verotuksessa.\nMaksamasi YEL-vakuutusmaksut voit vähentää joko omassa tai puolisosi verotuksessa. YEL-maksut voi ilmoittaa veroilmoituksella OmaVeron kautta tai vaihtoehtoisesti paperilla.\n3. Eezyn palvelumaksu, tapaturmavakuutusmaksu ja työnantajan sairausvakuutusmaksu\nEezyn palkanlaskentaa muutettiin 8.5.2018 lähtien verottajan uuden ohjeistuksen mukaiseksi. Tämän muutoksen jälkeen Eezyn palvelumaksu, tapaturmavakuutusmaksu sekä työnantajan sairausvakuutusmaksu katsotaan vuoden 2018 verotuksessa tulonhankkimiskuluiksi eli voit vähentää ne omassa verotuksessasi.\nEezyn extranetista Omat tietoni -sivulta voit tulostaa vuosikohtaisen yhteenvedon (pdf), johon on listattu erikseen palkastasi pidätetyt Eezyn palvelumaksut, tapaturmavakuutusmaksut sekä työnantajan sairausvakuutusmaksut. Yhteenvedon viimeisellä rivillä on yhteenlaskettuna koko vuoden summat, mikä usein riittää veroilmoitukseen. Säästä kuitenkin yhteenveto siltä varalta, että verottaja pyytäisi vähennyksistä tarkempaa selvitystä.


Kaksi tyytyväistä toimitusjohtajaa – toinen siirtyy vapaille ja toinen luottavaisena verkkoyhtiön johtoon - Energiaa – KSOY\nKaksi tyytyväistä toimitusjohtajaa – toinen siirtyy vapaille ja toinen luottavaisena verkkoyhtiön johtoon\nKymenlaakson Sähköverkko Oy:n toimitusjohtaja on vaihtunut. Pestiä kahdeksan vuotta hoitanut sähköalan todellinen moniottelija Raimo Härmä jää kesän koittaessa eläkkeelle. Toukokuun alussa tahtipuikon otti tohtoriksi väitellyt diplomi-insinööri Jouni Pylvänäinen, joka siirtyi Kymenlaaksoon Elenialta Tampereelta.\n– Olen tosi tyytyväinen siihen, että saan päättää työurani tässä yhtiössä. Täällä on keskitytty ydintekemiseen ja löydetty nuoria osaajia. Jouni pääsee asiantuntijaorganisaatioon, jota on helppo johtaa, Härmä kehuu.\nPylvänäinen vahvistaa, että Kymenlaakson Sähköverkko on viimeisten 15 vuoden aikana satsannut lujasti sähkön toimitusvarmuuteen. Asia, jossa ei voi koskaan olla liian hyvä, on uuden toimitusjohtajan mielestä asiakkaan huomioiminen.\n– Asiakaslähtöisyys on minun agendani. Kaikki uudet ratkaisut pitää pohtia asiakkaan kannalta, kustannustehokkaasti ja liiketoiminnan ehdoilla, Pylvänäinen alleviivaa.\nRaimo Härmän 37-vuotisella sähköuralla asiakaskontakteja riittää. Silloin, kun myrsky on päässyt yllättämään, sähkötön asiakas etsii puhelinnumeroita hyvinkin tarmokkaasti.\n– Verkkoyhtiön toimitusjohtaja on henkisesti aina töissä, 24/7. Kun hässäkkä alkaa ja päivystysnumero menee tukkoon, silloin etsitään joku numero. Ja minä olen ajatellut asian niin, että puhelimeen pitää vastata, Härmä sanoo.\nSähköstä on tullut välttämätön osa elämää ja samalla itsestäänselvyys, joka huomataan vasta sen puuttuessa. Silloin jo tieto siitä, ettei asiakas ole ongelmansa kanssa yksin, helpottaa soittajan oloa.\nMaakaapeloinnin myötä toimituskatkot vähenevät koko ajan, mutta täysin häiriöttömäksi sähkön jakelua on vaikea saada. Jouni Pylvänäinen on valmis rauhoittelemaan asiakkaita myös ruotsiksi, pienen kertausjumpan jälkeen.\n– Olen asunut kaksi vuotta Ruotsissa. Paljon on päässyt unohtumaan, mutta eiköhän se kieli sieltä taas löydy.\nRuoskaa ei tarvittu\nMyös Raimo Härmä vietti työurastaan kaksi vuotta ulkomailla, mutta puolan kielestä ei Suomessa ole juuri iloa. Muuten verkonrakennusyhtiön kehitysprojekti Puolassa oli hienoa aikaa.\n– Vaimo sanoi heti aluksi, ettei ikinä lähdetä sinne, ja tyttö tirautti itkut. Kun opettaja sitten vakuutti, että koulu hoituu, niin tosihan siitä tuli. Luulin, että tarvitsen ruoskan mukaan, mutta vielä mitä; puolalaisten työmoraali ja ammattitaito olivat todella hyvällä mallilla, Härmä muistelee.\nMuutenkin aika Poznanissa oli täysosuma. Kaupunki on viehättävä, asunto oli loistava ja tytärkin oppi nopeasti englannin kansainvälisessä koulussa.\n– Minäkin opin sen verran puolaa, että pystyin tekemään arkipäiväiset ostokset melko sujuvasti. Mutta kun kävimme sitten myöhemmin uudelleen Poznanissa ja pyysin leipomossa pussillisen sämpylöitä, niin myyjät räjähtivät nauramaan, Härmä tunnustaa.\nHärmä aloitti työt Strömbergillä jo 1982, vuotta ennen sähköinsinöörin papereita. Vuosien varrella kokemusta on karttunut lähes kymmenestä erilaisesta tehtävästä harjoittelujakson tolppatöistä myyntiin, ja uudesta mahdollisuudesta on yleensä aina vinkattu pitäen ovea valmiiksi raollaan.\n– Koulut, opinnot ja kuivaltakin tuntuvat työtehtävät kannattaa aina hoitaa niin hyvin kuin ikinä pystyy. Tällä alalla riittää töitä, Raimo Härmä vinkkaa nuorille.\nSähkö on jo tulevaisuutta\nVaikka Härmä ja Pylvänäinen eivät sitä uravalintaa tehdessään tienneetkään, sähköala ei todellakaan ole auringonlaskun juttuja. Ilmastonmuutoksen torjunnassa sähköllä on jopa keskeinen osa.\n– Aikanaan ala oli aliarvostettu, jopa halveksittu. Asentajat olivat tolppa-apinoita, ja ydinvoimalla oli paha kaiku. Nyt sähkö on se juttu, joka pelastaa maailman, Härmä naurahtaa.\nHärmän uravalinta oli helppo, kun jokseenkin kaikki suvun miehet olivat sähkömiehiä. Pylvänäinen teki valinnan sähkön ja elektroniikan väliltä, ja tulevaisuus saa Elenian strategiajohtajan paikalta tulleen verkkopomon selkeästi innostumaan.\n– Perussähkötekniikan suhteellinen osuus pienenee ja erilaisten innovaatioiden ja palveluiden määrä lisääntyy. Uusiutuva energia vaatii markkinoilta joustoja, mutta ei mökin mummon tarvitse tulevaisuudessakaan kytätä itse netistä, milloin pyykit kannattaa pestä – riittää, kun sanoo koneelle, milloin niiden tulee olla pestynä.\nTulevaisuuden ratkaisuihin Pylvänäinen nostaa tasavirta- eli DC-verkot. Niiden avulla uusiutuvan energian ja jopa sähköreserveiksi laskettujen sähköautojen liitettävyys paranee ja samalla halpenee.\nKotileipuri katsoo merelle\nHärmä on kotoisin Kouvolasta, asunut suurimman osan elämästään Haminassa ja työskennellyt 10 viimeistä vuotta Elimäellä. Kymenlaakso on siis tuttu.\n– Kymenlaaksolaiset ovat rentoja ja helposti lähestyttäviä, Pieksämäellä syntynyt ja nuoruutensa Mäntyharjussa viettänyt Pylvänäinen kehuu.\nYhdessä asiassa maakunnassa olisi voitu Härmän mukaan olla vieläkin helpommin lähestyttäviä. – On ikävää, etteivät maakunnan energiayhtiöt ole löytäneet yrityksistä huolimatta yhteistä säveltä. Siinä olisi vain voittajia, Härmä huokaa.\nEläkepäivillään Härmä nauttii Haminassa merimaisemista, ja jotain uuttakin on luvassa. – Ruokaa osaan kyllä jo laittaa. Nyt olen päättänyt opetella leipomaan kotona hyvää leipää.\nMillainen on seuraajan luotto – uskaltaako Pylvänäinen aikanaan maistaa Härmän leipää? – Tottakai. Tunnen miehen siksi hyvin, ettei hän edes tarjoaisi sitä, ellei se olisi hyvää!\nNäin sähköautot ladataan - tutustu myös kodin latausasemiin\tSeuraava artikkeli:


Sany SY305C kaivinkone - Nettikone\nKokonaispaino: 32 265 kg\nSANY SY305C kaivinkone tarjoaa erinomaisen tehokkuuden yhdessä alhaisen kulutuksen kanssa. Monikäyttöinen kaivinkone on tehty jatkuvaan työhön esimerkiksi murskaus- ja purkutyömailla.\nSany SY305C kaivinkoneessa on hiljainen ja tärinätön Cummins QSL9 moottori ja tehokas kuorman tunnistava hydrauliikka, jotka yhdessä varmistavat miellyttävän ja tehokkaan maankaivuun. Helposti reagoiva ja tarkka ohjaus tekee kaivurin käytöstä vaivatonta ja helppoa. Kaivinkonemallin hytin suunnittelussa on erityisesti otettu huomioon kaivinkonekuljettajan käyttömukavuus; ohjaamossa on ergonominen ja miellyttävä istuin sekä selkeät näppäimet ja suuri värinäyttö. Hyttien käyttömukavuuden lisäksi käyttäjän turvallisuus on etusijalla ja hytit ovat luonnollisesti ROPS/FOPS sertifioituja. Lisäksi hytissä on tehokas lämmityslaite sekä automaattinen ilmastointilaite, jotka takaavat aina miellyttävän työskentelylämpötilan ympäri vuoden. Kaivinkoneen ohjaamon suunnittelussa on huomioitu hyvä näkyvyys työkohteeseen. Piilota »\nSany SY305C 5 vuoden takuu!\nNettikone ID 2108329


SDP asetti täyden listan ehdokkaita Uudenmaan vaalipiirissä | Uusimaa\nSDP asetti täyden listan ehdokkaita Uudenmaan vaalipiirissä\nAjankohtaista 06.03.2019 12:33\nSDP on asettanut Uudellemaalle täyden ehdokaslistan eli 36 ehdokasta. Ehdokkaista 20 on miehiä ja 16 naisia. Nuorin ehdokas Markus Myllyniemi on 23 vuotias filosofian ylioppilas Kirkkonummelta ja vanhin ehdokas 67 vuotias valtiotieteen tohtori Kimmo Kiljunen Vantaalta. Ehdokkaiden keski-ikä on 45,8 vuotta. Istuvista kuudesta kansanedustajasta viisi lähti hakemaan paikkaa uudelleen. Puolueen puheenjohtaja Antti Rinne on ehdolla eduskuntaan Uudeltamaalta.\n– Meillä on vahva ja kattava ehdokaslista, ja uskon äänestäjien löytävän loistavan ehdokkaan joukostamme. Listalta löytyy sekä julkisuudesta tuttuja henkilöitä että arkisia työn sankareita. Tällä porukalla on hyvä lähteä vaaleihin kamppailemaan Suomen suurimman puolueen paikasta, hehkuttaa Uudenmaan Sosialidemokraattien puheenjohtaja Mikko Valtonen.\nValtakunnallisesti SDP asettaa kevään eduskuntavaaleihin täydet listat, yhteensä 216 ehdokasta. Valtakunnallisesti SDP:n ehdokkaiden keski-ikä 45 vuotta ja ikähaitari 19–76 vuotta. 30-vuotiaita tai nuorempia ehdokkaita on 25. Naisehdokkaita on 107 ja miesehdokkaita 109, eli prosenttiosuuksina tasan 50 % kumpaakin sukupuolta. Ehdokkaista 29 on nykyisiä istuvia kansanedustajia.\n– Olen erittäin tyytyväinen SDP:n monipuoliseen eduskuntavaaliehdokasjoukkoon. SDP:n listoille oli enemmän tulijoita kuin mahtui, ja monessa piirissä listat tulivat valmiiksi jo viime vuonna. Ehdokkaiden sukupuolijakauma on tasainen ja ehdokkaamme edustavat monipuolisesti suomalaisia niin iältään, sukupuoleltaan kuin asuinpaikkakunnaltaan. Listalla on monipuolisesti asiantuntijoita aina koulutuksen, työelämän kuin terveydenhuollonkin aloilta, kommentoi SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm.\n– Reilun kuukauden päästä Suomessa käydään tulevaisuusvaalit. Näissä vaaleissa suomalaiset valitsevat, minkälaisilla askelmerkeillä kuljemme yhdessä kohti 2030-lukua. SDP:n ehdokkaat ympäri Suomea ovat valmiina tekemään töitä inhimillisemmän, tasa-arvoisemman ja reilumman Suomen puolesta. Nyt on aika viedä Suomi yhdessä tulevaisuuslinjalle.


Entinen ministeri arvioi uutta lakia: ”Rakkausteko” – Kansan Uutiset\nAino-Kaisa Pekonen iloitsee nyt, kun hänen ministerinä valmistelema perhevapaauudistus hyväksyttiin eduskunnassa.\nVasemmistoliiton Aino-Kaisa Pekonen pitää perhevapaauudistusta historiallisena panostuksena lapsiperheisiin. Samaa sanoo hänen ryhmätoverinsa Katja Hänninen.\n– Minä uskon, että tämä uudistus on rakkausteko kaikkia perheitä kohtaan, sanoo kansanedustaja Aino-Kaisa Pekonen (vas.) Facebookissa perhevapaauudistuksesta, joka hyväksyttiin keskiviikkona eduskunnassa.\nHän arvioi, että uudistus kohtelee kaikkia perheitä yhdenvertaisesti.\n– Jokaisella lapsella on yhtäläinen oikeus perhevapaisiin riippumatta perhemuodosta, hän sanoo.\n”Juuri tällaista pitkälle katsovaa, perheitä tukevaa ja toivoa antavaa politiikkaa tarvitsemme.”\nPekonen kertoo lisäksi olevansa onnellinen siitä, että hänellä oli mahdollisuus ministerinä olla valmistelemassa kyseistä uudistusta.\n– Tämä on historiallinen hetki perheiden kannalta ja onnellinen hetki omassa elämässäni! Pekonen hehkuttaa.\nMyös vasemmistoliiton toinen kansanedustaja Katja Hänninen iloitsee siitä, että uudistus on vihdoinkin totta. Hän arvioi, että sen myötä suomalainen yhteiskunta on entistä lapsi- ja perheystävällisempi.\n– Uudistusta on yritetty saada aikaan pitkään. Myös vasemmistoliiton tavoiteohjelmissa perhevapaauudistus on ollut vuosikausia ja Vasemmistonaisten tavoitteissa vielä pidempään, Hänninen kertaa tiedotteessaan.\n– Erilaiset tasa-arvotoimijat ovatkin tehneet vuosien aikana valtavasti töitä, jotta tasa-arvoa ja perheiden hyvinvointia konkreettisesti parantava uudistus saadaan aikaan. Nyt on myös aika kiittää heitä.\nHänninen nostaa uudistuksesta isien rohkaisemisen pitämään enemmän perhevapaita. Nyt hyväksytty perhevapaauudistus kannustaakin etenkin isiä käyttämään heille kiintiöityjä vapaita.\n– On hienoa, jos yhä useampi isä pitää perhevapaita ja viettää aikaa lapsensa kanssa jo silloin, kun tämä on aivan pieni. Se on todella ainutlaatuinen ajanjakso ihmisen elämässä, Hänninen sanoo.\nApua naisten syrjinnän vähentämiseen\nHänninen toteaa synnytysikäisten naisten syrjinnän olevan edelleen valitettavan yleistä työelämässä. Hän arvioi, että tasaisemmin jaetut perhevapaat auttavat myös tämän ongelman ratkaisemisessa.\n– Perheystävällisen työelämän edistämisen kannalta tämä uudistus on aivan olennainen. Muitakin toimia toki tarvitaan. Hyvinvoivalla työpaikalla ymmärretään laajemminkin, että ihmiselämään kuuluu erilaisia hoivavastuita, eikä sitä koeta ongelmallisena, vaan työn ja muun elämän yhteensovittamista tuetaan, Hänninen sanoo.\nKöyhille perheille hyväksi\nHänninen korostaa myös sitä, että lapsiperheköyhyyteen puuttumisen kannalta perhevapaauudistus on myös tärkeä. Hänen mukaansa uudistus vahvistaa perheiden toimeentuloa, koska ansiosidonnaiset perhevapaat pitenevät nykyisestä ja niiden käyttöön tulee lisää joustavuutta. Hänninen pitää tärkeänä myös kotihoidon tuen säilymistä osana perheiden tukemista.\n– Teen paljon yhteistyötä erilaisten lapsi- ja perhejärjestöjen kanssa ja olen saanut niiltä paljon huolestuneita viestejä siitä, miten korona-aika on kiristänyt monen perheen taloudellista tilannetta entisestään. Monissa perheissä tilanne on todella tiukka juuri pikkulapsivaiheessa, hän sanoo.\n– Siinäkin mielessä perhevapaauudistus on historiallinen panostus lapsiperheisiin. Pikkulapsivaiheeseen panostaminen on kaikin tavoin järkevää ongelmia ennaltaehkäisevää toimintaa. Juuri tällaista pitkälle katsovaa, perheitä tukevaa ja toivoa antavaa politiikkaa tarvitsemme.


marraskuu 2010 – Latvus\nKontekstuaalinen raamatuntulkinta – esimerkkinä SBL-konferenssi Atlantassa 2010\n28.11.2010 28.11.2010 ~ latvus\t~ Kommentoi\n(anna palautetta; klikkaa tähtiä, kiitos)\nKontekstuaalinen raamatuntulkinta merkitsi vuosikymmen sitten SBL:ssa (Society of Biblical Literature) subjektin teologiaa. Aallon kärkenä oli ollut feministinen eksegeesi ja sen vanavedessä tulivat lukemattomat etniset variaatiot: aasialainen, latinalainen, afrikkalais-amerikkalainen raamatuntulkinta (reading).\nViimeiset neljä vuotta mukana on toiminut myös Vanderbiltin yliopiston professorin Daniel Patten johtama ryhmä ”Contextual Interpretation of the Bible”. Ryhmä on koonnut vuotuisissa SBL konferensseissa viimeisen parin vuoden ajan neljä teemaan liittyvää kolmen tunnin mittaista miniseminaaria. Atlantassa ryhmällä oli runsas ohjelma: yksi sessioista kohdistui VT:n teksteihin (Ex-Deut), kaksi Uuteen testamenttiin (mm. Matteus) ja yksi tietosanakirjaan The Cambridge Dictionary of Christianity (arvio puheenvuoron käytti mm. Heikki Räisänen). Tietosanakirjaa saa muuten ostaa erittäin edullisesti Amacon.com verkkokirjakaupasta – itse asiassa 31$ plus postikulut jättiteoksesta on käsittämättömän halpa hinta – selkeä suositus: osta.\nPatten ryhmä on tuottanut Fortress Pressin sarjassa texts@contexts jo pari nidettä Genesis/ Mark. Kirjoihin tutustuminen nostaa esiin tosiasian, että samasta tekstistä saatetaan kulkea kovin moneen eri suuntaan. Variaatioiden määrä tuntuu rajattomalta. Olen kirjoittanut Genesis-niteeseen Hagar-analyysin (Gen. 16;21) ja paininut muutenkin interkontekstuaalisen metodin kanssa jo tovin.\nMissä metodin kehittelyssä mennään Atlantan SBL-konferenssin perusteella? Interkontekstuaalisuus tarjoaa tärkeitä näkökulmia sekä eksegetiikkaan että sitä edellään työssään eri tavoin soveltaville. Samalla olen yhä vakuuttuneempi siitä, että työskentelyssä tulisi pyrkiä selvästi suurempaan metodiseen läpinäkyvyyteen. Pulmakohdat eivät tule esiin niinkään eksegetiikan käytössä tai tekstien analyysissä muinaisen kontekstin yhteydessä. Sen sijaan siirtyminen nykykontekstiin tapahtuu toisinaan löyhästi. Eksegeettisesti tulkittu teksti tuodaan ”[nyky]kontekstiin” tavalla, jossa ei selkeästi ilmaista tutkimuksellisia peruselementtejä (tutkimuskysymys, tutkimusaineisto, metodi). Voi olla, että näiden vaatimusten vieminen liian pitkälle saattaisi kuristaa kontekstuaalisen analyysin hengiltä, mutta toisaalta täysi välinpitämättömyys saattaa johtaa tutkimuksen liukumisen saarnaksi tai poliittiseksi agendaksi. Jos nykykontekstia analyysiä ei voi liittää selkeästi dokumentoituihin kirjallisiin, kuvallisiin tai muihin vastaaviin kohteisiin, siis aikaan ja paikkaa, on jäljellä vain hutera ja dokumentoimaton autobiografinen kuvaus, joka ei ansaitse metodin asemaa (autobiographical criticism). Oma ratkaisuni on interkontekstuaalisesta metodista puhuminen ja sen alleviivaaminen, että niin muinaisen kuin nykyisen kontekstin kohdalla tarvitaan selkeästi ilmaistuja metodisia määritelmiä. Niukkakin määritelmä on parempi kuin ei mitään, sillä lukija voi sen nähdessään tehdä omat johtopäätöksensä.\n17.11.2010 ~ latvus\t~ Kommentoi\nTuomiosunnuntai: Ihmisen mitta\nKylläpä on haastava evankeliumi: minun ihmisyyteni mitta on mitään\npiilottelematta muotoiltu hyvin yksinkertaisin kysymyksin. Miten kohtaan sen,\njolla ei ole riittävästi ruokaa, kohtuullista vaatetusta, kunnon asuntoa?\nTuomiosunnuntain evankeliumin (Matt. 25:31-46) viesti on selvä. Ihmisen mitta\non siinä, ettei kenenkään elämää riistetä työntämällä häntä elämän\nperustarpeiden osalta kohtuuttomuuden rajan tuolle puolen.\nAlun perin evankeliumin vertauksen ytimessä eivät olleet koko maailman sairaat\nja nälkäiset, vaan ”vähäiset veljet” viittasivat toisiin kristittyihin. Ehkä\njuuri niihin kristittyihin, jotka eivät kuuluneet omaan seurakuntaan tai jotka\nsaattoivat ajatella joissakin kohdin uskostaan eri tavoin. Tänään elämänpiiri\non kasvanut ja vähimmät sisaret ja veljet tuntuvat löytyvän erityisesti\nkaukaisemmasta etelästä, jossa edelleen liian moni elämä loppuu liian varhain\nja liian moni joutuu taistelemaan kohtuullisen elämän puolesta.\nErityisen vaikea on Matteuksen saarnaa kuulla, kun luterilaisuuden silmin ja\nPaavalia tulkiten on oppinut vetoamaan syntisen vanhurskauttamiseen, elämässä\nepäonnistuneen saamaan armoon oikeudessa. Armostahan meidän tuli pelastua, ei\nrakastamalla kurjaan jamaan joutunutta ihmistä? Vai tuliko sittenkään? Päivän\nviesti on siinä, ettei kärsivä köyhä ole merkityksetön pelastuksen kannalta.\nTuomiosunnuntain saarna on pienen ihmisen puolella, mutta itsevarmuuteensa\nluottavaa se rusikoi sen sijaan kovalla kädellä. Evankeliumi on tänään myös\nlaki, joka muistuttaa jokaisen kristityn saamasta kutsusta kääntyä sen puoleen,\njoka on puutteessa ja pulassa.\nKöyhässä vierelläsi kohtaat tuntemattoman Kristuksen.\nevl.fi (Sana sinulle hartaus)\nKuuluuko valta kirkossa harvoille vai valituille?\n8.11.2010 8.11.2010 ~ latvus\t~ Kommentoi\nKirkon kuohuvassa syksyn 2010 keskustelukattilassa poreilevat monet teemat. Yksi niistä on kirkon vallan ja päätöksenteon muotoutuminen. Hiljattain tutkimusprofessori Heikki Hiilamo kehotti kirkko ottamaan todesta demokratian vaatimukset ja toteuttamaan vallanjaon aidon kolmijaon, joka on yhteiskunnassa jo vanhaa kauraa. Hiilamo on valmis antamaan demokratialle tilaa lisää ja ottamaan papistolta (ehkä myös piispoilta?) näiden erityisoikeudet pois.\nKeskustelukulttuurin toista laitaa edustaa Savonlinnan kirkkoherra, dosentti Sammeli Juntunen, joka on huolissaan kirkon raamattuteologiasta ja opintulkinnasta (katso dosentin ikkunan arviota kirjasta Juntunen, Kirkon raamattuteologiasta). Juntunen kulkisi Hiilamon kanssa päinvastaiseen suuntaan ja haluaisi antaa piispoille erityisen vallan päättää opista, raamatuntulkinnasta ja ties ehkä monista muistakin kysymyksistä.\nOman valtakeskustelun ovat synnyttäneet kirkon vaalit, joissa valitaan nyt edustajat paikallisiin kirkon aluetason päätöksentekokoneisiin, valtuustoihin ja neuvostoihin. Vaaleja pidetään yleensä demokratian merkkinä, mutta jos äänestäjiä on vain 20% (aiemmin alle, nyt ehkä vähän yli, toivottavasti paljon yli 20%), niin onko kysymys enää demokratiasta vai lähinnä näennäisdemokratialla kuorrutetusta harvainvallasta?\nSuuri toiveeni olisi, että kirkolliset paikallisvaalit saisivat ensinnäkin selkeät ryhmät ja epämääräiset ”puolueettomat seurakuntaväen” lopetettaisiin. Tilalle selkeät ”körtit avaran kirkon puolesta” tai ”fundamentalistit kirkon kunniaksi” tyyppiset linjat. ”Keskustaevankeliset ” ja ”kokoomuskarismaatikot” olisivat myös oikein selviä ryhmiä: niitä äänestävät tietäisivät, mitä tilaisivat. Turhaa sitä on piilottaa vakan alle, millaista uskoa edustaa.\nToinen tarve olisi saada äänestysprosentti tavalla tai toiselle 30-40% tienoille tai sitten tulee lopettaa puhe kirkon demokratiasta ja ryhtyä puhumaan sisäpiirivaalien harvainvallasta. Asioista on puhuttava oikeilla nimillä. Nykyisin seurakunnan hallinnon valtaa keskittyy kohtuuttomasta kirkon konservatiiviselle sisäpiirille, joka sitä surutta käyttää oman uskontulkintansa eteenpäin viemiseen.\nKolmas selkeä linja on tarve jatkaa hengellisen vallan ja demokraattisen vallan sekamuotoa. Kirkko on enemmän kuin vaaliyhteisö tai kirkollisveron vaalimisjärjestö. Kirkko kurkottaa kohti Jumalaa, totuutta, elämää ja tulevaa. Siksi en siis ostaisi sen enempää Hiilamon kuin Juntusen teesiä vaan pitäisin ainakin kokonaiskirkon ja hiippakuntien tasolla tasapainon demokraattisesti valittujen maallikkoedustajien ja kirkon hengellistä virkaa edustavien (papit, piispat; tulevaisuudessa toivottavasti myös laaja-alaisen diakonin viran haltijat) vallankäytön tasapainon. Olisin valmis tuomaan tämän myös seurakuntatasolle. Tässä kohden seurakuntien tulisi kulkea kuntien kanssa eri suuntaan ja tulisi ottaa selkeämmin työntekijät mukaan päätöksentekojärjestelmään hengellisen viran edustajina.\nSiis: näennäisdemokraattisesta harvainvallasta yhdistettyyn ja kasvavaan äänestysdemokratian ja hengellisen vallan yhteistyöhön.