Televisiossa sunnuntaina: Ruotsalaiset tytöt paritusringissä – elokuva perustuu tositapaukseen | Pohjalainen\nKriitikko Pekka Eronen valitsee kolme päivän kiinnostavinta tv- elokuvaa.\n**** Punkkarihakkeri Lisbeth Salanderista kertovat elokuvat kurkistelevat ruotsalaisen kansankodin pimeälle puolelle Stieg Larssonin Millennium-romaanien myötä. Michael Marcimainin elokuva tekee samaa vuoden 1976 tositapauksen pohjalta. Sonja Karemyr ja Josefin Asplund ovat teinityttöjä, jotka karkaavat nuorisokodista ja päätyvät isojen herrojen petiseuraksi. Pernilla August puistattaa paritusringin laskelmoivana vetäjänä. (Ruotsi 2012)\n*** Ewan McGregor on kirjallisuusmies, joka törmää Marokossa Venäjän mafian rahanpesijään Stellan Skarsgårdiin. Tämä tahtoo saada yhteyden Britannian turvallisuuspalveluun. Kohta on päällä vaarallinen vakoilupeli, ja mukana agentti Damian Lewis. Susanna White ohjasi John le Carrén romaanista kuivakkaan tulkinnan, jota kelpo näyttelijät pitävät liikkeessä. Naomie Harris on ukkoseurassa aika yksinäinen nainen. Ensiesitys. (Britannia 2016)\n*** Leijona Alex (Ben Stiller), seepra Marty (Chris Rock) ja muut New Yorkin eläintarhan asukit seikkailivat aluksi ihan oikeassa viidakossa. Ensimmäisessä jatko-osassa mentiin savannille, ja nyt lähdetään kurvaamaan Monacon kautta Eurooppaan. Tuoreista ideoista ei DreamWorksin animaatioseikkailua voi kehua, mutta väriä, kohellusta ja hyvää tuulta riittää tuhlattavaksi asti. Ja pingviinit mellastavat mukana. Kuinkas muuten. (USA 2012)\nRap-duo JVG voitti parhaan suomalaisartistin tunnustuksen MTV Europe Music Awardsissa Julkaistu 04.11.2019 11:41


vimmusyndrooma: hengittäminen ja sanat ovat tärkeitä\nMatkustin kerran Etelä-Pohjanmaalle, takaisin Ouluun ja lopulta Lammille. Siellä olen nyt, täällä siis, kotona. Tiedä sitten missä tahtoisin olla, mutta täällä olen ja äsken olin toisaalla, kohta varmaan taas matkalla. Levoton tai jotain. Väsynyt. Nukun vähän huonosti (ehkä en ole tottunut kaikkeen valoon vielä).\nOulu puhkesi kukkaan ja muuttui vihreäksi parissa päivässä ja Lammilla kukkapenkitkin kukkii jo. Ulkona paistaa aurinko ja sitten sataa, metsälenkiltä voi poimia ketunleipiä ja niiden kukkasia. Aamupalaksi söin hedelmäsalaattia. Pyynölle voikukan lehtiä. Haluaisin kasvihuonetalon, nukkumisparven ja pienen kanalan.\nOlen katsonut liikaa netflixiä. Sillä tavalla hämännyt, jumittanut ja turruttanut itseäni. Ja sitten yrittänyt lukea, mutta ollut lukematta lukemattomia sivuja. Ja maalannut, pakkasin vesivärit mukaani. Oulussa maalaan tauluja, tänään makeaa vettä vedellä ja suolalla. Olen oppinut vesiväreistä yhtä ja toista, omista kyvyistäni kolmatta.\nOuluun on avattu uusi jäätelöbaari, kävin siellä lähes viikko sitten. Selattiin taidekirjaa ja jäätelö oli hyvää. Siellä Pohjanmaalla tutustuin ihaniin ihmisiin, löysin iloa, kiitollisuutta, uutta energiaa ja intoa. Sitten puhuin itseni pökerryksiin.\nSain kesäksi töitä, kesätöitä, töitä kesälleni. Hetken aikaa (viikko tai kaksi sitten) teki mieli ostaa ukulele ja patteri vanhan filmikameran valotusmittariin. Opetella soittamaan edes yhtä soitinta ja valokuvata koko kesä. Ehkä vielä teenkin sen. Hulavanteen tahtosin, josko sitten jaksaisin kävellä puistoihin sen kanssa. Kunhan tulee kunnolla kesä, lähiviikkoina siis. Voisipa varpaita jo uittaa lämpimässä vedessä ja tallata jalkapohjat nurmelle, rantaan, santaan, metsään.\nVälillä pää on täynnä ajatuksia ja sitten niitä on taas nolla ja on tyhjyyttä ja sotkua ja välillä ajatuksia on sopiva määrä ja silloin, silloin ne voi saada järjestykseen ja kirjoitettua ylös. Se on parasta, kunhan saa itsensä kirjoittamaan ja koko vyyhti selkenee. Yksi asia pois ja sitten toinen toisella kertaa. Mulla on paljon näkökulmia asioihin ja jokainen uusi oivallus tuottaa uusia kysymyksiä. Mutta niistä kysymyksistä mä tykkään. Ja perehtymisestä.\nHyvää kevättä teille. Loppukevättä, kesän alkua. Löysin rannekoruja ja nauhoja lojumasta olohuoneen ja eteisen pöydiltä. Olisipa tosi paljon rannekoruja, onneksi on nauhoja. Kesäksi mulla on nilkkakoru. Sellainen joka helisee.\nSanat on sillä tapaa enemmän omilla merkityksellisillä paikoillaan mun elämässä nykyään. Ne sopii johonkin, pariutuu yksi kerrallaan. Siitä olen kiitollinen, iloinen, onnellinen.\nLähettänyt Vimmu klo perjantaina, toukokuuta 15, 2015


Vuorojen haku ja sähköisen asioinnin infotilaisuus - Hämeenlinnan Liikuntahallit Oy\nVuorojen haku ja sähköisen asioinnin infotilaisuus\nPäivitetty viimeksi: 26.2.2020\nHämeenlinnan Liikuntahallit Oy ja Janakkalan kunta ovat ottaneet käyttöön sähköisen asioinnin liikuntapaikkojen harjoitusvuorojen hallinnoinnissa. Tämä tarkoittaa sitä, että harjoitusvuorot sisäliikuntatiloihin, jäähalleihin, uimahalleihin ja palloiluhalliin haetaan sähköisesti Timmi-varausjärjestelmällä. Ohjeet järjestelmän käyttöön.\nVuoroja varaaville toimijoille järjestetään sähköisen asioinnin INFOTILAISUUS 4.3.2020 klo 17.00 Seminaarin koulun auditoriossa (Seminaarinkatu 2, käynti sisäpihan kautta). Rajallisen tilan vuoksi toivomme seuroilta paikalle enintään yhtä tai kahta edustajaa.\nVuorojen jakoaikataulussa pysymisen edellytyksenä on, että jokainen vuoroa hakeva seura rekisteröityy Timmi-järjestelmään joko internetsivuiltamme löytyvän ohjeen tai infotilaisuudessa annettujen ohjeiden mukaan ja tekee hakemuksen sähköisesti. Tilaisuuteen voi halutessaan ottaa mukaan oman kannettavan tietokoneen ja suorittaa rekisteröitymisen tilaisuuden aikana. Rekisteröitymisen lisäksi seuran on määriteltävä lomakkeella ne edustajat, joille annetaan varaus/hakemusoikeus seuran nimissä.\nInfotilaisuuteen ei tarvitse ilmoittautua. Infotilaisuus kestää osallistujamäärästä riippuen noin 1–1,5h.\nSisäliikuntatilat kesä 2020\nHakemukset 3.4.2020 mennessä\nJako valmis 15.4.2020 mennessä\nSisäliikuntatilat talvikausi 2020-2021\nHakemukset 15.4.2020 mennessä\nJako valmis 15.5.2020 mennessä\nAllasvuorot talvikausi 2020-2021\nJäävuorot talvikausi 2020-2021\nHakemukset 15.5.2020 mennessä\nJako valmis 14.6.2020 mennessä\nPalloiluhalli talvikausi 2020-2021\nHakemukset 30.8.2020 mennessä\nJako valmis 30.9.2020 mennessä


Uuskartano rakentui perintötontille Kastellin ammattitaitoisten rakentajien kanssa - Kastelli\nUuskartano rakentui perintötontille Kastellin ammattitaitoisten rakentajien kanssa\nHujasen perheen Kastelli-koti seisoo suvun hallussa olleella kalliotontilla kuin se aina olisi ollut siinä. Ohikulkeneet kyläläisetkin ovat huomioineet tyylikkään Uuskartanon ja poikenneet pirttiin kehumaan talon mukavaa ulkonäköä ja maisemaan sopivaa väriä. – Mukavaltahan se sellainen palaute tuntuu, sanoo talon isäntä Harri Hujanen.\n– Pari vuotta katseltiin talokirjoja ja eri firmojen nettisivuja ja sitten löytyi Kastellin Uuskartano, johon me molemmat Johannan kanssa ihastuttiin. Rakennushanketta suunniteltiin ja maallemuutosta unelmoitiin, mutta lopullista päätöstä piti vielä kypsytellä. – Kun entinen talo laitettiin myyntiin ja se lähti heti lapasesta, niin silloin päätettiin lähteä rakentamaan sitä unelmaa, josta oltiin aina haaveiltu, Harri ja Johanna kertovat rakentamisen alkuvaiheista.\nKastellin asentajat kympin miehiä!\nEnsimmäinen työ oli purkaa tontilta isoisän vanha talo, joka oli vuosikymmenten aikana rapistunut huonoon kuntoon. – Talvella odoteltiin lauhempia ilmoja, mutta lopuksi purkutyöt jouduttiin tekemään yli 20 asteen pakkasessa. Perustustöiden aikaan talvi kääntyi jo kevättä kohti ja maaliskuun lopulla aloitettiin rungon pystytys. – Kun Kastellin nuoret asentajat tulivat tontille, niin pikkuisen säpsähdin, että nyt ei taida tulla mitään! Harri kertoo ensi tapaamisesta asentajien kanssa. Mutta ennakkoluulot osoittautuivat vääriksi ja nyt Harri kehuu Lapinlahdelta olleita asentajia aivan kympin miehiksi. – Ei ainuttakaan pahaa sanaa ole sanottavana työn laadusta, sujuvuudesta eikä muustakaan toiminnasta. – Koko ajan he kertoivat mitä tapahtuu ja mitä tehdään seuraavaksi. Samat kehut koskevat myös sähkö- ja LVI-miehiä, joiden asiakaspalvelu myös oli aivan loistavaa, Harri kiittelee.\nEi ainuttakaan pahaa sanaa ole sanottavana työn laadusta, sujuvuudesta eikä muustakaan toiminnasta!\nYläkerta samoilla tulilla valmiiksi\nKastellin Uuskartano -talomalli voidaan haluttaessa rakentaa kahdessa vaiheessa, jolloin yläkerta sisustetaan asuinkäyttöön vasta myöhemmin. Hujasten perhe halusi kuitenkin toteuttaa koko unelmansa samalla kertaa ja niinpä myös yläkerta rakennettiin valmiiksi samoilla tulilla. – Perheenlisäystä on tulossa muutaman kuukauden kuluttua, joten tilaa kyllä tulevaisuudessa tarvitaan, Harri kertoo iloisena.\nVaikka Kastelli rakensi talon muuttovalmiiksi saakka, ei talon isäntäväki malttanut pysyä poissa rakennukselta. Johanna valitsi sisustusmateriaalit, joita käytiin katsomassa Kastellin kohteissa asuntomessuilla. – Itselläni oli mahdollisuus rakentamisaikaan olla päivisinkin rakennuksella ja auttelin rakennusmiehiä antelemalla tavaroita yläkertaan ja tietenkin siivoamalla. – Samalla sai nähdä kaikki rakennusvaiheet omin silmin ja todeta Kastellin laadun, Harri kertoo.\n– Olimme tuttavien kautta saaneet kuulla positiivisia suosituksia Kastellista, mutta kaikki meni vielä odotettuakin joustavammin. – Emme olisi uskoneet että koko talo yläkertoineen kaikkineen valmistuu niin nopeasti ja vaivattomasti!


Capsicum Flexuosum - Sivu 12\nkesäkuu 02, 2020, 17:50:18 ip\n► Capsicum Flexuosum\nAloittaja Aji Inferno, helmikuu 14, 2010, 22:22:30 ip\nelokuu 05, 2013, 19:59:26 ip #220\nHei.. Olettaisin että oma C. Flexuosum on tuo PI 631154. Mutta olen kohdannut hieman ristiriitaisuuksia.. Ai ettäkö miksi olettaisin juuri näin.. No pienen salapoliisi työn perusteella omani ovat ilmeisesti alun alkujaan peräisin Bluesmanilta. Sain siemenet Jaolstenilta, jolle taas Eric Sour oli lahjoittanut kasan siemeniä.. Ja aikaisemmassa keskustelussa mainitaan tämän lajikkeeksi PI 631154:\nLainaus käyttäjältä: bluesman - tammikuu 05, 2013, 21:40:55 ip\nLainaus käyttäjältä: boozeman - tammikuu 05, 2013, 21:34:10 ip\nLainaus käyttäjältä: Eric Sour - syyskuu 18, 2012, 21:33:24 ip\nAlkaa toinen satokierros Flexuilla kypsymään, podeja on ainakin parisensataa... Haluaiskohan chiliyhdistys tjms. näitä läjän.\nOnko tälle flexullesi muuten jotain accession numberia? Grif 15020, PI 631154, jokin muu / tuntematon suuruus?\nTaitavat olla 2011 jakamistani siemenistä peräisin. PI 631154 olettaisin.\nHavaitsemani eroavaisuus on kukassa. "Flexuni" kukassa on ruskeahkot/ruskeat täplät..\nMinun kukka näyttää tältä:\nJa chiliwikin kuvissa kukassa on vihreät täplät. Samaan tietoon olen törmännyt myös tämän ketjun kuvissa.\nTässä chiliwikin kuva:\nKukat ovat selvästi erilaisia. Marjat taas ovat sellaisia kuin pitääkin tällä lajikkeella.. Oranssit, hieman läpikuultavat. Tarvittaessa voin oman puskani marjoistakin ottaa kuvat tähän ketjuun..\nOlen havainnut myös monia muita eroavaisuuksia muiden kokemuksiin nähden. Idätyksessä, kukkimisessa, sadon tuottamisessa.. Sanotaan, että idätys kestää viikkoja, omani iti 9:ssä päivässä.. Sanotaan että tätä ei meinaa saada kukkimaan... Saati tuottamaan marjaa tai siemeniä.. Suht helposti tämä on sadotellut.. Mutta näihin eroihin pureudun liene seuraavassa päiväkirja päivityksessäni..\nOisko ihmisillä mielipiteitä tästä.. En itse osaa arvioida oikein mitään.. Onko flexu esim. sittenkin mahdollisesti Grif 15020.. Tai jokin muu? Flexu ollenkaan?\nelokuu 06, 2013, 08:50:04 ap #221\nTäytyypäs käydä oman PI631154:n ("Bluesmanin kantaa") kukkia katselemassa tarkemmin. Marjoista nappasin eilen tällaisen foton, jos niissä jotain eroa on:\nKuvaa klikkaamalla pääsee katselemaan vähän isompaa versiota.\nelokuu 06, 2013, 09:54:32 ap #222 Viimeisin muokkaus: elokuu 06, 2013, 09:59:28 ap käyttäjältä Caide\nTuossa on kuva omasta Flexusta, mikä on myös tuota Bluesman alkuperää:\nEdit: Osa siemenistä iti suht nopeasti, jollain taisi mennä pari kuukautta, eli vaihtelua on. Kukkinut on helposti ja pitkään. Marjoja ei ole vielä näkynyt, mutta olen ollut näkevinäni raakileita. Kaksi yksilöä on mulla ja olen niitä välillä pensselöinyt, mutta kukkivat aina hiukan eri aikaa, että montaa sutilasta ei ole niissä yleensä yhtäaikaa.\nelokuu 06, 2013, 13:41:41 ip #223\nLainaus käyttäjältä: Pentu - elokuu 05, 2013, 19:59:26 ip\nKukkien väritys voi selittyä monella eri muuttujalla; Valo, vedenlaatu, lannoitus, kuun asento, auringonnousun ilmansuunta kaakkois-ikkunoilla yms.\nSelvin ero PI ja Grif-koodatuilla lajikkeilla taitaa olla marjojen maussa. PI:n marjoissa on selvä polte, kun taas Grif-koodatuissa poltetta ei käsittääkseni kummemmin ole.\nTässä samoista Eric Sourin siemenistä kasvaneet flexut:\nP.S. Siemeniä on syksyllä jaossa muutamia.\nelokuu 07, 2013, 20:50:56 ip #224\nOK. Eli omani on tuo PI 631154. Ja kukissa saattaa olla hieman eroja.. Tämä onkin minulle uusi asia.. Tämä ero on mielestäni sen verran suuri, että sai minut jo epäilemään lajikettakin..\nelokuu 20, 2013, 22:50:53 ip #225\nJosko joku haluais nuo mun pari jäljellä olevaa Flexua voi tulla noutamaan... Ulkona viettävät aikansa ja tunkio kutsuu pakkasten saapuessa, yhtään kasvia en ensi kaudelle enää jätä. EI ötökkätakuuta.\nelokuu 25, 2013, 02:01:33 ap #226\nItsepölyttyvä flexuosum, taimi Hubertilta.\nMuutamassa ensimmäisessä kypsyneessä podissa myös siemen tai pari, koeidätykset menossa.\nsyyskuu 12, 2013, 13:20:08 ip #227\nMinikokoisia podeja, vaan ovatpahan todella hyvän makuisia. Kännykkä ei ihan osunut värisävyjen kans taas nappiin...\nsyyskuu 14, 2013, 09:27:38 ap #228 Viimeisin muokkaus: syyskuu 14, 2013, 09:29:19 ap käyttäjältä jaolsten\nTehdäänkö niin, että tähän ketjuun ei kirjoitella yhtään siemenanomuksia, vaan jätetään ketju asialinjalla käsittelemään maailmalla huippuharvinaista C. Flexuosum-nimistä Capsicumin esi-isää.\nKAIKKI SIEMENANOMUKSET TORI-OSIOLLE!\nP.S. Muutama postaus ylempänä, elokuun 6. päivä, ilmoitin jakavani siemeniä syksyllä.\nEdit: siivoilin ketjusta anomukset mappi-ööhön\nlokakuu 02, 2013, 23:00:00 ip #229\nViime yönä kävi taas -5 asteessa täällä Ylöjärvellä. Kaikki muut kuolivat, paitsi Flexut. Kummatkin voivat hyvin ja marjat tuntuvat edelleen olevan kiinteitä. Mikä selittää tämän Flexuosumin kokonaisvaltaisen kylmänkestävyyden? Viime öiden lämpötila, aivan noiden puskien yläpuolelta keittiön ikkunalta mitattuna -5, -1 ja -5. On noi käsittämättömiä rehuja!\nTänään kuitenkin nostin Flexut sisälle kypsyttämään marjansa.\nlokakuu 16, 2013, 21:35:57 ip #230\nFlexuosum puskuttaa lämmittämättömässä kasvihuoneessa vaikka pakkasia on ollut ja parhaimmillaan on tainnut käydä -7 asteessa. Mutta ei flexu yksin ole hengissä. Hengissä on myös yksi pretermissum, ja pari CGN 19198 hybridiä ja toinen niistä ei ole kärsinyt mitenkään! Eli kyllä eximiumeissakin pakkasen kestävyyttä löytyy, vaikka flexu kunkku olisikin.\nlokakuu 17, 2013, 00:17:13 ap #231\nTakana pari pakkasyötä parvekkeella, flexut näyttävät yhtä pirteiltä, kuin alkusyksystäkin. Tänään taas pari maistiaista oli kypsynyt, jää nähtäväksi kuinka pitkälle tätä jatkuu.\nlokakuu 26, 2013, 00:40:57 ap #232\n- 10, kaikki muut olivat hengettöminä mutta otinpa sittenkin nuo flexut vielä sisälle..\nlokakuu 30, 2013, 05:11:57 ap #233\nLainaus käyttäjältä: Tiemuh - lokakuu 16, 2013, 21:35:57 ip\nEximiumien pakkasenkestävyys on kyllä keskimäärin surkea. Ovat olleet ensimmäisiä kuolemaan pienessäkin pakkasessa. Flexut näyttävät selviävän hyvin ainakin väliaikaisista pakkasjaksoista.\nmaaliskuu 21, 2014, 19:15:39 ip #234\nOnko vinkkejä miten saa säilymään hengissä idätyksen jälkeen? Se on nyt pieni alku ja kituisasti sinnittelee :/\nmaaliskuu 21, 2014, 19:33:30 ip #235\nIhan samalla kaavalla kuin kaikki muutkin, ehkä pienemmässä astiassa ja vähemmän kastelua kuin muilla...\nmaaliskuu 21, 2014, 20:39:59 ip #236\nOkei.. Ainut Sirkoille asti päässyt flexu on nyt kitunut paikallansa pari kuukautta.. Sirkkalehdet kuihtuu ja on kasvattanut vain yhden lehdenpoikasen sirkkojen lisäksi. Onko peli menetetty vai tulisiko tuosta enää mitään? Onko mitään tehtävissä?\nklik = ISOKUVA\nmaaliskuu 21, 2014, 21:04:12 ip #237\nKuvassa näyttää astia kovin isolta.\n2 x 2 cm riittää hyvin kunnes juuret tulee pohjasta läpi, sitten vasta isompaan.\nKahdeksassa viikossa pitäisi olla muutama pari kasvulehtiä ..\nmaaliskuu 21, 2014, 22:19:47 ip #238\nKokeilin vaihtaa pinempään multatilaan ja uuteen yrttimultaan. Ei ollut lähteny oikeastaan yhtään juuria kasvattamaan. Pelkkä taimen pääjuuri.\nmaaliskuu 22, 2014, 10:52:15 ap #239\nLainaus käyttäjältä: Sihijuoma666 - maaliskuu 21, 2014, 22:19:47 ip\nMistä siemenet? Minulla nimittäin siemenketjukirje 2:sta napatuista siemenistä osa flexuista teki tuota täysin samaa, kasvoivat todella kituliaasti alkuun ja melkein kuolivat itsekseen monesti, ennen kuin olivat noin 5cm pitkiä. Sen jälkeen kasvu oli melkeinpä normaalia.


Ajoitusongelmien korjaaminen Live-lyönneissä-Life in the Fastpitch Lane | Leesweb\nAjoitusongelmien korjaaminen Live-lyönneissä\nKerro, jos olet nähnyt (tai itse kokenut) tämän aiemmin. Lyöjä näyttää hyvältä tiillä. Kaikki hänen mekaniikkansa ovat kunnossa ja hänen liikkeensä ovat oikein sekvensoituja. Hän hakkaa palloa niin kovaa, että pelkää sen rikkovan häkin takaosan.\nsitten siirrät hänet live – lyöntitilanteeseen – ei tarvitse olla täysi syöttö, se voisi olla helppo etuheitto lyhyeltä etäisyydeltä-ja yhtäkkiä se potentiaalinen pelin voittava lyönti kaikki hajoaa.\nsen sijaan, että lyöjä ajaisi palloa, hän ponnahtaa etenkin vastakkaiselle kentälle tai lyö heikkoja syöttäjiä takaisin syöttäjälle. Mitä hittoa tapahtui?\ntodennäköisyyden mukaan hän on myöhässä mailasta palloon. Ja vaikka hän aloittaisi kuinka pian, hän on edelleen myöhässä.\nolet varmaan kuullut moneen otteeseen sanottavan, että lyömisessä on kyse ajoituksesta. Se on totta, mutta ei aina niin kuin luulet.\nkyse ei ole vain alkamisajasta. Kyse on siitä, missä lyöjän etujalka on, kun on aika heilua.\netujalan alastulon tulisi olla laukaiseva tekijä, jotta lyönti (eli lanteiden laukaisu) alkaisi. Sen on oltava ajoissa. Jos se ei ole, ei ole aikaa suorittaa loput swing ja mitä voit päätyä on lähinnä käden swing, jossa kehon jälkeen.\nOK, ymmärrät, että tämä voi auttaa, kun lyöjä ei pääse ajoissa liikkeelle. Mutta lyöjäsi, jos mitään, oli etuajassa ja silti hän oli varsinaisen syötön takana.\nkutsun tätä oireyhtymää ” early to be late.”Mitä tapahtuu on lyöjä näkee syöttäjä mennä hänen liikkeeseensä ja hän aloittaa hänen kuormansa. Sitten hän tajuaa aloittaneensa liian aikaisin, joten hän jää takaisin ladattuun asentoon ja odottaa syöttäjän vapauttavan pallon.\nsiinä vaiheessa peli on ohi, advantage syöttäjä. Ei yksinkertaisesti ole tarpeeksi aikaa stride / paino muutos kunnolla, käynnistää lonkat (ilman olkapäät), käännä hartiat, ja tuo maila pallo.\ntakapuolelle juuttuminen kuorman aikana on lyöjille hengenvaarallista. Mitä he tarvitsevat sen sijaan on ”pomppia pois” siitä. Toisin sanoen, ne täytyy ”ladata ja mennä” heti sen sijaan, että istuu ja odottaa kentällä heitetään.\nihanteellisesti he säätävät alkamisaikaansa niin, että näin käy. Mutta jos he eivät voi rikkoa tapana on aikaisin niiden pitäisi oppia syömään Aikaero askeltamalla / paino siirtyy hitaammin olla varma etujalka on alas ajoissa niin loput swing voidaan suorittaa.\nolen itse nähnyt, mitä eroa tällä näennäisen pienellä muutoksella on. Sen sijaan että kamppailee päästä pallo (ja tunne hukkua, mikä johtaa käden heilahduksia), lyöjät yhtäkkiä tuntuu enemmän komento.\nhe pääsevät siihen ”oh yeah momentiin”, jossa pallo näyttää rantapallolta ja he ovat valmiita hyppäämään sen päälle, johdonmukaisemmin. Ja välttää sitä ”voi paska hetki”, jossa he tajuavat juuri ennen swingiä, että mitään hyvää ei tule tapahtumaan.\nMiten sinne pääsee? Samalla tavalla kuin Carnegie Halliin.\nOK, vakavasti, lyöjien on treenattava itsensä ylittämään perusvaistonsa odottaa kentällä ja aloittaa askellus/painonsiirto, vaikka se tuntuisi liian aikaiselta. Kun he pääsevät siihen pisteeseen ja näkevät tulokset, he ovat taipuvaisempia korvaamaan vanhan tavan uudella.\ntiillä tai vaikka kotona makuuhuoneessa lyöjät ovat tietoisesti työstäneet ”load and go” – ajatusmaailmaansa. Tee sitten etuheitto ja etsi epäröintiä.\njos he eivät edelleenkään pääse eroon tavasta, seiso heidän edessään ilman palloa ja käy läpi liike, kannustaen heitä nousemaan pois tuolta takapuolelta ja aloittamaan etenemisliikkeensä oikeaan aikaan. Sitten palataan etuheittoon ja lopuksi täysimittaiseen syöttövuoroon.\nse voi kestää jonkin aikaa – mieli on voimakas asia, ja kun se lukkiutuu johonkin, se ei aina halua päästää irti. Mutta ennemmin tai myöhemmin halukas lyöjä voi voittaa sen.\nsen tehtyään hän on hyvää vauhtia matkalla sellaiseksi lyöjäksi kuin haluaa olla. Ja että haluat hänen olevan.


Maaseutuparlamentti kiteytti kolme maaseudun haastetta ja ratkaisua | OP Media\nMaaseutuparlamentti kiteytti kolme maaseudun haastetta ja ratkaisua\nTeksti Anne Penttilä\nSuomen suurin ideafestivaali Maaseutuparlamentti toi yhteiseen virtuaalitapahtumaan maaseudun kehittämisestä kiinnostuneet ihmiset maaseudulta ja kaupungeista. Tavoitteena oli tuoda näkyviin monimuotoinen maaseutu ja saada sen äänet kuuluviin myös päätöksenteossa.\nMaaseutunäkökulma on Suomessa usein kovin yksioikoinen. Maaseutualueilla asuvien ja yrittävien ihmisten mielipiteet eivät kuulu riittävästi eivätkä näy päätöksenteossa.\nNäistä lähtökohdista syntyi tarve yhteiselle keskustelufoorumille, jossa syntyviä ideoita ja ajatuksia tuodaan päättäjien tietoon. Maaseutuparlamentti järjestettiin Suomessa nyt jo toisen kerran, tällä kertaa virtuaalitapahtumana syyskuussa 2021.\nMaaseutuparlamentti tuo yhteen ihmisiä, joita yhdistää innostus kehittää maaseutua: yhdistysaktiiveja, kyläkehittäjiä, yrittäjiä, tutkijoita ja asiantuntijoita, rahoittajia ja päättäjiä sekä opiskelijoita, työikäisiä ja eläkeläisiä kylistä ja kaupungeista.\nEi ole olemassa vain yhdenlaista maaseutua, jolloin jokin toimenpide vaikuttaisi kaikkialla samalla tavalla.\n– Päätökset vaikuttavat eri tavoin harvaan asutulla maaseudulla, maaseututaajamissa tai saaristossa, Antonia Husberg maa- ja metsätalousministeriöstä kuvaa. Hän on Maaseutuparlamentin päätuottaja ja maaseutupolitiikan neuvoston vt. pääsihteeri.\nMaaseutuparlamentti-tapahtuman ja sitä edeltävän Ideafestivaali – keskusteluja hyvästä elämästä maaseudulla -kampanjan aikana käydyt keskustelut, ideat ja työpajojen tulokset kiteytettiin kolmeen ajankohtaiseen, kehitettävään painopisteeseen.\n1. Maaseutukuva muodostuu kaikkien maaseuduilla ja kaupungeissa asuvien puheista\nMaaseudusta puhuttaessa puhutaan usein väestökehityksestä ja siitä, kuinka nuoret muuttavat pois opiskelemaan ja työhön. Osa maaseudulla asuvista nuorista on varttuessaan saanut kuulla, ettei maaseudulla ole työtä eikä tulevaisuutta. Heistä ehkä tuntuu, ettei ole vaihtoehtoja ja on pakko muuttaa pois, vaikka ehkä haluaisikin jäädä maaseudulle.\nAntonia Husbergin mukaan näin ei tarvitsisi olla. Maaseutubarometri 2020 -tutkimus osoittaa, että nuoret mieltävät maaseudun innovatiivisena ympäristönä ja näkevät biotaloudessa uusia mahdollisuuksia. Mielikuvat ja puhe maaseudusta nostettiin tarkoituksella kärkeen Maaseutuparlamentin julkilausumassa, jonka kirjoittamisessa nuoret olivat tiiviisti mukana.\n– Puhetapa lähtee meistä jokaisesta. Sen sijaan, että toisteltaisiin stereotyyppisiä mielipiteitä maaseudusta, pitäisi tuoda esille myös tutkittua tietoa. Esimerkiksi monet Ruralization-tutkimushankkeen trendianalyysin tulokset sekä Suomen itsenäisyyden tutkimusrahasto SITRAn Megatrendit-katsauksen tulokset yhdistyvät maaseutuun.\n2. Poliittisessa päätöksenteossa tulee tehdä näkyviksi päätösten maaseutuvaikutukset\nPoliittisia päätöksiä tehdessä pitäisi aina arvioida niiden vaikutuksia myös maaseudulla asuviin ihmisiin ja siellä toimiviin yrityksiin ja yhteisöihin. Arviointia pitäisi toteuttaa sekä ennakoivasti että osana toimeenpanoa ja sen seurantaa.\nArviointia varten tarvitaan nykyistä parempaa tilastointia, joka tunnistaa myös ihmisten monipaikkaisuuden ja tilastovinoumat. Tilastoissa puhutaan usein keskiarvoista, joissa maaseutualueiden todellisuus jää piiloon.\nHusberg ottaa esimerkiksi joukkoliikenteen. Tilastojen mukaan moni suomalainen pääsee osalliseksi joukkoliikenteestä, mutta kartalta tarkasteltaessa joukkoliikennettä ei ole suuressa osassa maata.\nVäestötilastojen luvut poimitaan vuoden viimeisenä päivänä. On paljon kuntia, joiden väkiluku kasvaa merkittävästi kesäkaudella – joka on nykyään aiempaa pidempi ajanjakso. Monipaikkaisuusilmiö on kasvanut myös koronan myötä.\nTilastotiedot vaikuttavat esimerkiksi päätöksiin, joilla mahdollistetaan etätyötä ja -opiskelua. Onko joka puolella yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää nopeita verkkoyhteyksiä? Monipaikkaista arkea varten tarvitaan joustavia julkisia palveluita, ja monikuntalaisuuden vaihtoehtoja olisi selvitettävä kokeiluilla.\n3. Maaseudun ja koko maan kestävyyssiirtymä edellyttää kokonaisvaltaisia ja paikkaperustaisia ratkaisuja\nKetään ei saisi jättää yksin ilmastokriisin hidastamiseksi. Mitä esimerkiksi tuetaan, ja onko kaikilla mahdollisuus tehdä ilmaston kannalta hyviä valintoja?\nMaaseutuparlamentissa toivotaan, että ilmastotoimia kehitetään myös erilaisten maaseutualueiden näkökulmista ja niille toimiviksi paikkaneutraalin, eli käytännössä kaupunkinäkökulman sijasta.\n– Toimenpiteissä olisi huomioitava paitsi taloudellinen, myös ekologinen ja sosiaalinen kestävyys, Antonia Husberg sanoo.\nMaaseudulla ilmastoteot liittyvät myös luonnonvarojen hyödyntämiseen. Siksi luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä pitää arvioida paikallisyhteisöjenkin näkökulmasta. Ekologisen kestävyyden lisäksi vaikutuksia tulee arvioida myös elinkeinotoimintaan sekä kulttuuri- ja kiinteistöjen arvoihin. Jos toimenpiteiden haitat paikallisyhteisölle ovat suuremmat kuin hyödyt, ne pitää jättää tekemättä.\nMaaseutuparlamentin työn tuloksia viedään päättäjille ja ne otetaan osaksi kansallista maaseutupoliittista työtä. Siitä vastaa maaseutupolitiikan neuvosto, jota johtaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä.\nSeuraava Maaseutuparlamentti järjestetään kolmen vuoden päästä.


Vertaisvartissa työskennellään kollegan kanssa parina ennalta sovitun teeman parissa. Averko tuottaa vertaisvartin opiskelumateriaalin, joka voi olla toimintaohjeiden, kirjallisen materiaalin tai vaikka videoiden muodossa. Materiaali löytyy O365:sta. Työpari sopii tapaamisajan tai -ajat (0,5-2 h) ja käsittelee materiaalin yhdessä keskustellen ja pohtien sen hyödyntämistä omassa opetuksessa. Tärkeä osa työskentelyä on myös omien ajatusten jakaminen muiden vertaisvarttilaisten kanssa.\nLukuvuonna 2016 – 2017 tarjolla ovat seuraavat teemat:\nTeema Kuvaus Kesto\nClass Notebook -muistikirjan käyttö opiskelijoiden kanssa\nMateriaalin opiskeltuaan opettaja osaa\nluoda luokan muistikirjan\nlisätä opiskelijoita muistikirjaan\nlisätä toisen opettajan/toisia opettajia muistikirjaan\nmuokata opiskelijan oman muistikirjan osia\ntuoda materiaalia sisältökirjastoon sekä yhteistyötilaan\nohjeistaa opiskelijaa muistikirjan käytössä.\nFlinga opiskelijaryhmän aktivoinnissa\nFlinga on selaimessa toimiva yhteisöllisen tiedon rakentamiseen (esim. käsitekartat, kyselyt, mielipiteet) tarkoitettu sovellus. Se toimii kaikilla laitteilla eikä vaadi opiskelijalta erillistä asentamista tai sisäänkirjautumista.\nMateriaalin opiskeltuaan opettaja osaa:\nluoda uuden taulun\njakaa taulun linkin (esim. QR-koodilla)\nMateriaalin opiskeltuaan opettaja\nosaa tehdä ilmaista verkkosovellusta Screencast-o-maticia käyttäen videopalautteen, jossa hän puhuu palautteen samalla nauhoittaen ruudun tapahtumat.\nRuudulla näytetään palautteen tai arvioinnin kohteena oleva opiskelijan tuotos, joka voi olla esim. oppimistehtävä, opinnäytetyö tai ryhmätehtävä. 1 h\nTulevia teemoja voi ehdottaa Averkolle.


Lupauksien ohella voi verrata tekoja – Satu Hassi\n14 toukokuun, 2014EU ja Eurooppa • Helsingin Sanomat • Lehti- ym kirjoitukset • Tärkeitä asioita0 kommenttia\nPääkirjoituksessa (HS 12. 5.) kirjoitettiin vaalikoneista, joiden avulla kansalainen voi verrata omia mielipiteitään EU-parlamenttiehdokkaiden näkemyksiin. Kirjoituksessa suositeltiin myös Kuukausiliitteen toimittajan Unto Hämäläisen Perässähiihtäjä-blogia.\nIstuvien meppien kohdalla kansalainen voi verrata mielipiteitään myös tekoihin eli siihen, minkä puolen mepit ovat eri äänestyksissä valinneet. Samalla saa käsityksen poliittisten ryhmien eroista sekä niiden yhtenäisyydestä tai hajanaisuudesta.\nEurooppalainen Suomi on valinnut noin kerran kuukaudessa yhden aiheen, josta se julkistaa suomalaisten meppien äänestyskäyttäytymisen sivulla www.eurooppalainensuomi.fi/meppivahti. Itse olen koonnut suuremman kokoelman äänestysesimerkkejä sivulle www.mitenmeppiaanesti.fi. Sivulla ovat myös linkit parlamentin istuntopöytäkirjan kyseisiin kohtiin.\nJos englanti sujuu, EU-parlamentin nimenhuutoäänestykset löytyvät votewatch-palvelusta www.votewatch.eu, josta voi valita katsottavakseen myös yhden maan, esimerkiksi Suomen mepit. Lisäksi sivu tarjoaa tilastotietoa EU-parlamentin poliittisten ryhmien yhtenäisyydestä.\nSamalle sivulle on koottu otos äänestyksiä Votematch-koneeksi. Siihen voi täyttää omat näkemyksensä vastaavasti kuin tavalliseen äänestyskoneeseen, mutta vertailun tulos perustuu oikeasti käytyihin äänestyksiin eikä vaalilupauksiin.\nJulkaistu Helsingin sanomissa 13. toukokuuta 2014 (linkki)


Myytävät käytetyt Kato kaivukoneet myytävänä Venäjä - Mascus Suomi\nOlet tässä: Mascus Suomi > Maarakennuskoneet > Kaivinkoneet ja kaivinkone myynti > Kato > Venäjä\nKäytetyt Kato kaivinkoneet ja kaivinkone myynti maasta Venäjä\nSelaa Mascuksessa myytävänä olevia Kato kaivinkoneet ja kaivinkone myynti ilmoituksia maasta Venäjä. Voit järjestää käytetyt Kato kaivinkoneet ja kaivinkone myynti hinnan, valmistusvuoden tai mallin mukaan. Käytä vasemmanpuoleista tarkennettua hakua rajataksesi hakulutoksia. Voit myös laajentaa hakuasi tuoteryhmään Kato kaivinkoneet ja kaivinkone myynti, jotka ovat muista maista.\nKato HD512LC-6Yleisarvosana (1-5): 5, Ed. omistajien lkm.: 1, Alustan kunto: идеальное, Moottori: 4JJ1X, Kokonaispaino: 12900, Moottorin teho: 101.97, Kauhan kapasiteetti: 600000, Telojen leveys: 50, Kuljetusmitat (PxLxK): 7.66 x 2.49 x 2.8 , Kauhavarren / varren pituus: 610, Valmistusmaa: JP


Hengenlähtö senttien päässä – motoristi ohitti täpärästi junan – Stara\nHengenlähtö senttien päässä – motoristi ohitti täpärästi junan\nOhhoh! 19.3.2021, 20:40 · Tim Isokivi\nJunaraiteita ylittäessä neuvotaan usein olemaan tarkkana, sillä raiteilla ajavan junan nopeuden saattaa helposti aliarvioida. Taannoin Indonesiassa seurattiin veret seisauttavaa hetkeä moottoripyöräilijän vältyttyä täpärästi hengenlähdöltä.\nNagregissa kuvatulla videolla nähdään motoristi, joka on ajamassa junaraiteiden läheisyydessä muuten hiljaisella tiellä. Raikaavista varoitussireeneistä huolimatta hän päättää lähteä ylittämään raiteita junan lähestyessä häntä.\nMotoristi onnistuu väistämään kohti kiitävän junan erittäin täpärästi. Tilanteesta kuvattu video levisi nopeasti viraalina, ja ihmisiä kehotettiin välttämään olemasta yhtä uhkarohkeita kuin siinä nähtävä moottoripyöräilijä. Daily Mailin mukaan motoristia saattaa odottaa varomattomuudestaan kymmenien eurojen arvoinen sakkorangaistus ja pahimmillaan kolmen kuukauden vankilareissu.


Cadillac Escalade Truckmasters 6.2 Vor... Truckmasters 6.2 Vortec V8 400 hp EXT Luxury Sport, 5h Avolava K-A (SIS. ALV)\n- - Ensirekisteröity Suomessa - Aukoton huoltokirja - Juuri katsastettu - Ruostesuojattu - 5:lle rek. Kevyt kuorma-auto - ALV-vähemnyskelpoinen - Lukittava lavakate - Peruutuskamera - rekis... - - Ensirekisteröity Suomessa - Aukoton huoltokirja - Juuri katsastettu - Ruostesuojattu - 5:lle rek. Kevyt kuorma-auto - ALV-vähemnyskelpoinen - Lukittava lavakate - Peruutuskamera - rekisteröity uudelleen 2012 , Ajotietokone, Avaimeton käynnistys, Ilmastointi (Automaattinen), Keskusl...\n2008 189 tkm 189 000 km 34 900 €\nPolaris RZR XP 1000 EPS 60 km/h ... XP 1000 EPS 60 km/h traktori, 8000 EUR ALLE OVH, UUSI NOPEAAN TOIMITUKSEEN!\n- 8000 EUR ALLE OVH! - UUSI NOPEAAN TOIMITUKSEEN. - 60 km/h traktori sis alv - Edullinen rahoitus. - Vaihdossa käy auto, mp, kelkka, mönkijä, vene jne Tehdastakuu 24 kk. RZR on maail... - 8000 EUR ALLE OVH! - UUSI NOPEAAN TOIMITUKSEEN. - 60 km/h traktori sis alv - Edullinen rahoitus. - Vaihdossa käy auto, mp, kelkka, mönkijä, vene jne Tehdastakuu 24 kk. RZR on maailman suosituin sport S&S. Haluatko edetä vaivatta maastossa kuin maastossa? RZR XP 1000 tarjoaa usk...\n2018 0 tkm 50 km 18 990 €\n+ rahoituskulut 350 €\nTruckMasters ESCALADE 6.2 Vortec V8 400 hp... 6.2 Vortec V8 400 hp EXT Luxury Sport, 5h Avolava K-A (SIS. ALV)\n- - Ensirekisteröity Suomessa - Aukoton huoltokirja - Juuri katsastettu - Ruostesuojattu - 5:lle rek. Kevyt kuorma-auto - ALV-vähemnyskelpoinen - Lukittava lavakate - Peruutuskamera - rekis... - - Ensirekisteröity Suomessa - Aukoton huoltokirja - Juuri katsastettu - Ruostesuojattu - 5:lle rek. Kevyt kuorma-auto - ALV-vähemnyskelpoinen - Lukittava lavakate - Peruutuskamera - rekisteröity uudelleen 2012 , Ajotietokone, Ilmastointi (Automaattinen), Keskuslukitus (Kaukosäätöin...


Nadalin urakka on silkkaa kidutusta\nperjantai 24.01.2014 klo 10:48\nAustralian avointen välierä on parhaillaan käynnissä.\nRafa Nadalin käsi oli huonossa kunnossa puolivälierävoiton jälkeen. AP\nRoger Federerin ja Rafa Nadalin kamppailut ovat perinteisesti olleet todellisia tennisklassikkoja. Sveitsiläisveteraani on tappiolla keskinäisissä kohtaamisissa otteluin 10–22, mutta tänään voimasuhteet voivat olla päälaellaan.\nNadal pelaa välierää vahvasti kipulääkittynä. Hänen kätensä hiertymät herättivät huomiota jo puolivälieräottelussa Grigor Dimitrovia vastaan. Voitto tuli neljässä erässä, mutta julkisuuteen levisivät kuvat espanjalaisen vertavuotavasta kämmenestä.\n– Tuo ottelu osoittaa Nadalin henkistä vahvuutta, nelinkertainen Grand Slam -voittaja Jim Courier sanoi.\nParhaillaan vastus on kuitenkin vieläkin kovempi. Federer ei tunne sääliä loukkaantunutta maailmanlistan ykköstä kohtaan. Hän haluaa päästä sunnuntain finaaliin kohtaamaan maanmiehensä Stanislav Wawrinkan.\nNadalin käsivamma haittaa erityisesti syöttöpelissä. Hänen on pakko saada niihin lisää voimaa, jotta Federer ei pääsisi hyökkäämään koko ajan.\nAustralian avointen välierä Rafa Nadal–Roger Federer on parhaillaan käynnissä. Iltalehti seuraa ottelua reaaliaikaisesti.


FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ - PDF\nDownload "FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ"\n1 FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ TOIMINTAKERTOMUS 2013\n3 1 1 SISÄLTÖ KUNTAYHTYMÄN ALUE... 2 FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON... KUNTAYHTYMÄN ORGANISAATIO... 3 YHTYMÄJOHTAJAN KATSAUS... 4 YHTYMÄHALLITUKSEN KERTOMUS... 6 YLEISHALLINTO PERUSTERVEYDENHUOLLON VASTUUALUE ERIKOISSAIRAANHOIDON VASTUUALUE MIELENTERVEYSPALVELUJEN VASTUUALUE SAIRAANHOIDOLLISTEN PALVELUJEN VASTUUALUE. 16 TUKIPALVELUJEN VASTUUALUE HOITOPALVELUJEN VASTUUALUE SUORITETOTEUMA VUODELTA TULOSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT RAHOITUSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT TASE JA SEN TUNNUSLUVUT TULOSLASKELMA RAHOITUSLASKELMA TASE TILINTARKASTUSKERTOMUS VUODELTA SUORITTEET KUNNITTAIN KUNTIEN MAKSUOSUUDET 2013 (1000 ) KUNTAYHTYMÄN TOIMIELIMET JOHTAVAT VIRANHALTIJAT TUNNUSLUKUJEN LASKENTAPERUSTEET... 34\n4 2 Kuntayhtymän alue Jäsenkuntia 5 Asukasmäärä ( ) FORSSA Terveysasema/pääterveysasema - lääkärin vastaanotto - neuvola - hammashoitola - työterveyshuolto - lasten- ja nuorisopsykiatria Terveysasema/Korkeavaha - fysioterapia - osaamiskeskus - välinejakelu Kutomo - hammashoitola (toiminta siirtyi pääterveysasemalle 9/2013) Siurila -eläinlääkäriasema Ympäristöterveysasema A-klinikka Perheneuvola Sairaala - ea-poliklinikka (ilta- ja yöpäivystys) - sisätaudit - kirurgia - lastentaudit - naistentaudit ja äitiyspoliklinikka - neurologia - syöpätaudit - aikuispsykiatria - anestesia - radiologia - laboratorio HUMPPILA - lääkärin vastaanotto - neuvola - hammashoitola JOKIOINEN - lääkärin vastaanotto - neuvola - hammashoitola TAMMELA - lääkärin vastaanotto - neuvola - hammashoitola YPÄJÄ - lääkärin vastaanotto - neuvola - hammashoitola Sairaansijat: Muut hoitopaikat: Sisätaudit 40 Dialyysi 6 Kirurgia 32 Tehostettu valvonta 4 Naistentaudit 2 Päiväkirurgia 6 Psykiatria 33 Perusterveydenhuolto 25\n5 3 3 Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän organisaatio Y H T Y M Ä V A L T U U S T O Y HT Y M Ä H A L L I T U S Tarkastuslautakunta Tilintarkastaja Y H T Y M Ä J O H T A J A Hallintopalvelut -Yhtymähallinto - Tietohallintopalvelut Johtoryhmä Perusterveydenhuollon vastuualue koordinaatioryhmä (koordinaatioryhmä) Erikoissairaanhoidon vastuualue koordinaatioryhmä (koordinaatioryhmä) Mielenterveystyön vastuulalue koordinaatioryhmä (koordinaatioryhmä) Sairaanhoidollisten koordinaatioryhmä koordinaatioryhmä palveluiden Hoitopalveluiden Tukipalveluiden vastuualue vastuualue vastuualue koordinaatioryhmä (koordinaatioryhmä) (koordinaatioryhmä) koordinaatioryhmä (koordinaatioryhmä) koordinaatioryhmä perusterveydenhuollon hallinto erikoissairaanhoidon hallinto mielenterveystyön hallinto laboratorio hallintopalvelut tekniset palvelut avohoito pienet erikoisalat aikuispsykiatria lääkehuolto vuodeosastohoito ja poliklinikka materiaalihallinto työterveyshuolto kirurgia lasten- ja nuorten psykiatria fysioterapia pth:n avohoito erityistoiminnot naistentaudit ja synnytykset mielenterveystyön peruspalvelut radiologia välinehuolto (vo.hoito asti) osaamiskeskus sisätaudit A-klinikka suun terveydenhuolto lastentaudit ympäristöterveydenhuolto anestesia päivystystoiminta ulkopuoliset sairaalat\n6 4 Yhtymäjohtajan katsaus Taloudellisesti toteutuma oli kahteen aikaisempaan vuoteen verrattuna erinomainen. Kuntayhtymän tilinpäätös on ylijäämäinen. Palveluiden käytössä oli jonkun verran vaihtelua kuntien välillä, hinnaston mukainen käyttö ylitti suunnitteen, myös sairaanhoitopiirin osalta käyttö ylittyi 6.9 %, mikä vaikeuttanee vuoden 2015 talousarvion laadintaa Forssan seudulla. Investointibudjetti alittui selkeästi, mikä paransi olennaisesti kuntayhtymän kassatilannetta. Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän 13. toimintavuosi oli samalla tässä muodossaan yhtymän viimeinen. Vuoden 2014 alusta toimintaa on jatkanut Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä, joka vastaa kaikista kuntien sosiaali- ja terveyspalveluista niitä itse tuottamalla tai tilaamalla. Tämä horisontaalinen palveluiden integraatio Forssan seudulla oli Paras -puitelain aikaisen palvelurakenneselvityksen liikkeellepanema, ja toisaalta valmistautumista uuteen sote -järjestämislakiin. Tätä kirjoitettaessa ei vielä ole tarkkaa tietoa mihin valtakunnassa päädytään sote - järjestämislaissa, mutta on hyvin todennäköistä, että järjestämisvastuu tulee siirtymään Forssan seutua laajemmille väestöpohjille. Palveluiden tuotanto paikallisesti on kuitenkin jotenkin järjestettävä, ja tähän Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä sopii kaikissa olosuhteissa joko osana isompaa organisaatiota tai itsenäisenä hallinnollisena yksikkönä. Toiminta vuonna 2013 oli varsin suunnitelmallista, suoritteet, huomioiden yksikkökohtainen vaihtelu, toteutuivat varsin oletetusti. Trendit ovat suhteelliset selvät; vanhusten palvelutarve kasvaa, lasten ja nuorten psykososiaalisia ongelmia joudutaan jatkuvasti hoitamaan aikaisempaa enemmän ja hoitopäivät erikoissairaanhoidossa vähenevät. Toimintavuoden aikana erityisesti painottuen syksyyn, korostui hyvinvointikuntayhtymän valmistelu. Valmistelu tehtiin omana työnä ilman ulkopuolista apua, ja tämä huomioiden se onnistui suhteellisen hyvin. Kuntien kannoissa syksyn mittaan oli jonkin verran vaihtelua ja epävarmuuttakin, mutta lopulta oltiin varsin yksimielisiä kuntayhtymän toimintamallista ja toiminnan sisällöstä. Terveydenhuollon kuntayhtymän puolelta oikeastaan ainoa keskusteluttanut asia oli hoitotyön vastuualueen lakkauttaminen ja hoitotyön sisällyttäminen linjaorganisaation sisään. Päätökset tästä tehtiin ohjausryhmässä jo useita vuosia sitten, asiaa käsiteltiin useasti yhteistyöryhmässä ja luottamusmiespalavereissa, hallituksen budjettiseminaarissa sekä johtoryhmässä. Omistajakuntien ja päätöksentekijöiden tahtotila oli kuitenkin selkeästi se, että johtamisjärjestelmä pitää olla yksilinjainen ja asiakastarpeisiin perustuva, eikä ammatillisista lähtökohdista juontuva. Omalta osaltani tämä on myös viimeinen yhtymäjohtajan katsaus, ja haluan tässä vaiheessa eläkkeelle siirtyessäni kiittää kaikkia yhteistyökumppaneita. Erityisesti haluan kiittää kaikkia Forssan seudun asukkaita, jotka ovat käyttäneet palveluitamme ja antaneet niistä palautetta. Niiden perusteella palveluita on pyritty kehittämään. Yhteistyö asiakkaiden kanssa on sujunut todella hienosti.\n7 5 Myös kuntayhtymän työntekijät ansaitsevat suuren kiitoksen. Päättäjien ja omistajien kanssa yhteistyö on ollut mutkatonta, asioita on hoidettu suuressa yhteisymmärryksessä ilman turhia ristiriitoja. Keskustelu kehittämislinjoista on ollut asiallista ja tavoitteellista. Toivotan uudelle kuntayhtymälle ja erityisesti seuraajalleni ja hallituksen puheenjohtajille ja muille päättäjille hyvää ja menestyksekästä jatkoa vaativien tehtävien hoidossa. 23. maaliskuuta 2014 Markku Puro yhtymäjohtaja Poliklinikan henkilökuntaa. FSTKY:n yhtymävaltuusto valitsi kokouksessaan uudeksi yhtymäjohtajaksi Juha Heinon Tampereelta.\n8 6 Yhtymähallituksen kertomus YLEISTÄ Vuosi 2013 oli Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän kolmastoista toimintavuosi. Kuntayhtymä tuottaa itse tai ostaa jäsenkunnille kaikki terveydenhuollon palvelut, perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja ympäristöterveydenhuollon. Kuntayhtymässä toteutettiin useita kehittämishankkeita koskien koko kuntayhtymän toimintaa sekä eri toimintoja. Kuntayhtymässä on käytössä sopimusohjausjärjestelmä, joka noudattelee Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin sopimusohjausjärjestelmän periaatteita. Kuntien kaikki terveydenhuollon laskutus tapahtui kuntayhtymän kautta. Kiinteät sopimukset koskivat vuonna 2013 koko terveydenhuoltoa, myös ulkopuolista laitoshoitoa. TOIMINNALLINEN TULOS Perusterveydenhuollon suoritteet toteutuivat kokonaisuudessaan hieman alle suunnitteen, mutta toimintokohtaisia eroja oli. Hinnaston mukaisesti laskutettuna jäsenkuntien maksut olisivat toteutuneet 112,2 prosenttisesti. Erikoissairaanhoidon osalta suoritteet toteutuivat erikoisaloittain kokonaisuutena tarkasteltuna avohoidon osalta yli suunnitellun 2,8 % ja vuodeosastohoidon osalta hoitopäivät 2,1 % alle suunnitteen ja hoitojaksot 2,8 % yli suunnitteen. Hinnaston mukaisesti laskutettuna jäsenkuntien maksut olisivat toteutuneet 107,9 prosenttisesti. Mielenterveystyön vastuualueella aikuis- ja lastenpsykiatrian avohoitokäynnit ylittivät suunnitteen 1,1 prosenttiyksiköllä, nuorisopsykiatriassa ne ylittyivät 4,7 %. Psykiatrian vuodeosastohoidon suoritteet toteutuivat noin 11,7 % alle suunnitteen. Mielenterveystyön peruspalveluissa, joita ovat psykologitoiminta, puheterapia, perheneuvola ja oppilashuolto, kokonaissuoritemäärä ylitti suunnitteen 11,89 % -yksiköllä. A-klinikan käyttö ylitti suunnitteen 4,0 %. Hinnaston mukaisesti laskutettuna jäsenkuntien maksut olisivat toteutuneet 125,6 prosenttisesti tällä vastuualueella. Oma ulkopuolinen laitoshoito alittui 12,0 %:lla ja oli euroa. Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin ja sitä kautta laskutettava ulkopuolisten laitosten käyttö ylitti suunnitteen ja hinnaston mukaisesti laskutettuna jäsenkuntien käyttö ylittyi näiden osalta 6,9 prosenttia. TALOUDELLINEN TULOS Toimintatuotot toteutuivat vuonna 2013 lähes suunnitellusti ja olivat 68,3 milj. muutettuun talousarvioon nähden. Toimintakulut olivat 66,3 milj. ja toteutumisprosentti oli vastaavasti 99,3 %. Vuosikate oli 1,96 milj. ja tulos Toimintavuoden ylijäämäksi muodostui Investointimenot vuonna 2013 olivat noin 0,82 milj. ja muutettuun talousarvioon verrattuna toteutuivat n. 74,1 prosenttisesti. Kuntayhtymän myynti ulkopuolisille kunnille ja kuntayhtymille oli 1,95 milj. ja se alittui 6,0 prosenttia. HENKILÖSTÖ Kuntayhtymässä oli vakituisia vakansseja yhteensä 573, joista 569 oli kokoaikaisia ja 4 osa-aikaista Yhtymähallinto Mielenterveystyö Perusterveydenhuolto Erikoissairaanhoito Sairaanhoidolliset palvelut Tukipalvelut Hoitopalvelut Yhteensä Vakituisen henkilöstön keski-ikä oli vuonna 2013 naisten 48,9 ja miesten 50,6 vuotta. Keski-ikä on pysynyt edellisvuoteen verrattuna lähestulkoon samalla tasolla.tarkemmat henki-\n9 7 löstöä koskevat tiedot löytyvät erillisestä henkilöstöraportista. Kuntayhtymä maksoi vuonna 2013 palkkoja ja palkkioita 22,2 milj. ja henkilösivukuluja 6,4 milj.. Henkilöstökorvauksia kuntayhtymä sai Kelalta ja vakuutusyhtiöiltä yhteensä euroa. Henkilöstökulut alittivat 0,6 milj. euroa talousarvioon varatun määrärahan. Sijaispalveluja ostettiin eurolla. KEHITTÄMISHANKKEET Kuntayhtymä tunnetaan innovatiiviseksi ja aloitteelliseksi terveydenhuollon toiminnan kehittäjäksi myösvaltakunnallisellakin tasolla. Kuntayhtymän strategian tavoitteiden mukaan on luotu hyviä uusia ja toimivia käytäntöjä alueen väestön terveyspalvelujen järjestämiseksi kustannustehokkaalla tavalla. Kuntayhtymässä on menneenä vuonna 2013 toteutettu ja osallistuttu edelleen aktiivisesti erilaisiin hankkeisiin. Valtaosa hankkeista on ollut useampivuotisia systemaattisia usean vastuualueen yhteisiä projekteja. Kuntayhtymän henkilökunta on kiitettävästi osallistunut oman toiminnan arviointiin ja kehittämiseen vuoden 2013 aikana. Kulunut vuosi oli ensimmäinen kokonainen toimintavuosi Etsivän nuorisotyön hankkeessa, joka alkoi lokakuussa Etsivä nuorisotyö on erityisnuorisotyötä, jonka tavoitteena on olla läsnä nuorten keskuudessa ja tarjota mahdollisuus turvalliseen ja luottamukselliseen aikuiskontaktiin. Etsivä nuorisotyö etsii nuoren kanssa ratkaisuja nuoren pulmiin ja kysymyksiin ja auttaa nuorta saavuttamaan tarvitsemansa palvelut. Ensisijainen tehtävä on auttaa alle 29 -vuotiaita nuoria, jotka ovat koulutuksen ja työmarkkinoiden ulkopuolella tai jotka tarvitsevat tukea saavuttaakseen tarvitsemansa palvelut. Kaiken kaikkiaan alueen etsivät nuorisotyöntekijät tavoittivat 140 nuorta koko alueella. Nuoria tavattiin toimistossa, kahviloissa, kunnantaloilla, kouluissa ja nuorten kotona. Lokakuun lopussa päästiin muuttamaan isompaan yhteiseen tilaan nuorisoneuvojan kanssa ja nuoria voitiin loppuvuodesta tavata paremmin isommissa tiloissa vanhassa puutalossa sairaalan takana. Muuton yksi tavoite olikin työajan tehokkaampi käyttö, kun nuoret tulevat eri kunnista asiointikäynneille toimistolle. Kehittämiseen ja työn mallintamiseen seutukunnallisesti ostettiin tukipalveluna Ajatustalo Oy:n palveluita. Forssassa mm. suunniteltiin nuorten matalan kynnyksen toimintamallia, johon haettiin oppia mm Vamoksen toiminnasta Helsingistä. Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittamassa hankkeessa alueen kunnat olivat mukana asukasmäärän mukaisesti. Kokonaisbudjetti hankkeelle (2013) oli , josta ministeriön osuus oli Rajanylittäjät-hankkeen viimeinen vuosi 2013 sujui tavoitteiden mukaisesti. Nuorisoneuvojan työ on kytkeytynyt suunnitellusti osaksi systemaattista nuorisopalveluiden viranomaisyhteistyötä ja -verkostoa. Monialaista seudullista yhteistyötä jatkettiin edelleen mm. osallistumalla moniin seudullisiin kehittämistyöryhmiin, joissa paikallisesti kehitetään esim. nuorten elinoloja mielenterveyden edistämisen, työttömyyden/toimeentulon ja syrjäytymisen ehkäisyn näkökulmasta. Lisäksi varhaiseen puuttumiseen ja ongelmien ennaltaehkäisyyn perustuvan keinovalikoiman kehittämiseksi Rajanylittäjät -hanke järjesti syksyllä 2013 kaksipäiväisen OMIN JALOIN -menetelmäkoulutuksen. Suunniteltu palvelupankki toteutettiin tietokantapohjaisesti nuorten ja seudun nuorten parissa toimivien ammattilaisten tueksi. Palvelupankista käy ilmi työttömille nuorille seudulla tarjolla olevat palvelut linkkeineen. Rajanylittäjien marraskuussa 2013 järjestetyssä, paikallisessa hankkeen päätösseminaarissa palvelupankkiin tuli lisää kehittämisideoita, joiden päivittämistä on tarkoitus jatkaa hankkeen päätyttyä, niin että se jää palvelemaan seudun nuoria ja ammattilaisia jatkossakin. ESR -rahoitteinen KOPPI - Kohti parempia työelämäpalveluita hanke jatkuu. Hanketoiminnan kautta seutukunnalla on lisääntynyt kuntouttavan työtoiminnan paikkojen määrä ja laatu. KOPPI -hanke on tuonut näkyviä myönteisiä muutoksia kaikkien kuntien kuntouttavan työtoiminnan kehitykseen. Hankkeen toimesta on ideoitu uusia mallinnuksia ja projektin aloitteesta on saatu seutukunnan kuntouttavaan työtoimintaan konkreettisia muutoksia ja kehitetty hyvät käytännöt, mm. kuntouttavasta työtoiminnasta hoiva-alalle kokonaisuus (kotihoidon- ja vanhustyön apuryhmät ja hoivaavustajan koulutus), LääKE (lääkärit ja Kela)- yhteistyöryhmän toiminta, foorumi ja kenttätoiminnan aktivointi, Intro-työpajan syntyminen, Hyvän mielen avaimet -koulutus yms. KOPPI - hanketta koordinoi kokonaisuudessaan THL. Forssan seudun hankkeen lisäksi muut osahankkeet ovat Vantaalla ja Espoossa.\n10 8 Väli-Suomen kaste-ohjelmaan kuuluva POTKU II hanke ( on jatkohanke POTKU -hankkeelle ( ). FSTKY on mukana HämePotku osahankkeessa yhdessä Riihimäenseudun terveyskeskuksen kuntayhtymän ja Hämeenlinnan terveyspalvelut liikelaitoksen kanssa. Hankkeen tavoitteena on pitkäaikaissairauksien hoidon kehittäminen perusterveydenhuollossa. Pitkäaikaissairauksien hoitoa pyritään parantamaan tekemällä kehittämistyötä kaikilla Terveyshyötymallin (Chronic Care Model) osa-alueilla, joita ovat yhteisö, omahoidon tuki, palveluvalikoima, johto, kliiniset tietojärjestelmät sekä päätöksenteon tuki. Hankkeessa on edetty vuoden 2013 aikana lähinnä neljän ensiksi mainitun tavoitteen osalta. Tietojärjestelmien ja sähköisen asioinnin kehittämiseen on käynnistetty kuntayhtymässä muita hankkeita, joiden edistymistä ja tuotoksia seurataan ja hyödynnetään Potku II -hankkeessa mahdollisuuksien mukaan. Teknologiasta tuottavuutta palveluketjuihin - hanke on alkanut yhteishanke, johon osallistuvat osatoteuttajina FSHKY, HAMK ja Hämeenlinnan Terveyspalvelut liikelaitos. Koko hankkeen hallinnoijana toimii Innopark Programmes Oy. Hankkeen tavoitteena on rakentaa hyvinvointisuunnitelmalomake, joka sisältää sekä terveys- ja hoitosuunnitelman (THS) että hoito- ja palvelusuunnitelman. Lomake on asiakkaiden saatavilla sähköisesti Taltioni yhteyttä käyttäen. Lomakkeeseen tehtävät määritykset rakennetaan hankkeen aikana lomaketta pilotoiden. Tällä hetkellä hankkeessa on kilpailutettu tekninen toteuttaja ja määritelty ensimmäisen vaiheen sisältö lomakkeeseen. Ensimmäinen pilotointi on tarkoitus tehdä huhtikuussa Vuoden aikana jatkui Central Baltic ohjelman rahoittama emedic -hanke , jossa edistettiin etälääketieteen menetelmien käyttöönottoa ja vakiintumista mm. diabeteksen hoidossa. FSTKY toimi pilottialueena hankkeessa. Vuoden aikana käytettiin haavan hoidon ja diabeteksen seurannassa etälaitteita. Viidellä diabetesta sairastavalla potilaalla oli käytössä verensokerin etäseurantalaite. Hanke päättyi vuoden lopussa, mutta etäseurantaa on tarkoitus jatkaa hankkeen päättymisestä huolimatta. Omarahoituksena jatkui psykiatrisen palvelurakenteen selvittäminen ja uudelleen sijoittumisen suunnittelu. Psykiatrisen palvelurakenteen suunnitelma (osasto 13 muuttaminen avopalveluyksiköksi) valmistui. Potilasturvallisuustyötä vietiin eteenpäin omana työnä. THL:n tuottama Potilasturvallisuuden verkkokurssi käynnistyi. Potilasturvallisuuden painopisteinä olivat kaatumisten ehkäisy ja lääkehoito. Kuntayhtymä oli mukana Kanta- Hämeen sairaanhoitopiirin Kaatumisten ehkäisy -projektissa. Kuntayhtymän omista kehittämismäärärahoista myönnettiin rahoitusta 13:llekohteelle vuoden aikana. Kohteina ovat olleet mm. Seudullinen saattohoidon kehittämisprojekti, poliklinikkatyön henkilöstöresurssien suunnittelu, työyhteisövalmennus, DKT- koulutus ja laatupalkinto. Vuoden 2012 aikana valmistuneista laatutöistä 3 ilmoitettiin kilpailuun. Palkittu työ koski Päihdeongelmaisten avokuntoutuskurssin kehittämistä FSTKY:ssä. ITE -arviointeja tehtiin kuntayhtymän 15 yksikössä vuonna 2013: A-klinikka, terveyden edistämisen yksikkö, radiologia, fysioterapia, työterveyshuolto, lääkekeskus, suun terveydenhuolto, poliklinikka, lasten ja nuorten psykiatria, perheneuvola, oppilashuolto, os.11, os.13,psykiatrian poliklinikka ja välinehuolto. Yhdeksän yksikköä teki toiminnan ja laadun kehittämisen jatkosuunnitelmat arvioinnin pohjalta. Asiakaspalautteita, asiakkaiden antamana palautteena joko suoraan, henkilöstön välityksellä kirjattuna tai lehtien sivuilta, saatiin vuoden aikana ennätysmäärä 312. Kaikki palautteet käsiteltiin johtoryhmässä ja nimellä tulleisiin palautteisiin vastattiin. Positiivisen palautteen määrä oli 41 % (v %, v %) tulleista palautteista. Korjaavaa palautetta kohdistettiin eniten kohteluun ja henkilökunnan käytökseen. Poliklinikalla ja päivystyksessä tehtiin asiakastyytyväisyyskysely saadusta palvelusta ja hoidosta. Kysely tehtiin viikolla 11. Tyytyväisimpiä oltiin asiakaspalveluun, yhteyden saantiin ja hoitoon pääsyyn. Tyytymättömyyttä aiheutti toimipisteen viihtyvyys ja odotusaika yli sovitun. Terveydenhuollon organisaatiot ryhtyvät käyttämään kansallista potilasarkistoa nykysuunnitelmien mukaan syksyyn 2014 mennessä. Tämän ns. KanTa -hankkeen ensimmäinen vaihe oli ereseptin käyttöönotto, jonka valmistelu aloitettiin FSTKY:ssä elokuussa Ohjelmisto otettiin käyttöön perusterveydenhuollossa aikataulun mukaisesti joulukuun alussa 2011 ja erikoissairaanhoidossa Kokonai-\n11 9 suudessaan ereseptin käyttöönotto ei edennyt suunnitelmien mukaisessa tahdissa ohjelmassa ilmenneiden potilasturvallisuutta vaarantavia virheiden ja toiminnallisten puutteiden vuoksi. Sosiaali- ja terveydenhuollon hoitoilmoitusjärjestelmää laajennettiin vuonna 2012 siten, että perusterveydenhuollon avohoidosta (AvoHIL- MO) kerättiin yksilötason tietoja kansalliseen rekisteriin. Tähän saakka tiedot on kerätty pakollisina laitoshoidosta. Tietojen keruusta vastaa terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). FSTKY aloitti AvoHILMOn käyttöönoton valmistelun marraskuussa 2011 ja vuoden 2012 aikana aloitettiin Käyntisyyn kirjaaminen. AvoHILMON käyttöönoton laajentaminen jatkui Forssan seudun kehittämiskeskus ja Forssan kaupunki järjestivät syyskuun viimeisenä viikonloppuna Hyvinvointimessut urheilutalo Feeniksissä. Messuilla oli edustettuna seudun hyvinvointipalveluja tuottavia yksityisiä ja julkisia toimijoita. FSTKY oli messuilla edustettuna kahdella ständillä. Esillä oli palveluja ja hankkeita, jotka tukevat hyvinvointia ja auttavat selviytymään elämän kriisitilanteissa.\n12 10 Yleishallinto Hyvinvointikuntayhtymän valmistelu ja valtuustokauden vaihtuminen näkyi luonnollisesti myös kuntayhtymän luottamuselinten toiminnassa. Jo aiemmin kunnissa sovittu hyvinvointikuntayhtymän valmistelu ei ollut edennyt vuoden 2012 aikana, mutta alkuvuodesta 2013 hykyn perustamista ryhdyttiin uudelleen suunnittelemaan eikä jääty enää odottamaan valtiovallan päätöksiä kuntarakenteesta tai sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislaista. Forssan seudun palvelurakennetyön ohjausryhmä ja ryhmän kuntajohtajista koostuva sihteeristö valmistelikin ripeästi terveydenhuollon kuntayhtymän perussopimuksen muuttamista ja se hyväksyttiin jäsenkuntien valtuustoissa kesän ja syksyn 2013 aikana. Hyvinvointikuntayhtymän aloittamisen aikaistamisella - jo vuoden 2014 alusta- pyrittiin ja pyritään osoittamaan hyvin toimiva sosiaalija terveydenhuollon integraatiomalli ja sitä kautta turvaamaan toiminnan jatkuminen ja mahdollisen tarvittavan poikkeusluvan saaminen sote -järjestämislain osalta. Hyvinvointikuntayhtymä tuottaa ja järjestää entisten terveydenhuollon palveluiden lisäksi myös jäsenkuntien sosiaalipalvelut lasten päivähoitoa lukuun ottamatta. Perussopimus tuli voimaan ja samasta ajankohdasta käynnistyi uuden Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän toiminta. Valmistelu tehtiin syksyn aikana erittäin tiiviissä aikataulussa ns. omana työnä ilman ulkopuolista konsulttiapua niin kuntayhtymän henkilökunnan kuin jäsenkuntien perusturvan henkilöstön voimin seudullisen palvelurakenneohjausryhmän ohjauksessa ja koordinoimana. Kunnallisvaalit oli käyty syksyllä 2012 ja FSTKY:n yhtymävaltuusto kokoontui maaliskuussa 2013 ensimmäiseen kokoukseensa valiten uuden yhtymähallituksen ja tarkastuslautakunnan. Yhtymävaltuuston puheenjohtajaksi valittiin Heidi Cavén ja yhtymähallituksen puheenjohtajaksi Sirkka-Liisa Anttila. Tarkastuslautakunnan puheenjohtajana aloitti Sakari Raiskio. Kesäkuussa yhtymävaltuusto hyväksyi tilinpäätöksen, sai tiedokseen tarkastuslautakunnan arviointikertomuksen ja valitsi tilintarkastusyhteisön v Perussopimuksen muutos sisälsi muutoksia myös kuntayhtymän hallintoon. Yhtymävaltuuston tilalla hyvinvointikuntayhtymässä toimii yhtymäkokous, joten yhtymävaltuusto kokoontui viimeiseen kokoukseensa päättämään talousarviosta ja hyväksyi mm. tulevan yhtymäkokouksen työjärjestyksen sekä hyvinvointikuntayhtymän hallintosäännön. Yhtymävaltuusto valitsi myös uuden yhtymäjohtajan eläkkeelle siirtyvän Markku Puron seuraajaksi. Yhtymäjohtajaksi valittiin Juha Heino Tampereelta. FSTKY:n yhtymähallitus kokoontui v kertaa ja käsitteli 231 asiaa. Asialistalla oli mm. kaavalausuntoja lausuntoja ympäristöluvista käyttöönottoilmoituksia erilaisia vakanssiasioita, esim. vakanssimuutokset lausunto kuntarakennelakiluonnoksesta savuttomuusohjelman ohjeiden tarkistaminen suun terveydenhuollon keskitetyn arkipäivystyksen palvelutuottajan valinta varhaisen tuen toimintamalli Forssan seudun ikäihmisten kuntalaislähtöinen sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmä -projekti , maksatuspäätös selvitys Etelä-Suomen aluehallintovirastolle koskien opiskeluterveydenhuollon lääkäripanosta osallistuminen Teknologialla tuottavuutta palveluketjuihin EAKR-hankkeen Terveys- ja hoitosuunnitelman integraatiot palvelusuunnitelmaan ja Taltioniin - osaprojektiin Hyvästä Parempi -hankkeen tuloksen ja taloudellisen loppuselvityksen hyväksyminen seudullinen Etsivän nuorisotyön kehittäminen hanke KOPPI- kohti kuntouttavampia työelämäpalveluita -hanke Lääkehoidon ketju kuntoon -hanke talousarviolainan ottaminen verensokerimittareiden ja -liuskojen hankinta hammaslääkäripäivystyksen palauttamista koskeva valtuustoaloite lausunto sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain valmistelutyöryhmän raportista\n13 11 Forssan kaupungin konserniohjeiden tarkistaminen siirtosopimuksen hyväksyminen esitys Someron kaupungille FSHKY:n perussopimuksen hyväksymisestä ja osajäsenyyssopimuksen siirtäminen perussopimuksen liitteeksi hyvinvointikuntayhtymän yhtymäkokous ja pyyntö jäsenkunnille nimetä yhtymäkokousedustajat esitykset yhtymävaltuustolle yhtymäkokouksen työjärjestyksen ja hallintosäännön hyväksymisestä talousarvion 2013 muuttaminen ja ylitysoikeudet v talousarvioon yhtymähallinnon organisointi delegointisääntö alkaen henkilökunnan kelpoisuusvaatimukset omaishoidon tuen myöntämisen kriteerit ja palkkiot v asiakasmaksut v koneellista lääkejakelua koskeva suorahankinta. Tarkastuslautakunnan kokouksia oli kahdeksan, joista kaksi ns. vanhan lautakunnan ( ) ja kuusi uuden v valitun lautakunnan kokousta. Lautakunnan arviointisuunnitelmaan v talouden seurannan ohella on kirjattu omistajien äänen kuuluminen kuntayhtymässä, luottamushenkilöiden vaikuttaminen sekä kuntayhtymän muuttuminen hyvinvointikuntayhtymäksi ja tämän muutosprosessin arviointi. Vuonna 2013 tilastoitiin 25 työtapaturmaa, joista 5 työmatkalla sattunutta. Vuonna 2013 ei todettu yhtään ammattitautia. Vakuutusyhtiön korvaamia sairauspäiviä työtapaturmista oli 31 ja työmatkatapaturmista 11. Vakuutusyhtiö maksoi korvausta työtapaturmista 3500 ja työmatkatapaturmista Haipro -työturvallisuusilmoituksia tehtiin v yhteensä 53 kappaletta. Ilmoituksia tehtiin eniten osastolta 3 (10 kpl), A-klinikalta (7 kpl) ja osaamiskeskuksesta (4 kpl). Henkilöstölle toteutettiin yhdessä Kanta- Hämeen pelastuslaitoksen kanssa palokoulutuksia ja sammutusharjoituksia 10:ssä eri koulutustilaisuudessa. Koulutukseen osallistui n. 140 työntekijää. Koko henkilökunnan yhteinen syyspäivä pidettiin , tällä kertaa juhlapuhujana oli professori Jussi Huttunen. Kuntaliiton kultaisella ansiomerkillä palkittiin 20 työntekijää. Tilaisuudessa jaettiin myös laatupalkinto, sen sai työ Päihdeongelmaisten avokuntoutuskurssi. Vuoden hyvä työyksikkö kunniamaininnan sai vuonna 2013 Dialyysi -yksikkö. FSTKY:n hartaustilaisuus järjestettiin Forssan kirkossa Vuosittain uusiutuvassa hartaushetkessä oli tällä kertaa mahdollisuus sytyttää oma tuohus ja saada siunaus alttarilla.\n14 12 Perusterveydenhuollon vastuualue Toiminnan sisältö ja määrä vastasivat pääosiltaan vuodelle 2013 asetettuja tavoitteita huolimatta siitä, että kaikkiin virkoihin ja toimiin ei saatu suunniteltua henkilöstömäärää. Avosairaanhoidon käyntejä ja hoito-ohjeen sisältäviä puhelinkontakteja yhteensä oli 6 % yli suunnitteen. Terveydenedistämistyön käynnit jäivät alle tavoitteen. Painopiste oli kokonaisvaltaisessa ohjauksessa ja neuvonnassa aikuisneuvonnassa, perhe- ja verkostotyössä neuvolatyössä ja asetuksen mukaisissa laaja-alaisissa terveystarkastuksissa kouluterveydenhuollossa. Suun terveydenhuollon käyntimäärä alittui 10 %, tärkeimpänä syynä hammaslääkärivaje. Arkipyhien ja viikonloppujen hammaslääkäripäivystys siirrettiin Varsinais-Suomen päivystysrenkaan hoidettavaksi TYKS:n päivystyspoliklinikalle. Maksuttomien sairaanhoitotarvikkeiden jakelun piiriin tulivat uutena ryhmänä pitkäaikaisen haavanhoidon tuotteet. Jakelun määrä ja käytön ohjaustarve jatkoivat kasvuaan, asiakasmäärä kasvoi 8 %. Ravitsemusterapiakäyntimäärä ylitti selvästi suunnitteen ja vuoden 2012 toteutuman. Someron kaupunki oli ensimmäistä vuotta FSTKY:n osajäsenenä ympäristöterveydenhuollon osalta. Yhteinen eläinlääkärikäyntien määrä ylitti suunnitteen 6 %:lla. Terveysvalvonnan tarkastusten määrä jäi 17 % alle suunnitteen toiminnan sisällön muutosvaiheesta johtuen. Osaamiskeskus tuotti intensiivikuntoutuksen, kuntouttavan jaksohoidon ja sen sisällä päiväsairaalan ja saattohoidon sekä hyvinvointiteknologian palveluja ja toimi hyvin läheisessä yhteistyössä mm FSTKY:n avosairaalan ja Forssan kaupungin Kotiin sairaalasta - tiimin ja muiden kuntien kotiutustiimien kanssa. Intensiivikuntoutus käytti keskimäärin 8.1 paikkaa ja jaksohoito 14.5 paikkaa. Intensiivikuntoutuksen suhteellisen osuuden nousu vuodesta 2012 oli tavoitteen mukaista tehokkaan kuntoutusprosessin toteuttamiseksi. Intensiivikuntoutuksen hoitojaksojen keskimääräinen pituus lyheni 23.3 hoitopäivään (v hpv) ja jaksohoidon hoitojaksojen pituus 4.8 hoitopäivään (v hpv). Hoidon tarpeen arvioinnissa tai hoitoon pääsyssä annetussa määräajassa ei ollut ongelmia. Puhelinliikenteen sujuvuuden parantamiseksi puhelinliikennettä analysoitiin tarkemmin ja vastaajapanosta kohdennettiin ruuhka-aikoihin ja soittoja asiakkaiden suuntaan lisättiin. Pitkäaikais- ja monisairaiden potilaiden ennalta ehkäisyn ja hoidon uudistamista jatkettiin terveyshyötymallin mukaiseksi HämePotku -hankkeessa. Avosairaanhoidon prosessien kehittämistyön Hyvästä parempi -hanke päättyi, mutta toiminnan uudistamista jatkettiin hankkeen tulosten mukaisesti ja tiimityömalli laajeni kaikkiin väestövastuuryhmiin. Vastuualueen talousarvion ulkoisten erien tulos ilman poistoja oli euroa (2,5 %) tavoitetta heikompi. Toimintatuotot ylittyivät eurolla (2,3 %), toimintakulut ylittyivät eurolla (2,4 %). Myyntituotot ylittyivät eurolla (10 %), selvimmin kiireellisten ja maksusitoumusasiakkaiden kotikuntakorvaukset ja työterveyshuollon myynti. Asiakasmaksutuotot jäivät euroa (5,6 %) alle tavoitteen, selvimmin suun terveydenhuollossa ja avohoidossa. Terveysvalvonnan taksakertymä ylitti tavoitteen. Toimintakuluissa palkkakulut sivukuluineen ylittivät niukasti budjetoidun ( euroa, 0,7 %). Asiakaspalvelujen ostot omaan toimintaan pysyivät budjetissa (alitus euroa, 3,7 %). Tärkein vastuualueen budjettiylitykseen vaikuttanut tekijä oli uusien tarvikeryhmien tulo maksuttomien hoitotarvikkeiden jakelun piiriin vuodelle 2013 sekä tarvikejakelun asiakasmäärän tuntuva kasvu. Vastuualueen vuoden 2013 toimintakate oli kuitenkin 1.3 % parempi kuin vuonna 2012.\n15 13 Erikoissairaanhoidon vastuualue Vuosi 2013 oli erikoissairaanhoidolle varsin työntäyteinen ja taloudellisesti hyvä. Vastuualue teki ylijäämäisen tilinpäätöksen. Toimintatuotoissa jäimme hivenen alla tavoitteiden. Suoritteet ovat toteutuneet tavoitteiden mukaisesti, käyntimäärät ovat nousseet lähes :een, myös hoitojaksot ovat kasvaneet. Keskimääräiset hoitoajat ovat edelleen lyhentyneet kun hoitopäivät ovat vähentyneet reiluun hoitopäivään. Suhteellisesti merkittävin lasku suoritteissa on ollut naistentaudeilla ja äitiyspoliklinikan käynneissä, koska kesällä jouduttiin ensimmäistä kertaa sulkemaan poliklinikat kuukaudeksi lääkärivajeen takia. Neurologian ylilääkärin siirryttyä muihin tehtäviin, jouduttiin neurologian palveluja hankkimaan ostopalveluina. Lääkäritilanne on yleisesti pysynyt varsin hyvänä, rekrytointivaikeuksia on ollut neurologiassa ja naistentaudeilla. Merkittävin kasvu käynneissä oli urologiassa, talousarviovuonna potilaita oli kolmanneksen enemmän kuin vuotta aikaisemmin, käyntejä oli yli Lähetteiden määrä nousi ensimmäistä kertaa yli 11000:een, kasvua edellisestä vuodesta oli 5,6 %. Muuten ostopalveluissa, sairaanhoitopiirin ulkopuolisten sairaaloiden sekä keskussairaalan käytössä pysyttiin talousarviossa ja tehdyissä suunnitteissa. Päivystyksen ulkoistaminen on tuonut helpotusta ennen kaikkea siihen, että kuntayhtymän omien lääkäreiden päiväaikaista työpanosta sekä toiminnan sujuvuutta on voitu lisätä. Päivystys on toiminut varsin kustannustehokkaasti, keskimääräinen nettokustannus per päivystyspotilas on 131 euroa. Vuosi 2013 muodostui varsin hektiseksi uuden hyvinvointikuntayhtymän perustamishankkeen takia. Erikoissairaanhoito oli mukana omalla työpanoksellaan ja Hykyn toteutuksessa saavutettiin varsin hyvä lopputulos. Erikoissairaanhoidon osalta merkittävintä oli hoitopalvelujen lakkauttaminen ja hoitohenkilökunnan siirtyminen erikoissairaanhoidon palvelualueelle. Päätös tulee selkeyttämään johtamista. Erikoissairaanhoidon palvelualueelle siirtyi lisäksi radiologia, laboratorio ja lääkehuolto Hoitotakuun toteutumisen suhteen meillä ei ole ollut ongelmia, ja olemme edelleen osallistuneet Kanta-Hämeen keskussairaalan jononpurkuun painopisteen siirtyessä ortopediasta enemmänkin plastiikkakirurgiaan. 70 % leikkausalihenkilökunnasta vaihtui vuoden 2013 aikana, mikä aiheutti toimintaan omat haasteensa. Attendo Oy on hoitanut jo vuodesta 2005 lähtien kuntayhtymän päivystyksen. Päivystyspalvelut ovat toimineet sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Päivystyskäyntien määrä on erikoissairaanhoidossa noussut :een, ja kun perusterveydenhuollon käynnit ovat vähentyneet, yhteensä käyntejä kertyi viime vuonna Päivystyksen vastuulääkäri Heini Elo piti elvytyskoulutusta päivystyksen henkilökunnalle ja lääkäreille.\n16 14 Mielenterveyspalvelujen vastuualue Vuoden 2013 aikana, loppuvuotta kohden kiihtyvällä tahdilla vastuualue osallistui hyvinvointikuntayhtymän perustamisen suunnitteluun. Mielenterveystyön vastuualueella muutokset kohdistuivat mielenterveystyön peruspalveluihin. Puheterapeutit, oppilashuolto ja perheneuvola valmistautuivat siirtymään perhepalvelujen palvelualueelle terveyskeskuspsykologien jäädessä mielenterveys- ja päihdetyön palvelualueelle ja nuorisoneuvojan siirtyessä aikuissosiaalityön alaisuuteen. Samoin päätettiin siirtää aiemmin kuntien sosiaalityöntekijöiden vastuulla olleet SHL-lain mukaiset mielenterveys- ja päihdekuntoutujien asumispalvelut mielenterveys- ja päihdetyön palvelualueelle. Toimiva lapsi&perhe -menetelmien juurruttaminen jatkui. Vastuualue järjesti yhden päivän koulutuksen, jossa puolet päivästä tarjottiin tietoa menetelmästä koko FSTKY:n henkilökunnalle ja toinen puolikas päivästä syvennettiin menetelmään koulutettujen työntekijöiden osaamista. Kouluttajana toimi FT Mika Niemelä THL:sta. Edellisvuoteen verrattuna interventioiden määrä väheni, koska 2012 aikana toteutettuun koulutukseen liittyen TL&P-interventioita tehtiin runsaasti. Vuonna 2013 vastuualueelle myönnettiin kehittämisraha dialektisen käyttäytymisterapian (DKT) järjestämiseen. Vuonna 2014 toteutettavassa koulutuksessa tavoitellaan laajaa osaamisen lisäämistä tämän haasteellisen potilasryhmän kohdalla. Mielenterveystyön peruspalveluissa päästiin maaliskuussa 2013 tilanteeseen, jossa kaikki toimet olivat täytetty. Tämä mahdollisti palveluprosessien kehittämisen mm. kouluvalmiustutkimusten ja lasten psykologisten tutkimusten osalta. Oppilashuollossa kouluttauduttiin Työrauhaa kaikille menetelmään. Yksi perheneuvolan psykologi jatkoi asiantuntijana Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa oikeusministeriön Follo-projektissa. Projektin tavoitteena on kehittää asiantuntija-avusteista sovittelua huoltoriitoihin. Puheterapeutit muuttivat Kutomon hammashuollon alta Korkeavahaan joulukuussa A-klinikan käynneissä tapahtui kasvua. Kehittämishankkeena vuonna 2012 järjestetty A- klinikan avokuntoutuskurssi palkittiin laastupalkinnolla. Kurssi järjestettiin myös syksyllä 2013 ensimmäisen kurssin saaman myönteisen palautteen rohkaisemana. Asiakaspalveluostoihin varattu määräraha ylitettiin, kuten jo monena edeltävänä vuonna. Alkoholia myydään Forssassa noin neljä litraa enemmän/asukas kuin koko maassa. Ehkäisevässä päihdetyössä jatkettiin PAKKA -työtä (Anniskelutyöryhmä, Tarjontatyöryhmä) ja käynnistettiin seutulupalausuntokokeilu ja työryhmältä pyydettiin lausuntoa neljään alkoholilupahakemukseen. Lasten- ja nuorisopsykiatrian poliklinikoiden palveluiden kysyntä kasvoi selvästi edellisistä vuosista. Lastenpsykiatrian poliklinikan suoritteet ylittivät selvästi suunnitteen (128 %). Nuorisopsykiatrian poliklinikalla ei enää loppuvuodesta 2012 pystytty vastaamaan lisääntyneeseen palveluiden kysyntään hoitotakuun määräämissä ajoissa, minkä vuoksi nuorisopsykiatrian poliklinikalle palkattiin tilapäiseen työsuhteeseen sosiaalityöntekijä. Sosiaalityöntekijä on perheterapeutti ja lasten- ja nuorisopsykiatrian asiakkaiden sosiaalietuuksien hoitamisen lisäksi hän on ollut vahvasti mukana nuorisopsykiatrian perhetyössä. Yhtymähallitus edellytti, kun päätös tilapäisen työntekijän palkkaamisesta tehtiin, että palkkakulut katetaan ulkokuntalaskutuksella. Tässä tavoitteessa onnistuttiin, tulosyksikön vuoden 2013 ulkokuntalaskutus oli On ilmeistä, että vastaavanlaista lisäresurssointia tullaan tulevinakin vuosina tarvitsemaan lasten- ja nuorisopsykiatrian poliklinikalla, koska nähtävissä on ennemminkin hoidon tarpeen lisääntyminen kuin väheneminen. Lastenpsykiatrian poliklinikan tutkimuksissa ja hoidoissa pyritään lisäämään nuorempien alle kouluikäisten ikäryhmien käyntejä. Tämän\n17 15 vuoksi työryhmästä psykologi osallistui vauvojen varhaisen vuorovaikutuksen koulutukseen ja vs. psykoterapeutti osallistui vuorovaikutusarviointikoulutukseen. Lastenneuvolan kanssa jatkettiin myös yhteistyötä ns. korkean riskin pikkulapsiperheiden asioissa. Nuorisopsykiatrian poliklinikalla jatkettiin tiivistä yhteistyötä koulujen oppilashuollon sekä perheneuvolan nuorten kanssa työskentelevän henkilön kanssa. Aikuispsykiatrian hoitoprosesseja kuvattiin ITE-kyselyistä nousseen kehittämisidean pohjalta, kirjalliseen muotoon prosessikuvaukset tuotti poliklinikan psykiatrinen sairaanhoitaja lisäopintojensa lopputyönä. Toiminta aikuispsykiatrian poliklinikalla jatkui entisin rakentein: akuuttityöryhmä, kaksi solua ja vanhuspsykiatrinen vastaanotto. Avohoidon yksi haaste on nuorten aikuisten päihde- ja mielenterveysongelmien vyyhteytyminen yhdessä persoonallisuushäiriöiden, opintojen keskeytymisen, taloudellisten vaikeuksien ja sosiaalisen tuen puuttumisen vuoksi. Osasto 11A jatkoi katkaisuhoitojen sisältöjen ja päihdepsykiatrisia arvioiden kehittämistä yhteistyössä A-klinikan kanssa. Osasto 11A vastaa viikonloppuisin ja arkipyhinä opioidikorvaushoitopotilaiden lääkejaosta, ja kävijöiden määrä kasvoi merkittävästi. Kaiken kaikkiaan polikliinisia käyntejä osastolla 11 oli vuonna , kun vastaava luku oli vuonna Osasto 11B:lla hoidettiin psykoottisia, vaikeasti masentuneita ja orgaanisista syistä sekavia potilaita. Ajoittain muistisairaiden vanhuspotilaiden hoitoajat pitkittyivät sopivan jatkohoitopaikan löytymisvaikeuksien vuoksi. Kesällä 2013 osaston 11 kuormitus oli ajoittain erittäin matala, mikä huomioidaan vuoden 2014 kesän suunnittelussa. Syksyllä 2013 osaston 13, päiväosaston ja päivätoimintakeskuksen henkilökunta alkoi systemaattisesti informoida potilaita ja heidän läheisiään tulevasta muutoksesta. Osaston 13 toiminta viikko-osastona päättyi joulun alla, ja virallisesti kyseiset kolme yksikköä yhdistettiin Tehostetun tuen yksiköksi vuoden vaihteessa. Samalla Sopukan asuntojen vuokraustoiminta päättyi. Syksyn 2013 aikana jokaisen jaksohoitopotilaan ja hänen verkostonsa kanssa pidettiin hoitosuunnitelmapalaveri, ennakoitiin tulevaa muutosta ja tehtiin uusien olosuhteiden mukainen hoito- ja kuntoutussuunnitelma.. Vuoden 2012 aikana järjestettiin näiden kolmen yksikön henkilöstölle yhteinen kehittämiskoulutus, ja yhteisen toimintastrategian ja yhdessä sovittujen työkäytäntöjen kehittämistä jatkettiin vuoden 2013 aikana työnohjauksellisessa viitekehyksessä työnohjaaja Anne Saarnio-Jokisen johdolla. Syksyn kuluessa toimintoja alettiin yhdistää, vaikka virallista yhdistymistä ei vielä ollut tapahtunut. FSTKY:n aloitteesta järjestettiin koulutus, josta valmistui Toimiva lapsi & perhe -kliinikkoja Forssan ja Someron kaupungille sekä Forssan terveydenhuollon kuntayhtymälle. Koulutetut kliinikot toimivat työpaikoillaan lapsikeskeisen ennaltaehkäisevän työn asiantuntijana ja käyttävät Toimiva lapsi & perhe -työmenetelmiä. Nyt FSTKY:ssä työskentelee 17 koulutettua kliinikkoa, kun aiemmin koulutetut lasketaan mukaan.\n18 16 Sairaanhoidollisten palvelujen vastuualue Sairaanhoidollisten palvelujen toiminta toteutui pääsääntöisesti suunnitelman mukaisesti. Vastuualueen tulot ylittyivät sisäisessä myynnissä. Vastuualueella tavoitteena on edelleen ollut lähipalvelujen turvaaminen, palvelujen saaminen diagnostiikan ja hoidon vaatimassa ajassa ja laadukas toiminta. Toiminta on jatkunut omana toimintana täydentäviä palveluja ostaen ja alueellista toimintaa kehittäen. Sairaanhoidollisten palvelujen yksiköt ovat järjestäneet koulutusta muulle henkilökunnalle sekä sidosryhmille suunnitelman mukaisesti. Toiminnan kehittämisessä tärkeinä apuvälineinä ovat olleet ITE-arviointi ja työhyvinvointikysely sekä niiden perusteella tehdyt jatkosuunnitelmat. Vastuualueen suurin hankinta toimintavuonna oli radiologian yksikön mammografialaitteen hankinta. Hankinta, joka oli budjetoitu vuosille 2013 ja 2014, toteutettiin vuoden lopussa. Laitteen käyttöönotto ja koulutus toteutui vuoden 2014 alussa. Vastuualueen sisäiset tulot ylittyivät menoja enemmän ja tämä ylitys palautettiin tutkimuksia tilanneille tulosyksiköille tutkimusten käytön suhteessa. Radiologian osalta palautus oli noin euroa ja laboratorion osalta euroa. Radiologialla toimittiin toimintavuoden ajan ostettujen radiologipalvelujen varassa. Radiologipalvelut ostettiin sopimuksen mukaisesti ensisijaisesti Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriltä. Radiologipula hankaloitti toimintaa ja aiheutti tutkimusviiveitä erityisesti ultraäänitutkimuksissa kesän aikana. Lisäksi lausuntojen saanti viivästyi tavoitteeseen verrattuna. Täydentävästi tarvittiin myös yksityisten palveluntuottajien palveluja. Radiologian tutkimuksia tehtiin tavoitteen mukainen määrä. Magneettitutkimukset toteutuivat 93 %. Radiologien rekrytointi onnistui vuoden lopussa niin, että vuoden 2014 alusta alkaen radiologian yksikössä työskentelee kolme osaaikaista radiologia, joista yksi on vakituisessa virassa. Omassa laboratoriossa tehtyjen tutkimusten määrä lisääntyi maltillisemmin kuin edellisinä vuosina. Vuonna 2013 tehtiin itse tutkimusta, joka ylittää vuoden 2012 toteuman 1,5 % ja vuoden 2013 suunnitteen 5,1 %. Laboratorion omavaraisuusaste pysyi entisellä tasolla. Laboratoriossa otetaan ja tutkitaan myös keskussairaaloiden potilaiden näytteitä. Nämä tutkimukset nostavat osaltaan menoja, mutta näkyvät vastaavasti myös tuloissa. Verikeskusohjelman käyttöönotto siirtyi vuodelle Lääkekeskus on osallistunut Fimean moniammatillisen työryhmän työskentelyyn, jonka tarkoituksena on vanhusten lääkkeiden käytön järkevöittäminen. Vuoden lopussa alkoi myös Tekesin rahoittama lääkehoidon Ketjut kuntoon -hanke. Molemmat hankkeet jatkuvat vuonna Lääkekeskus on jatkanut osastofarmasian toteuttamista erikoissairaanhoidon osastoilla. Lisäksi syksyllä farmaseutti osallistui toisinaan myös lääkärikierroille. Lääkehoidon kokonaisarviointeja on tehty suunnitelman mukaan. Lääkekeskus jatkoi lääkehuollon palvelujen tuottamista Someron kaupungin toimipisteisiin ja Lamminniemen Hyvinvointikeskus Oy:lle. Fysioterapian suoritteet toteutuivat lähes suunnitellun mukaisesti ja saatu asiakaspalaute pysyi hyvänä. Asiakaskysely toteutettiin joulukuussa. Fysioterapeutit ovat edelleen osallistuneet hoitohenkilöstön potilaiden toimintakykyä edistävän hoitotyön kehittämiseen, mutta henkilökohtaisen opastuksen toimintamallin kehittäminen ei ole vielä toteutunut. Lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineiden kulut ylittivät budjetin eurolla, josta suurin osa meni henkilökohtaisiin apuvälineisiin (esim. proteesit ja ortopediset jalkineet). Terapiapalveluihin varatut määrärahat riittivät toimintaan kokonaisuutena, mutta kuntakohtaiset erot suunnitteiden ja toteuman välillä olivat suuria.\n19 17 Tukipalvelujen vastuualue. Materiaalihallinnon osalta on vuonna 2013 jatkettu yhteistyötä niin Pirkanmaan sairaanhoitopiirin hankintatoimiston kuin Kanta- Hämeen sairaanhoitopiirin materiaalitoimintojenkin kanssa. Näiden lisäksi yhteistyötahoja ovat olleet tavarantoimittajien ohella Kunta- Pro Oy sekä KL-Kuntahankinnat Oy. Kuntayhtymän omia materiaali- ja laitekilpailutuksia olivat mm. suun terveydenhuollon tarvikkeet, suoradigitaalinen mammografialaite sekä ultraäänilaite. Forssan sairaalassa jatkettiin aloitettua ikkunoiden vaihtotyötä. Forssan sairaalan paineilmakompressorit uusittiin normaali- sekä instrumenttiilmaverkostoon. Hallinnon uusien tilojen ensimmäisen vaiheen saneeraus aloitettiin. Modulaarisen osastotäydennyksen suorittamista on jatkettu edelleen vuonna Keskusvarastosta on myös jalkauduttu eri toimipisteisiin kuntien alueella tukemaan hoitotarvikkeiden hyllypaikkamerkintöjen tekemistä. Syksyllä 2013 ryhdyttiin materiaalihallinnossa valmistelemaan siirtymistä hyvinvointikuntayhtymään määrittelemällä asioita, jotka tuli ottaa huomioon organisaation muuttuessa. Näitä olivat esim. muuttuva kustannuslaskenta materiaalikulutuksen osalta, mikä vaati muutamia parametrien muutoksia materiaalihallinnon Keybox toiminnanohjausjärjestelmään. Teknisten palveluiden osalta yhteistyötä jatkettiin Forssan kaupungin teknisen toimen kanssa esimerkiksi yhteisillä tarjouspyynnöillä. Jokioisten kunnan puhelinvaihde siirrettiin kuntayhtymän vaihteeseen. Ilman laadun vuoksi jouduttiin luopumaan Kutomon hammashuollon tiloista ja rakentamaan pääterveysasemalle korvaavat tilat nk. hammashuollon siipeen. Kyseisistä tiloista puheterapeutit siirtyivät Korkeavahan terveysasemalle, jonne heille kunnostettiin tilat. Ypäjän kellarikerroksen sosiaalitilat kunnostettiin kosteusepäilyjen vuoksi. Humppilan terveysaseman käyttövesiverkosto uusittiin kokonaisuudessaan lukuisten vesivuotojen vuoksi. Samalla korjattiin vuodoista johtuvat vauriot. FSTKY:n Syyspäivän ( ) tunnelmia avoimin mieli uutta kohti.\n20 18 Hoitopalvelujen vastuualue Hoitopalvelujen vastuualue on toiminut koko FSTKY:n 13-vuotisen toiminnan ajan. Vastuualueen tehtävänä oli tuottaa eri koulutuksen omaavien hoitajien, välinehuoltajien ja osastonsihteerien työpanos muiden vastuualueiden määrittämässä laajuudessa. Hoitopalvelujen vastuualueen tavoitteena oli hyvän ja laadukkaan hoitotyön toteuttaminen vastuualuerajoja ylittävällä yhteistyöllä. Viime vuoden toimintaa sävytti vastuualueen lakkauttaminen vuoden lopussa. Tulevasta palvelurakennemuutoksesta keskusteltiin osastonhoitajakokouksissa. Tutustumalla ohjausryhmän ja työvaliokunnan muistioihin saatiin kuvaa tulevasta. Työvaliokunnassa ei ollut hoitopalveluiden edustajaa. Vuonna 2013 sairauspoissaolot lisääntyivät yli 500 päivällä verrattuna edelliseen vuoteen. Perhevapaita pidettiin 1264 päivää enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Varahenkilöistä ns. kiertohoitajat sijaistavat pääsääntöisesti eri vuodeosastoilla enintään kolme työpäivää kerrallaan alkavaa sairauspoissaoloa kohden. Kiertohoitajien työpanoksella korvattiin muun henkilökunnan äkillisiä poissaoloja. Koska sijaisten saaminen äkillisiin poissaoloihin on heikentynyt, on kiertohoitajien toiminta koettu yksiköissä erityisen tarpeellisena niin hoitotyön toteuttamisen kuin henkilökunnan jaksamisenkin parantamiseksi ja turvaamiseksi. Varahenkilöt korvaavat muun henkilökunnan poissaoloja. Nykyisen toimintatavan mukaisesti varahenkilöt ovat pääsääntöisesti toimineet vain kotiosastoillaan. Varahenkilöiden työsuunnittelun ja koordinoinnin tehostamisen suunnittelu aloitettiin. Avoimeksi tulleet hoitotyön vakanssit jätettiin syksyllä vakinaisesti täyttämättä meneillään olleen palvelurakenneselvityksen vuoksi. Vakansseille oli rekrytoituna määräaikaiset työntekijät. Työkierron sulautuminen normaaliksi käytänteeksi on osoittautunut haasteelliseksi. Kuitenkin työkierron on todettu olevan yksi tehokkaimmista toimintatavoista henkilökunnan osaamisen vahvistamiseksi. Kuluneena toimintavuotena 10 henkilöä toteutti suunnitellun yhdeksän viikon työkierron. Hoitotyön sisällön kirjaamisen muutos ns. rakenteisen kirjaamisen mukaiseksi on iso haaste koko henkilökunnalle. Kirjaamisella varmistetaan potilaan hoidon perusasioiden kirjatuksi tuleminen kaikissa tilanteissa. Rakenteiseen kirjaamiseen siirtymisen tavoitteena on yhtenäistää kirjaamiskäytäntöjä, parantaa kirjaamisen ja hoidon laatua sekä saada laadukas hoitotyö näkyväksi. Uuden kirjaamismallin koulutus ja käytäntöön vienti aloitettiin. Yksikkötasolla suuri toiminnallinen muutos oli psykiatrian kuntouttavan osaston, osasto 13, lakkauttaminen ja muuttaminen uudeksi psykiatrisen avohoidon kuntoutusyksiköksi yhdessä avohoidon yksiköiden kanssa. Henkilökunnan toiminnan pääpaino oli potilaiden ohjaaminen ja valmentaminen tulevaan uuteen toimintatapaan. Muutostyössä henkilökunnalla oli apuna ulkopuolista suunnitelmallista työnohjausta. Taloudellisesti tarkasteltuna vastuualue onnistui hyvin, toteuma oli 1,1 % alle määrärahavarauksen. Tilitasolla tarkasteltuna ylitystä oli erilliskorvauksien käytössä sekä asiakaspalvelujen ostossa. Kate asiakaspalvelujen ostoon tuli vakinaisen henkilökunnan palkkavarauksista (avoimet vakanssit). Eläkemaksuja maksettiin vähemmän ja sairausvakuutuskorvauksia tuloutui enemmän kuin oli budjetoitu. Päivystyspoliklinikka toimii ympäri vuorokauden hoitaen kaikki ensiapua ja kiireellistä hoitoa vaativat potilaat. Yhteispäivystys hoitaa ajanvarauksella tulevat nopeasti hoidettavat päivystyspotilaat. Osa potilaista tulee päivystyslähetteellä, suurin osa ilman lähetettä. Lääkintävahtimestari Matti Hammarberg kipsaamassa potilaan jalkaa.\nFORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ TASEKIRJA\nFORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ TASEKIRJA 2013 SISÄLLYSLUETTELO 1. KUNTAYHTYMÄN ALUE, ANNETTAVAT PALVELUT JA ORGANISAATIO... 1 2. YHTYMÄJOHTAJAN KATSAUS... 3 3. YHTYMÄHALLITUKSEN KERTOMUS...


Selaat arkistoa kohteelle hihatin.\nPitsineule bolero ~ Utu\nEilen tuli postailtua noita arkistojen aarteita, tänään vuorossa jotain ihan uuni tuoretta ja hiukan pehmeämpää materiaalia; nimittäin eilen valmistunut pitsineule.\nMinulla on ollut ohuesta ruskeasta kankaasta valmistettu suosikki bolero. Tumman ruskea on vaan aika rajaava väri moneen asuun. Lisäksi kyseisessä vanhassa bolerossa on 3/4 osaa hihat ja olen kaivannut täysimittaisia useammin kuin kerran. Mitat ja malli tuli siis tuosta olemassa olevasta vaatekappaleesta mutta muuten neule ohje ihan omaa käsialaani. Jälkiviisaana suositten että jos sinulla on isot rinnat niin neulo etu ja takakappaleisiin 4 kuviokertaa 3 sijasta ennen hiakavennusten aloittamista. Päällä ehkä hitusen liian niukka näillä mitoilla.\nEn ole aikaisemmin kokeillut kirjoittaa ylös neuleohjeita. Yleensä neulon vain mitä päähän juolahtaa ja huomaan ihmetteleväni jo seuraavana päivänä että mitä kummaa olen oikein mahtanut ajatella. Joten tämä on ihan uusi kokeilu. Ajattelin että tämä blogi voisi toimia vähän neule päiväkirjana, ja smalla ehkä joku toinenkin saa vähän idoita itselleen. Ohjeet voi olla siis hyvin lapsen tautiset ja sekavat, mutta kysyä saa, niin yritän vastailla sekavasti lisää. Ehkä seurvaan neuleen ohjeiden ylös kirjoitus onnistuu jo niin että siitä saa vielä viikon kuluttuakin selvää. Nyt esim hihojen kanssa keskityin niin voimallisesti työn valmiiksi saattamiseen että unohdin merkitä kavennusten lukumäärät ylös… Hups.\nNimeksi työlle tuli Utu, sen kesäisen olemuksen vuoksi.\nKolmio = nosta kaksi silmukkaa neulomatta puikolle neulo kolmas ja nosta edelliset kaksi sen ylitse. /= Kavennus oikealle = kavennus vasemmalle O = langan kierto\nLankana on käytetty Marks & Kattens:sin lankaa Fame\npuikot 3 ja 2,5\nVasen etukappale: luo 150 silmukkaa. Neulo yksi kerros oikein ja aloita seuraavalta pitsineule. Kavenna yhteen neuloen 1 silmukka kappaleen vasemmassa reunassa. Aloita nurja kerros kaventamalla 1 silmukka yhteen neulen heti ensimmäiseksi. Nämä kavennukset jatkuvat aivan kappaleen loppuun asti. Jatka kunne kappaleen korkeus on 15cm. Aloita hiha kavennusket päättämällä 8 silmukkaa. sitten joka toisella kerroksella 2 silmukkaa 5 kertaa. Neulo suoraan ylöspäin kunnes kappaleen korkeus on 35cm. Neulo oikea etukappale peilikuvana.\nTakakappale: Luo 120 silmukkaa. neuoo yksi kerros oikein ja aloita seurvaalta pitsineule. neulo kunnes kappaleen korkeus on 15cm. Aloita hiha kavennusket päättämällä 10 silmukkaa. sitten joka toisella kerroksella 2 silmukkaa 5 kertaa. Neulo suoraan ylöspäin kunnes kappaleen korkeus on 29cm. Päää keskeltä työtä 8 silmukkaa. Neulo toinen puoli ylös asti, kaventaen vielä 1s joka toisella kerroksella työn keskeltä.\nHihat: luo 60 silmukkaa 2,5 puikoille. neulo joustin neuletta 20cm lisäten noin 4cm välein 4 silmukkaa. vaiha työhön 3 puikot neulo yksi kerros oikein ja yksi nurin. Aloita pitsineule. jatka pitsineuletta kunnes kappaleen korkeus on noin 50cm. Aloita hiha kavennukset päättämällä 8 silmukkaa kummastakin reunasta. Kavennasitten joka toisella kerroksella 1 silmukka kummastakin reunasta noin 8cm korkeuteen päätetyistä silmukoista. päätä sitten 2silmukkaa kummastakin reunasta joka toisella kerroksella kunnes silmukat loppuvat.\nhihat valmiina ommeltaviksi kiinni.\nviimeistelynä, kaulukseen ja etukappaleiden seuranaan on virkattu yksi kerron kiinteitä silmukoita.\nAvainsanat: bolero, hihatin, neule, pitsi Kommentit pois päältä artikkelissa Pitsineule bolero ~ Utu


Anne Mattila yllättää perjantain Vain elämää -jaksossa: ennakkoasenteet pakottivat tekemään kappaleita salanimellä! | Seiska\nAnne Mattila yllättää perjantain Vain elämää -jaksossa: ennakkoasenteet pakottivat tekemään kappaleita salanimellä!\nIskelmätähti Anne Mattila paljastaa kohtaavansa voimakkaita ennakkoasenteita musiikkityylinsä takia.\nAnne on luonut näyttävän uran perinteisen iskelmämusiikin parissa, mutta hän on tehnyt musiikkia myös muille artisteille – salanimellä.\n− En todellakaan paljasta nimeä. Olen tehnyt kokonaisen albumillisen kappaleita yhdelle laulajalle. Se ei ole iskelmää. En halua paljastaa salanimeäni, Anne kertoo jaksossa.\nLue myös: Mitä Vain elämää -kuvauksissa oikein tapahtui? Anne Mattilalta hämmentäviä kommentteja Pyhimyksestä: ”Piti vähän kutitella”\nLaulajan mukaan päätös salanimen käytöstä syntyi siinä vaiheessa, kun hän esitteli kappaleitaan omina tekeleinään ja kohtasi ennakkoasenteita välittömästi.\n− Sen jälkeen esittelin sen toisella nimellä, ja silloin se olikin makea biisi, ja siitä saa makean jutun. Silloin totesin, että vaikka joku väittäisi, ettei hänellä ole ennakkoasenteita, niin hänellä silti on. Ratkaisin asian salanimellä. Silloin voi kirjoittaa asioista, joista ei itse uskaltaisi laulaa.\nAnne Mattilavain elämääennakkoasenne\nVain elämää -tähti Ellinooran ääntä mollattiin: ”Ei sinulla ole mikään kuorotytön ääni” – aikoo näyttää kritisoijilleen!Vain elämää -tähti Ellinooran ääntä mollattiin: ”Ei sinulla ole mikään kuorotytö...\nJättiyllätys! Vain elämää -tähti Ellinoora seurustelee tunnetun muusikon ja hittituottajan kanssa: "Rakkaus löytyy, kun vähiten odottaa" – kuva!Jättiyllätys! Vain elämää -tähti Ellinoora seurustelee tunnetun muusikon ja hitt...\nMitä Vain elämää -kuvauksissa oikein tapahtui? Anne Mattilalta hämmentäviä kommentteja Pyhimyksestä: ”Piti vähän kutitella” Mitä Vain elämää -kuvauksissa oikein tapahtui? Anne Mattilalta hämmentäviä komme...\nLauri Ylönen hehkuttaa parisuhdettaan Vain elämää -ohjelmassa - Katriina-rakas pakkasi kultansa mukaan herkullisen yllätyksen: "Hän on rakkaani!"Lauri Ylönen hehkuttaa parisuhdettaan Vain elämää -ohjelmassa - Katriina-rakas p...


Mags -koruja, jewelry: 33 variaatiota Jyväskylässä\n33 variaatiota Jyväskylässä\nHarvemmin kai hehkuttelen kulttuurielämyksillä täällä blogissani, vaikka kohtalaisen usein harrastankin, mutta nyt haluan kehua tämän päivän teatterielämystä Jyväskylän kaupunginteatterissa.\nEn ollut lukenut näytelmän arvosteluita (en lue juuri koskaan etukäteen), pääosien esittäjät tiesin ja aiheen, mutta edes juoneen en ollut tutustunut. Sen tiesin, että näyttämöllä esiintyy koko esityksen ajan pianisti.\nNyt nappasin tämän pätkän teatterin omalta sivulta:\n**Amerikkalaisen Moisés Kaufmanin kiitetty maailmanmenestysnäytelmä 33 Variaatiota kertoo kahteen eri aikakauteen sijoittuvan tarinan. Se vie meidät elämysmatkalle musiikin, nerouden, intohimon ja kauneuden pariin. Katherine Brandtin roolissa vierailee näyttelijätär Sinikka Sokka.\n1800-luvun alkupuolella itävaltalainen musiikkikustantaja Antonio Diabelli säveltää mitäänsanomattoman ”oluttupavalssin”, lähettää sen 50:lle sen ajan kuuluisimmalle wieniläissäveltäjälle – ja pyytää näitä säveltämään variaatiot tästä valssista. Beethoven on ainoa joka kieltäytyy. Mutta lyhyen ajan sisällä hän muuttaakin mieltään ja säveltää, ei vain yhtä, vaan 33 variaatiota teemasta. Tohtori Brandtilla on pakkomielle saada selvitettyä miksi Beethoven muutti mielensä.**\nJa tässä linkki youtube-traileriin, joka ei oo hyvä...\nMistä tykkäsin näytelmässä:\n(kuva Jyväskylän teatterin sivulta)\n+ pianistin osuudesta\n+ lavastuksesta; kaksi aikakautta 'tapahtui' koko ajan samoissa yksinkertaisissa lavasteissa, joita muutettiin vain valoilla/kuvilla, tajuttoman tehokasta, esimerkiksi kirjaston toteutus, wau!\n+ valo- ja äänitehosteista; samat lavasteet, valot ja äänimaailma muutti paikan, toimi\n+ ohjauksesta, hieno henkilöohjaus, erityisesti naisten kohdalla hyviä yksityiskohtia\n+ pianistin osuudesta -joo, mainittava kahteen kertaan :-)\n- lopun menuetista (voi kun tanssahtelu olisi toteutettu toisin, nyt se oli kömpelöä)\n- yhdestä roolityöstä (nuori mieshoitaja), mutta tämä on niin henkilökohtainen näkemys, että...\nKuulkaa, harvoin olen näytelmästä kokonaisuutena pitänyt näin paljon!\nJos olette jyväskyläläisiä tai voitte järjestää käynnin, niin esityksiä on vielä kolme: 10.5., 12.5., 18.5.\nja lippuja näyttää vielä olevan. Tämän päivän esityksessä oli yleisöä jopa Turusta asti.\nSen verran pitää sanoa, että ilmeisesti täytyy hiukan pitää klassisesta musiikista (Beethoven) ja tuntea muutama musiikkitermi, jotta näytelmästä nauttii täysillä.\nTietenkin katselin myös yleisöä tarkalla silmällä ;-D Näin joitakin upeita koruja, mutta harmikseni kovin moni nainen ei ollut koruihin panostanut. Liian monella oli mini-korvikset ja ohut kaulaketju, vaikka asu olisi kestänyt näyttävämpääkin. Niin, henkilökohtaisia mieltymyksiä nämäkin!\nMitähän olisi eräs turkulaisrouva sanonut, jos mulla ois ollut kamera mukana ja jos olisin halunnut kuvata hänen huikean korunsa? En voi tietää, kun ei ollut sitä kameraa ;-)\nLähettänyt Mags klo 19:27\nMarjaana 6/5/12 07:25\nOlen kuullut joltakulta muultakin kehuja tuosta. Kyllä kulttuurielämykset vaan antavat voimia ja pureskeltavaa!\nTurkulaisrouvan korujen kuvaamisessa saisi olla varppeillaan ettei tule zoomattua rinnuksiin ;-)\nMullakin oli englanninlakut kaulassa (ja kieltämättä aika avara kaula-aukko), kun tarhan eteisessä niitä vuolaasti ihasteltiin. Se oli hauskaa siihen asti, kun kuoroon liittyi yksi isä...\nLinnulla pesä, tuunaus\nLintu sanoo 'huit'\nSiipi tai kaksi\nJärki ja mieli\nOliko ihan pakko?


Espanjalaiset rakastavat syömistä ravintolassa, he syövät paljon ja mielellään myöhään. Espanjalaiset itse lounastavat klo 13.30–15.30, ja illallinen nautitaan yleensä klo 20.00–23.00. Koska Teneriffalla kuitenkin on paljon turisteja, ravintolat ovat avoinna myös meidän pohjoismaalaisten aukioloaikojemme mukaan. Juomaraha ei sisälly laskuun, vaan lisätään erikseen laskun loppusummaan. Juomarahan määrä on noin 10-15% loppusummasta.\nTeneriffalaiset ovat taitavia ruoanlaittajia, ja saatavilla on hyviä raaka-aineita. Kansainvälisten ruokalajien lisäksi saaren erikoisuudet ovat ehdottomasti kokeilemisen arvoisia. Tapakset ja Espanja kuuluvat yhteen. Espanjalaiset itse syövät tapaksia alkupaloiksi, mutta niistä voi helposti koota kokonaisen aterian tilaamalla joukon erilaisia tapaksia. Valinnanvaraa on runsaasti ja paras tapa kokeilla tapaksia on tilata "un variado", jolloin saat suurehkon, useita erilaisia tapaksia sisältävän lautasen.\nLas Americaksen ja Los Cristianoksen kaupungissa on runsas valikoima herkullisia ravintoloita lähteä niin lounaalle kuin illallisellekin. Alle olemme koonneet muutamia suosittelemiamme ravintoloita:\nTasokasta ruokaa, rento tunnelma ja hyvä palvelu. Suuri valikoima tapaksia ja hienoja espanjalaisia viinejä. Upeat maisemat Playa de las Vistasin rannalle, Los Cristianosin suuntaan etenkin auringonlaskun aikaan. Avoinna joka päivä klo 10.00 lähtien myöhäiseen iltaan. Voit varata pöydän soittamalla +34 922 792 776.\nOpas suosittelee: Jaettavat tapakset tai päivän erikoisuudet\nAukioloajat: 10:00 - 23:00\nPuhelinnumero: +34 922 792 776\nTodella viihtyisä ravintola, josta on loistavat näkymät Las Vistasin rannalle. Tässä ravintolassa on ystävällinen ilmapiiri ja ruoka on korkeatasoista. Laajan valikoimansa ansiosta ravintola soveltuu myös perheen pienimmille. Suosittelemme ehdottomasti maistamaan ravintolan herkullisia tapaksia. Avoinna joka päivä lounasajasta iltamyöhään. Voit varata pöydän soittamalla numeroon +34 922 789 466.\nOpas suosittelee: Täytetyt paprikat vuohenjuustolla, tandoorikana tai herkulliset tapakset\nPuhelinnumero: +34 922 789 466\nJos haluat lisää tietoa ravintolasta, voit tutustua ravintolaan heidän omilla kotisivulla osoitteessa: http://www.friendstenerife.com/\nLaaja valikoima hyvää ruokaa ja erinomaista palvelua viihtyisässä ympäristössä. Ravintolassa teitä palvelee skandinaavinen henkilökunta. Kannattaa kokeilla esimerkiksi häränfileetä keittiömestarin tapaan tai herkullisia kalaruokia. Ravintolalla on monia kanta-asiakkaita ja iltaisin on tarjolla elävää musiikkia ja mahdollisuus tanssia. Ohjelmassa on mm. Flamenco-iltoja, Abbaa sekä Elvistä. Kolmen ruokalajin menu vain 9,95 euroa. Ilmainen WiFi. Voit varata pöydän soittamalla numeroon +34 922 797 804.\nOpas suosittelee: Simpukat kermakastikkeessa sipulin, valkosipulin ja valkoviinin kera, paella tai Malibun pastat\nAukioloajat: 10:00 - 01:00\nPuhelinnumero: +34 922 797 804\nTule maistamaan uuden ravintolan herkullisia ruokia. Heillä on mm. erinomainen valikoima pihvejä, jotka vievät kielen mennessään. Kun ruokailu on ohi, tulevat tarjoilijat luoksesi jälkiruokakärryineen pullollaan monia herkkuja. Pöytävarauksen saat tehtyä numerosta +34 922 898 673.\nOpas suosittelee: Fajitakset, salaatti mangolla, avokadolla ja katkaravuilla tai maukkaat pihvit.\nAukioloajat: 10:00 - 00:00\nPuhelinnumero: +34 922 898 673\nRavintola Balkonen sijaitsee Playa de las Américaksen sydämmessä. Ravintola avattiin vuonna 1986 ja siitä lähtien asiakkaat ovat olleet erittäin tyytyväisiä ja palanneet aina uudestaan. Ravintola tarjoaa erittäin maukasta kansainvälistä ja libanolilaista ruokaa keski-idästä. Balkonen kutsuu teidät oikein lämpimästi tervetulleiksi testaamaan heidän fantastista ruokaa tai esimerkiksi Shishaa.\nOpas suosittelee: Kana Chawarma, Fatayer ja falafelit.\nKeittiö avoinna: 13:00-00:00\nPuhelinnumero: +34 922 75 23 03