SDP ja Vihreät nielivät tyhjän väitteen tiedustelulain kiireellisyydestä — Jussi Mäkipelto - Liberaalipuolue\nSDP ja Vihreät ovat päättäneet tukea luottamuksellisen viestinnän suojan murtamiseen vaadittua perustuslakimuutoksen läpiviemistä kiirellisesti. Tämä perustuslaissa turvattu luottamuksellisen viestinnän suoja halutaan lakkauttaa, jotta tiedustelulaissa kuvattu massavalvontajärjestelmä voidaan toteuttaa. Nykyinen perustuslaki ei salli massavalvontaa.\nMuutosta kiirehditään, sillä oletettavasti hanketta ajavat tahot eivät halua ottaa sitä riskiä, että kansalaiset pääsisivät nurkan takana odottavissa eduskuntavaaleissa ottamaan kantaa luottamuksellisen viestinnän suojan puolesta. Julkisuudessa kiirettä perustellaan turvallisuusmaisemalla, mutta tämä lienee vain tyhjää puhetta, sillä ajansäästö on vähäinen, eikä laissa kuvattua massavalvontajärjestelmää voida näin nopealla aikataululla edes saada käyttökuntoon. Järjestelmää, joka kykenee käsittelemään kaiken Suomessa tapahtuvan tietoliikenteen, ei tuosta vain osteta kaupan hyllyltä. Vaikka perustuslain hätiköity käpälöinti menisi läpi, pitäisi järjestelmä ensin saada käyttökuntoon, ennen kuin kansalaisten viestejä voidaan alkaa lukemaan.\nTiedustelulain muut tärkeämmät osat taas eivät vaadi perustuslain muutosta, joten niiden kiireellisyys ei voi olla peruste peruslakimuutoksen kiirellisyydelle. Niiden kanssa on varmasti tarpeeksi tekemistä seuraavan hallituskauden alkuun asti. Nykyinen perustuslaki ei myöskään ole viestien lukemiselle este, silloin kun lakia on rikottu. Perustuslakimuutos vain mahdollistaa viestien lukeminen myös silloin, kun lakia ei ole rikottu.\nOikeutta luottamukselliseen viestintään ei missään tapauksessa tule riistää kiireellisenä perustuslain muutoksena, vaan jokaisella äänestäjällä on oltava mahdollisuus ottaa kantaa näin rajuun ja perustavanlaatuiseen muutokseen seuraavissa eduskuntavaaleissa.\nPekka Pihlanto 28.9.2018 10:00\nEi suomalaisilla olisi olla varaa sinisilmäisiä hyödyllisiä idiootteja turvallisuusasioissa. Ei ole mielekästä, että turvallisuuviranomaisemme joutuvatt turvautua muiden länsimaiden apuun, kun eivät pysty itse seuraamaan arveluttavaa viestiliikenettä alueellamme.\nJiri Nieminen 28.9.2018 10:18\nKansalaisten turvallisuuden takia kirjesalaisuutta ei ole pidä avata.\nNykymaailmassa kansalaisille aiheuttaa suurimman uhan valtio, missä he asuvat.\nPekka Pihlanto 28.9.2018 10:32\nKirjesalaisuusko on tärkeämpi kuin kansallinen turvallisuus? Pitäisi osata tasapainottaa asiat niiden tärkeysasteen mukaan. Turvallisuusviranomaisia eivät tavallisen tallaajan sähköpostit kiinnosta.\nJiri Nieminen 28.9.2018 11:09 Vastaus kommenttiin #3\nMitä tarkoitat kansallisella turvallisuudella?\nEikö kansallisen turvallisuuden tarkoitus ole nimenomaan turvata kansalaisten vapaus.\nNyt kansalaisten vapautta ollaan tukahduttamassa kansallisen turvallisuuden nimissä.\nOn logiikan perusjuttuja, että keinot ja päämäärät eivät voi olla risitiriidassa keskenään.\nTai ainakin pitäisi tietää, mutta kaikki klassisen liberalismin aatehistoriaa lukeneet tietävät liberalismissa päämäärä pyhittävän keinot. Se vain yrittää näyttäytyä moraalisesti autoritaarisia hallintoja ylevämpänä.\nJussi Mäkipelto 28.9.2018 13:12\nPerustuslakiin kirjatut ihmisoikeudet ovat siellä juuri sen takia että niitä ei voida hätiköiden murtaa. Nyt luottamuksellisen viestinnän suojan murtamista ollaan ajamassa hirveällä kiireellä ja paineella, vaikka kiireellisyyden puolesta ei ole esittää kuin tyhjiä ympäripyöreyksiä.\nPekka Pihlanto 28.9.2018 11:20\nPitäisikö tässä ruveta peruskäsitteitä määrittelemään?\nOn logiiikan perusjuttuja, että munakasta ei voi tehdä rikkomatta muutamaa munaa.\nGooglaa, niin pääset jyvälle. Tässä yksi pikaisella haulla haaviin jäänyt näyte Wikipediasta. Toisessa kappaleessa mainitaan kansallinen turvallisuus:\n"Suomen tiedustelulainsäädäntö koostuu säädöksistä, jotka koskevat suomalaisten turvallisuusviranomaisten harjoittamaa tiedustelutoimintaa. Tiedustelutoiminnan tarkoitus on torjua suomalaisiin kohdistuvia uhkia Suomessa sekä parantaa suomalaisten turvallisuutta ulkomailla. Etenkin sotilastiedustelun osalta voimassa olevaa lainsäädäntöä on niukasti. Sotilastiedustelu nousee esille vuonna 2000 säädetyn aluevalvontalain yhteydessä. Yhtenäistä tiedustelulainsäädäntöä ei Suomessa toistaiseksi ole. Asianajajaliitto on nähnyt tilanteen oikeusvaltioperiaatteen kannalta epätyydyttävänä ja pitää tiedustelulainsäädännön säätämistä oikeusvarmuuden puolesta kannatettavana.\nTiedustelussa lähtökohtana ei ole esimerkiksi rikosepäily vaan kansallinen turvallisuus. Yleinen näkemys on, että tiedustelun pitää olla tarpeellista, kohdennettua, perusteltua, valvottua ja riippumattoman lupaharkinnan alaista. Suurin mielenkiinto kohdistuu tietoliikennetiedusteluun. Sen ja tietoliikenteen valvonnan välillä vallitsee jännite. Tulkintakysymys riittävästä kohdennuksesta on keskeinen peruste, jolla eroa näiden välille tehdään. Verkkovalvonta voi olla tietyin edellytyksin oikeutettua ja perusteltua.\nPuolustusvoimien tehtäviin kuuluu tuottaa tilannekuvaa valtionjohdon päätöksenteon tueksi. Sen olisi kyettävä ennakoimaan vakavat turvallisuusuhkat, jotta tarvittaviin toimenpiteisiin voidaan käydä. Puolustusministeri Jussi Niinistön mukaan sotilastiedustelu on puolustusvalmiuden keskeinen osa. Puolustusvoimilla on oikeus nykyisellään radiotiedusteluun, jolla ei ole ulkoista valvojaa. Hallinto-oikeuden professori Heikki Kulla totesi 2013 tältä osin olevan aihetta uudistaa tiedustelutoimintaa koskevia sääntöjä.\nTutkimus rajavartiolaitoksen toimivaltuuksista ja perusoikeussuojasta arvioi, että toimivaltuudet pyritään pitämään mahdollisimman pitkään sellaisina, kuin ne ovat normaalioloissa. Tiettyjä oikeuksia ei ole mahdollista rajoittaa edes poikkeustilanteessa, poislukien kaikista vakavimmat kriisit."\nJussi Mäkipelto 28.9.2018 13:21\nMassavalvonnan hyödyt turvallisuudelle ovat tutkimuksen ( https://surveille.eui.eu/wp-content/uploads/sites/... ) mukaan heikkoja, mutta haitat merkittäviä. Ei kansallinen turvallisuus ole mikään avoin valtakirja joka pyhittää kaikki keinot. Käytettävien keinojen on oltava tehokkaita ja tarkoituksenmukaisia. Massavalvonta ei tätä ole.\nPekka Pihlanto 28.9.2018 14:56\nMitä tuolla joukkovalvonnalla sitten tarkoitetaankin verrattuna Suomen hankkeisiin? Ko. tutkimus ei kai koske Suomen tilannetta. Tosiasia kuitenkin on, että olemme jäljessä muiden EU-maiden turvallisuustasosta juuri tiedustelumahdollisuuksien osalta. Miksi meidän tulisi tyytyä vähempään?\nJos halutaan saada terroristien hankkeita paljastetuiksi, on kyllä syytä saada oikeudet tutkia viestivirroissa liikkuvia epäilyttäviä sanoja ja lauseita. Turvallisuusviranomaisille on annettava kunnon keinot. Mitä sitten, jos jokin suuri terrrori-isku tai maanpuolustukseen kohdistuva vakoilutapaus sattuu yllätyksenä? Kuka vastaa?\nJussi Mäkipelto 29.9.2018 01:25 Vastaus kommenttiin #12\nEn näe syytä sille että massavalvonta toimisi täällä yhtään sen paremmin kuin muuallakaan.\nParas tapa kansallisen turvallisuuden parantamiseksi lienee yksinkertaisesti palkata enemmän poliiseja ja suojelupoliiseja. Valvontajärjestelmän hinnalla niitä palkannee aika monta, eikä perustuslakia tarvitse muuttaa.\nPekka Pihlanto 29.9.2018 09:52 Vastaus kommenttiin #13\nMuiden maiden tiedustelun osalta ei ole raportoitu mitään erityisiä ongelmia. Kaikki maat aikovat jatkaa verkkotiedustelua. Hollanissa paljastettiin ja estettiin äskettäin suuri terrori-isku:\nPoliisien lisääminen ei ole ratkaisu kasvavaan terroristiongelmaan, sillä Suomi on nimenomaan verkkotiedustelussa muista maista jäljessä ja tiedonsaannissa niiden armoilla.\nOn osattava erottaa pienet ja merkittävät asiat toisistaan, eikä antaa liioitellun idealismin viedä valtaa terveeltä harkinnalta.\nTurun puukkoiskua ei pystytty estämään. On mahdollista, että tehokas verkkotiedustelu olisi paljastanut terroristin hankkeet etukäteen.\nJussi Mäkipelto 29.9.2018 23:19 Vastaus kommenttiin #14\nHollanti taipuu vähän huonosti, muista uutisista en löytänyt mainintaa että tässä olisi ollut kyse massavalvonnan käytöstä. Tietääkseni yhtäkään terroristi-iskua ei ole estetty massavalvonnalla vaan ihan perinteisellä poliisityöllä.\nPekka Pihlanto 30.9.2018 20:31 Vastaus kommenttiin #16\nEivät viranomaiset menetelmiään julkisuudessa ilmoittele.\nJussi Mäkipelto 2.10.2018 00:25 Vastaus kommenttiin #17\nSilloin tietenkään perustuslakiin ei pidä koskea jos viranomaisilla ei ole esittää näyttöä muutoksen hyödyistä.\nPekka Pihlanto 2.10.2018 09:56 Vastaus kommenttiin #18\nMiten tällaiseen johtopäätökseen päädyit? Sillä seikalla, että yksittäisten iskujen paljastamiseen johtavista menetelmistä ei kerrota julkisuuteen, ei ole mitään tekemistä lain tarpeellisuutta koskevan keskustelun kanssa.\nTiedustelulaista ja sen tarpeellisuudesta on annettu perusteelliset näytöt julkisuudessa. Uutisia terrori-iskuista seuranneille on päivänselvää, että tiedustelulakia tarvitaan kiireellisesti. Vastaavatko lain tai sen kiireelliseksi julistamisen vastustajat lain odotusaikana mahdollisesti tapahtuvan terrori-iskun seurauksista? Eivät tietenkään.\nUuden tiedustelulain yksityiskohdat:\nJussi Mäkipelto 8.10.2018 19:45 Vastaus kommenttiin #19\nJos perustuslakimuutoksen tarpeellisuutta ei pystytä julkisuudessa uskottavasti perustelemaan, ei lakimuutos voi olla tarpeellinen. Muutenhan annamme avoimen valtakirjan mille tahansa muutokselle ilman syytä, jos aina voidaan vedota siihen että muutos on tarpeellinen ja kiireellinen syistä joita emme voida kertoa.\nTiedustelulakin tarpeellisuus, perustuslain muokkaamisen tarpeellisuus ja muokkauksen kiirellisyys ovat kolme eri asiaa. Pidän tiedustelulaki tarpeellisena mutta olen hyvin skeptinen perustuslain muokkaamiselle, enkä näe mitään syytä kiirehtiä muutosta. Jos kyse on vastuusta, niin voin vaikka henkilökohtaisesti ottaa vastuulleni jokaisen seurauksen joka kiirehdityn ja normaalin perustuslain muokkauksen välisenä ajanjaksona syntyy, ja joka olisi voitu estää perustuslakimuutoksen mahdollistamalla massavalvonnalla. Niitä nimittäin ei tule olemaan. Näyttöä massavalvonnan toimivuudesta ei löydy. Mikään määrä rivikansalaisten yksityisyyden luokkauksia ei pysäytä vahvasti salattuja viestintävälineitä käyttävää terroristiryhmää tai yksittäistä terroristia, joka spontaanisti päättää lähteä veitsen tai auton kanssa riehumaan.\nPekka Pihlanto 8.10.2018 20:32 Vastaus kommenttiin #20\nEiköhän ole parasta, että luotamme eduskunnan enemmistön harkintakykyyn. Niin demokratia toimii. Eduskunnalla on todennäköisesti sellaista tietoa, mitä tavallisella kansalaisella ei ole. Kansalaisen vastuunottoilmoituksella ei ole tässä asiassa mitään merkitystä.\nJiri Nieminen 28.9.2018 13:22\n"On logiiikan perusjuttuja, että munakasta ei voi tehdä rikkomatta muutamaa munaa."\nKuulostaa V. I. Leninin tokaisulta. :o\nPekka Pihlanto 29.9.2018 09:55\n"Munakasta ei voi tehdä rikkomatta munia", on alunperin ranskalainen sananlasku.\nJanne Kejo 28.9.2018 14:34\nEi silti tarvitse koko taloa polttaa.\nValtion puolustamisen motiivi kumpuaa siitä, että kansalaisten on hyvä elää valtiossa. Yksityisyydensuoja on yksi osa tuota hyvää.\nJos valtion puolustamiseksi on kansalaisilta vietävä ne tekijät, jotka nimenomaan tekevät valtiosta hyvän paikan elää, ei hommassa ole mitään järkeä. Sellainen valtio ei yksinkertaisesti olisi puolustamisen arvoinen.\nErkki Latvala 28.9.2018 11:44\nOon kerrankin samaa mieltä Jiri Niemisen kans...\nJanne Kejo 28.9.2018 14:31\nMieleen tulee myös epäilys, että massavalvontaa on jo suoritettu -- nykyisen perustuslain vastaisesti -- ja nyt halutaan kiireellä perustuslain muutos ennenkuin tapahtunut tulee ilmi.


15 tapaa olla hyvä itselleen – Anna Vihervaarasta | Lily\n24.7.2017 anna vihervaarasta\nTunnen monia naisia, jotka kantavat vastuuta vähän kaikesta, syyllistyvät asioista, jotka eivät ole heidän syytään ja etsivät aina syytä itsestään, jos jokin ei ole elämässä mallillaan. Nämä naiset saattavat hiljaa itsekseen epäillä, että heidän menestyksensä on vahinko ja pian muut huomaavat heidät huijareiksi. Rakkaudessa he unohtavat, että vastuu onnistuneesta suhteesta kuuluu molemmille ja pelkäävät olevansa syypäitä ongelmiin, vaikeita rakastaa tai vaikeita ihmisiä. Töissä he tekevät tunnollisesti kaiken ja vähän enemmän ja illalla treenaavat vaikka pelkän sisun voimin pysyäkseen kunnossa. Ollakseen hyviä, ollakseen arvokkaita, nämä kiltit tytöt.\nNämä naiset unohtavat, että ovat arvokkaita, rakastettavia ja ihania juuri sellaisina kuin ovat. Ja kun he kantavat vastuuta kaikista ja kaikesta, he eivät välttämättä ole kovin hyviä itselleen. He saattavat jopa pitää itsestä huolehtimista itsekkäänä.\nMutta se ei ole itsekästä. Se on tärkein tehtäväsi täällä. Kun itse voit hyvin ja olet onnellinen, jaksat jakaa onnea ja hyvää oloa ympärillesi ja taistella tärkeiden asioiden puolesta. Lentokoneessakin happinaamari laitetaan ensin itselle siksi, että tajuttomana ei pysty auttamaan ketään.\nMinä olin ennen kovan luokan kilttityttö, enkä toki ole lainkaan parantunut vieläkään. Mutta paremmin menee. Opettelen koko ajan olemaan kiltimpi itselleni. Tätäkin taitoa voi harjoitella. Esimerkiksi näin:\n1. Mene luontoon. Se on klisee, mutta totta: luonto rauhoittaa mieltä ja kehoa, se saa sydämen sykkimään hitaammin, hengityksen rauhoittumaan ja parantaa tutkitusti mielialaa.\n2. Unelmoi. Rakenna aarrekarttoja paperille tai Pinterestiin. Valitse niihin vain asioita, joista oikeasti pidät. Jos et oikein tiedä, mitähän se olisi tai olet väliaikaisesti hukassa, tämä on hyvä keino saada se selville.\n3. Anna mielen levätä. Jos teet ajatustyötä ja tunnet itsesi henkisesti kuormittuneeksi, päästä pää lomalle iltaisin. Jätä työt työpaikalle, älä yritä väkisin olla luova tai kehittää itseäsi. Aina ei tarvitse.\n4. Anna kehon levätä. Nuku pitkiä yöunia tai päikkäreitä, tee rentoutusharjoituksia, venyttele, yin-joogaa.\n5. Laiskoittele. Pidä päiviä, joina et tee mitään hyödyllistä. Lue kirjoja, joita rakastat. Katso leffoja, joista tulee hyvä mieli. Selaile Pinterestiä ja kuuntele musiikkia, joka saa mielialasi kohoamaan.\n6. Syö hyvin ja tietoisesti. Syö hitaasti ja arvosta ruokaasi. Kuuntele kehoasi, anna sille ravinteikasta ruokaa, josta se nauttii ja josta se saa energiaa. Jos jokin ruoka ei sovi kehollesi tai arvoillesi, älä syö sitä. Syö paljon värikkäitä kasviksia ja hyviä rasvoja. Asettele ruokasi kauniisti.\n7. Liiku kehosi mukaan. Kuuntele, mitä se juuri tänään sanoo. Haluaako se kävellä, juosta, joogata vai treenata lihaksia. Vai onko tänään lepopäivä. Anna sille, mitä se haluaa, mutta liiku. Hyvinvoivassa kehossa mielikin voi paremmin.\n8. Halaa itseäsi. Muista, että olet arvokas, ihana, hurmaava ja teet parhaasi. Se riittää. Ole armollinen itsellesi.\n9. Keskity omaan elämääsi. Jos et juuri nyt ole kovin energinen tai sinulla on fyysistä tai henkistä kuormaa, älä lisää sitä vierailla taakoilla ja maailman murheilla. Välttele sosiaalista mediaa, äläkä seuraa uutisia, jos ne aiheuttavat pahaa oloa. Kaikesta ei aina tarvitse olla perillä.\n10. Sisusta kodistasi kaunis. Tee siitä harmoninen turvasatama, jossa on hyvä olla. Valitse värejä, jotka tuovat hyvää mieltä ja esineitä, joita rakastat. Muista kasvit, ne puhdistavat ilmaa ja tuovat elämää mukanaan.\n11. Pukeudu niin kuin tahdot. Etsi oma tyylisi ja käytä sitä ilmaisemaan itseäsi.\n12. Toteuta joku unelmistasi. Opettele surffaamaan, lähde yksin reissuun, osta asunto tai mitä ikinä. Ansaitset sen.\n13. Valitse seurasi. Älä päästä lähellesi ihmisiä, jotka kohtelevat sinua huonosti tai painavat sinua tai mieltäsi alas. Ja jos et ole varma, kohteleeko joku huonosti, niin epäilen, että kohtelee. Muuten et miettisi asiaa. Valitse elämääsi ne ihmiset, joiden kanssa on helppo olla onnellinen, joiden seurassa olet paras sinä, joiden seurassa riität aina ja jotka tahtovat sinun nousevan mahdollisimman korkealle. Kohtele sinä heitä samoin. Muista, että paikka elämässäsi pitää ansaita. Niin kuin sinunkin pitää ansaita paikkasi muiden elämissä.\n14. Salli itsesi olla kokonainen. Hyväksy myös huonot tunteet, möröt ja varjosi. Ne kaikki huonot ominaisuudet, joita et tahdo päästää pintaan, mutta joita meissä kaikissa on. Tutustu varjoosi ja muista, ettei sitä pääse karkuun, mutta sillä ei ole enempää valtaa kuin minkä sille annat. Olet sitä vahvempi, eikä teidän tarvitse taistella.\n15. Ole itsesi kokoinen. Älä pienennä itseäsi kenenkään mieliksi, älä esitä vähempää kuin olet, älä piilottele voimaasi. Vain itsesi kokoisena voit saada itsesi kokoisen elämän.\nNo niin, mene, elä, ole onnellinen, sinä ihana, vahva nainen.\nKiitos! Sattui niin hyvään saumaan että! Tällästä sitä tähän hetkeen kaipasi 🙂\nNiin ihana ja voimaannuttava teksti, syrämmellinen kiitos (jälleen) <3\nKiitos ihana Elisabet! <3


kotihiiren kolo: Puutarhaa tv ruudussa ja valkokankaalla\nPuutarhaa tv ruudussa ja valkokankaalla\nElokuva Eedenistä pohjoiseen on ollut valkokankaalla jo aikaa sitten, mutta ennen joulua se tuli televisiosta ja nyt sain sen viimein katsottua.\nPuutarhoja hoiti aika persoonat :)\nElokuvan kuvaus oli kaunis ja mielellään sen katseli.\nElokuva A Little Chaos\non vasta tulossa teattereihin,\nsiinä teemat punoutuvat Versaillesin linnan puutarhan yhden osan rakentamisen ympärille.\nNäyttää kivalle, vosi katsoa tuon, kun tulee.\nTelevisiostahan sitä kevääksi odottelee puutarhaohjelmia,\nmutta toistaiseksi vuoden 2015 puutarhaohjelmista\nen ole liiemmin tietoa löytänyt.\nSen verran bongasin, että\nStrömsön puutarha-ohjelma alkaa 8.2.\nLähettänyt sammal airi klo 5.00\nAnneli A /Pihakuiskaajan puutarha 16. tammikuuta 2015 klo 11.36\nSinulla on mielenkiintoinen blogi. Olen itse uusi blogimaailmassa; julkistin oman puutarhablogini vasta muutama viikko sitten. Onkin kiva käydä tutustua muiden blogeihin. Liityin blogisi seuraajaksi. Hyvää talven jatkoa sinulle!


Paolo Nespolin kansainväliselle avaruusasemalle suuntautuvan avaruuslennon nimi ja logo julkistettiin / Finland / ESA in your country / ESA\nPaolo Nespolin kansainväliselle avaruusasemalle suuntautuvan avaruuslennon nimi ja logo julkistettiin\nEsperia Mission logo\n24 Heinäkuu 2007\nESA PR 26-2007. Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ja Italian avaruusjärjestö (ASI) ilmoittivat tänään valinneensa nimen STS-120-miehistöisen jäsenen astronautti Paolo Nespolin lokakuussa suunnitellulle avaruusmatkalle. Avaruusmatkan nimeksi on valittu Esperia, kuten Italian niemimaata kutsuttiin muinaisessa kreikassa.\nEuroopan avaruusjärjestö (ESA) ja Italian avaruusjärjestö (ASI) ilmoittivat tänään valinneensa nimen STS-120-miehistöisen jäsenen astronautti Paolo Nespolin lokakuussa suunnitellulle avaruusmatkalle. Avaruusmatkan nimeksi on valittu Esperia, kuten Italian niemimaata kutsuttiin muinaisessa kreikassa.\nNimi kuvastaa sitä, miten Nespolin matka kansainväliselle avaruusasemalle (ISS) esittelee eurooppalaista teknologiaa Italiassa rakennetun Node 2 -yhdysmoduulin avaruuteen lähettämisen kautta. Nimellä on haluttu kuvata myös ASI:n visionääristä päämäärää tarjota NASA:lle bilateraalisella sopimuksella kolme paineistettua lastinkuljetussäiliötä (monitoimilogistiikkamoduulia, MPLM), joiden kehittäminen on siis uskottu Italian teollisuudelle.\nTällä sopimuksella ASI sai kuusi sukkula lentomahdollisuutta. ESA:n ja ASI:n läheisen yhteistyön tuloksena Euroopan astronauttikuntaan kuuluva Paolo Nespoli valittiin tämän ASI:n lennon miehistön jäseneksi. Ensimmäisen sopimukseen kuuluvista lennoista suoritti Umberto Guidoni, joka vietti 10 vuorokautta kansainvälisellä avaruusasemalla huhtikuussa 2001. Sopimus ESA:n ja ASI:n välillä tämän tärkeän avaruuslennon yhteisohjauksesta allekirjoittivat 19. kesäkuuta, 2007, Le Bourgetin lentonäytöksessä Pariisissa, ASI:n pääjohtaja professori Giovanni F. Bignami ja Daniel Sacotte, joka vastaa ESA:n miehitetyistä avaruuslennoista, mikropainovoiman kehityksestä ja tutkimuksesta.\nSovitun mukaisesti ASI tilasi avaruusmatkan logon suunnittelun maailmankuululta graafikolta Giorgetto Giugiarolta ja hänen yhtiöltään ItalDesign SpA:lta sponsorisopimuksella. Mielikuvituksellinen logo kuvastaa sitä, miten Esperia-avaruuslento on avainasemassa kansainvälisen avaruusaseman viimeistelyssä ja tarjoten mahdollisuuden edetä yhden askeleen eteenpäin avaruuden tutkimuksessa, jossa Italia ja ASI ovat Euroopan ja kansainvälisen areenan päänäyttelijöitä.\n“Italia on yksi euroopan tärkeimmistä toimijoista avaruustutkimuksen alalla”, kommentoi ASI:n avaruustiede- ja tutkimusohjelman (Osservazione dell’Universo) johtaja Simonetta di Pippo. “Nimensä mukaisesti Esperia-avaruuslento on esimerkki Italian pitkäaikaisesta sitoutumisesta avaruustutkimukseen, kuvastaen tulevaisuuden visiotamme ja päämääräämme. (Nimi kertoo myös Italian teollisuuden potentiaalista, johon luottaen vahvistamme panostustamme Euroopan avaruusohjelmiin ja erityisesti Aurora-tutkimusohjelmaan.”)\nEsperia-avaruusmatka on Nespolin ensimmäinen avaruuslento. Haasteellisen avaruusaseman rakennusmatkan aikana Nespoli toimii pääroolissa yhdessä muiden seitsemästä jäsenestä koostuvan STS-120-miehistön kanssa, Node 2 -yhdysmoduulin (rakentaja Thales Alenia Space) asentamisessa. Hän tulee koordinoimaan toimintaa sukkulan sisältä neljän avaruuskävelyn aikana ja olemaan vastuussa myös ESA:n ja ASI:n ihmisen fysiologiaan ja biologiaan liittyvän yhteisen koeohjelman johtamisessa, sekä avustamisessa avaruusaluksen sisäisten järjestelmien ylläpidossa ja käytössä.\n“Node 2, ensimmäinen Euroopassa rakennettu avaruuteen laukaistava moduuli, on ratkaisevan tärkeä ISS-aseman tulevaisuudelle”, kertoo Daniel Sacotte. “Se tulee toimimaan yhdyskäytävänä ESA:n Columbus-laboratorioon, Yhdysvaltain Destiny-laboratorioon ja Japanin Kibo-laboratorioon. (sekä myös japanilaisten HII-kuljetusaluksen kiinnityskohtana. Moduuliin kuuluu myös avaruussukkulan telakointiadapteri, jonka avulla monitoimilogistiikkamoduulit kiinnitetään asemaan. Tiedemiehet ja insinöörit kaikkialla maailmassa odottavat innolla moduulin turvallista laukaisua ja lentoa.”)\n(Eräs tärkeä Esperia-avaruusmatkaan sisältyvä näkökohta on Italian sosiaaliministeriön osallistuminen hankkeeseen. Tämä korostaa kaikkien Euroopan asukkaiden tasa-arvoisia mahdollisuuksia. Nespoli toimii kaikkien Euroopan ja Italian kansalaisten edustajana lentonsa aikana kuljettaen kiertoradalle useita sosiaaliministeriön suositusasiakirjoja.)


3H+KT+S , kerrostalo, 1 339 €/kk, 71 m²\nViihtyisä saunallinen kolmio erinomaisten kulkuyhteyksien päässä Kilossa.\nKoti on toimivan pohjaratkaisun ansiosta helposti sisustettavissa. Huonekoot ovat tilavat, joten kalusteet löytävät varmasti oman paikkansa. Keittotila olohuoneen yhteydessä valkoisilla kaapeilla ja harmailla välitilan laatoilla. Työtaso tumman puun sävyä. Astianpesukone liitettynä ja keraaminen liesi ja jääkaappipakastin kuuluvat varustukseen. Olohuone tilava ja lasitettu parveke keittotilan vieressä. Näkymä kadulle ja sisäpihaan. Lattiassa harmaa laminaatti ja ja seinät ovat maalattu valkoiseksi. Toinen makuuhuone on tilava ja isompi sänky mahtuu helposti. Toisesta makuuhuoneesta saa tarvittaessa vaikka työhuoneen. Ikkunoissa sälekaihtimet. Kylpyhuone eteisen vieressä harmaan ja valkoisen laatan yhdistelmällä. Pesukoneelle om ,ahdollisuus. Omassa saunassa löylyttelet silloin kun sinulle sopii.


Hammashoitaja – keikkatyötä Helsingin kaupungin hammashoidossa - Seure Henkilöstöpalvelut\nMe Seuressa haemme joukkoomme osaavia suun terveydenhoidon ammattilaisia keikkatyöhön Helsingin kaupungin hammashoitoon. Voit olla vastavalmistunut suun terveydenhoitoon suuntautunut lähihoitaja tai alan konkari ja kaipaat työhösi vaihtelua. Olisitko juuri sinä etsimämme hammashoitaja?\n– Pätevän hammashoitajan palkka: 14,67 € €/t + mahdolliset vuorotyö- ja kokemuslisät\n– Päteviä hammashoitajia tai lähihoitajia, joilla on suun terveydenhoidon suuntautuminen\nTyöhakemuksen voit täyttää tästä alta. Kerro työkokemuksestasi ja osaamisestasi tarkemmin työhakemuksessa ja CVssä. Hakemuksen lähettämisen jälkeen olemme sinuun yhteydessä mahdollisimman pian joko puhelimitse tai sähköpostitse


Mainostaminen on tekniikkalaji - Mahdollista - Microsoft Suomen blogi yrityksille\nMainostaminen on tekniikkalaji\nhuhtikuu 4, 2017 huhtikuu 20, 2017 Kirjoituksen lisäsi Antti Alila\nJCDecaux vapautti pilven avulla myyjät myymään ja asiakkaat ostamaan.\nKun näet mainoksen katukuvassa, asialla on todennäköisesti JCDecaux. Ranskalainen JCDecaux on maailman suurimpiin kuuluva ulkomainontaan keskittyvä yritys, joka on saavuttanut näkyvän aseman myös Suomessa.\nJCDecaux on tehnyt hyvää tulosta ja kasvanut vauhdikkaasti viime vuosien ajan. Ulkomainonta on tehokas tapa tavoittaa asiakkaat. JCDecaux’n tavoitettavuus asiakkaiden suunnalta ei kuitenkaan ollut toivotulla tasolla; Mediatoimistoilla ei ollut kätevää keinoa pysyä kartalla JCDecaux’n mainoslaitteiden varaustilanteesta. Varaukset tehtiin meilitse tai puhelimitse, mikä teki kampanjoiden suunnittelusta ja toteuttamisesta tarpeettoman monimutkaista. Myynnin asiantuntijoille kasautuneet tehtävät olivat myös viemässä fokusta pois asiakkaalle eniten arvoa tuottavasta työstä; myynnistä.\nOli aika tehdä muutos. Organisaatiomuutoksen yhteydessä JCDecaux muotoili myös tilausputken uuteen uskoon. Uuden tilausportaalin tarkoitus oli kahtalainen: tehdä asiakkaiden työstä ja ostamisesta helpompaa ja toisaalta tehostaa tätä kautta sisäistä prosessia; palauttaa JCDecaux’n myynnin ammattilaiset omimmalle alueelleen.\nMuutos nojaa vahvasti pilveen. Azure tekee JCDecaux’n portaalista joustavasti ja luotettavasti toimivan. Uudessa portaalissa koko prosessi tarjouspyynnöstä kampanjanhallintaan onnistuu käden käänteessä. Muutos on pantu merkille: neljä viidestä JCDecaux’n asiakkaasta on jo siirtynyt puhelin- tai meilitilauksista digitaalisen portaalin käyttäjäksi. Azureen rakennettu kampanjanhallinta-alusta mahdollistaa asiakkaalle tilauksien teon, livenä olevien kampanjoiden hallinnan, sekä mahdolliset muutokset. Seurauksena tästä on tietysti tehokkaampi ja hallitumpi myynti ja kampanjasuunnittelu. Onnistuneessa muutoksessa kumppanina toimi Kompozure.\nAzure taipuu moneen. JCDecauxin tavoitteena on hyödyntää pilven voimaa jatkossa myös digitaalisisessa ulkomainonnassa. Päämääränä on hankkia uudella teknologialla uutta asiakaskuntaa ja tehdä ulkomainonta kaikille kiinnostavaksi. Visiona on ajaa prosessien automatisointia ja tehostamista helppokäyttöisillä itsepalvelutyökaluilla, jotka jaetaan Microsoft Azuresta sekä työntekijöille ja asiakkaille.\nUuden kiinnostavan piirteen toimialalle tuo myös ohjelmallinen ostaminen, jossa JCDecaux’lla on tulevaisuudessa kiinnostava maaperä valloitettavana. Tähän liittyy vahvasti myös nykyisen alustan muovaaminen ja kehittäminen entistä verkkokauppamaisempaan muotoon – tulevaisuudessa ulkomainontaa voi ostaa luottokorttia heilauttamalla, erilaisilla ostamisen alustoilla toimien tai JCDecaux’n palveluportaalista tilauksen tehden.\nKatso koko tarina videolta\nLataa ilmainen e-kirja Up in the Cloud: Cloud as a Platform ja löydä sinulle sopivat mahdollisuudet pilvipalveluiden hyödyntämiseen.\nAntti Alila | Twitter: @anttialila\nAntti Alila toimii tuotepäällikkönä Microsoftin palvelinliiketoimintayksikössä vastuullaan pilvialustaratkaisut. Vapaa-ajalla Antti kuvittelee olevansa rakennusalan ammattilainen.\nJulkaistu Digitalisoi tuotteesi ja palvelusiMerkitty Asiakaskokemus, Azure, digitalisaatio, pilvipalvelut\nHarnessing the power of AI to transform healthcare kesäkuu 19, 2019


Mitä kaikkea Visma Flow mahdollistaa?\nMikä Visma Flow?\nOletko koskaan istunut alas ja laskenut montako kumppania ja teknologiaa teillä on asiakaspalvelunne käytössä? Niitä nimittäin on aika monta.\nNäiden kumppaneiden ja teknologioiden avulla on mahdollista (saatte 😊) palvella asiakasta monikanavaisesti. Lisäksi asiakas hallinnoi omia asioitaan tarjoamissanne digiasiointipalveluportaaleissa. Palvelukokemuksen varmistamiseksi ja sen kehittämiseksi mittaatte asiakastyytyväisyyttä, asioinnin helppoutta ja suositteluastetta säännöllisesti. Webbisivuillanne on asiointilomakkeet sekä usein chatti ja siihen kytkettynä vielä ”nappi”botti, jotta asiakkaalle voidaan tarjota oikeaa palvelua, oikeassa kanavassa, oikeaan aikaan.\nAsiakkaiden vaatimustaso ja kanavien määrä on lisääntynyt mutta, asiakaspalveluhenkilöstön tarve ei todennäköisesti ole pienentynyt. Asiakkaan saama palvelukokemuksen mittaaminen on työlästä ja vaatii enemmän kuin yhden projektin, parhaita käytäntöjä sekä ajan hermolla olemista. Palveluiden kytkeminen toisiinsa sulavasti on iso haaste ja se kuluttaa paljon resursseja, aikaa ja rahaa joista aika tässä hetkessä on varmasti niukin resurssinne. Projekteihin tarvitaan liian usein oma IT-tiimi sekä omalta asiakaspalveluhenkilöstöltä aikaa keskittyä kehittämiseen.\nMeillä on ratkaisu jolla pystytte pidemmässä kaavassa säästämään resurssejanne, rahaa ja erityisesti aikaa. Olemme kehittäneet "aikakoneen tulevaisuuteen" eli Visma Flow -palveluympäristön, jota voit modulaarisesti kasvattaa vastaamaan yrityksesi tarpeita asiakkaan kanssa käytävän sujuvan viestinnän helpottamiseksi. Ideana meillä on ollut yhdistää työkalut, asiakkaan kokemuksen mittaus sekä erilaiset automatisointeihin liittyvät tarpeet yhdeksi helposti käyttöön otettavaksi palveluksi.\nKanavat ja asiointi\nVisma Flow koostuu omnichannel -asiakaspalveluympäristöstä, joka on rikastettu monipuolisilla asianhallintaominaisuuksilla eli tiketöintijärjestelmällä. Voit myös helposti laajentaa palvelun digitaaliseksi asiakasportaaliksi, dokumenttien hallintaan, dokumenttien varastointiin sekä sähköiseen allekirjoitukseen saakka.\nStandardit mittarit asiakaskohtaamisten transaktionaaliseen mittaamiseen (NPS, CSaT ja CES)\nKuka oli asiapalvelija, mitä asia koski, mikä palvelussamme toimi ja mikä ei toiminut?\nAsiakkaan palvelemisessa ja viestinnässä muodostuu paljon tietoa, jota usein ei pystytä mittaamaan helposti. Visma Flow -palvelun avulla voit päättää mihin prosessiin ja milloin asiakkaalta halutaan kysyä onnistumista tyytyväisyyteen, suositushalukkuuteen sekä asioinnin helppouteen liittyen. Kun pystyt kysymään oikean kysymyksen oikeaan aikaan sekä rikastamaan tiedon asiaan ja palveluhetkeen liittyen, asiakkaanne kertovat, mikä palveluissanne toimii ja missä olisi vielä kehitettävää.\nRobotit ja Botit mukaan helpottamaan arkea\nTässä kohtaa Visma Flow -automatisointipalvelut astuvat kuvaan. Samasta palvelusta voit ottaa robotiikalla (RPA) hoidettavia rutiinitöiden automatisointeja sekä asiakkaan viestintään liittyviä botti-tyyppisiä automatisointeja kanavasta riippumatta. Taustajärjestelmien integroinneissa käytämme myös IPaaS-palvelualustaa, jonka ideana on mahdollistaa näppärät datan hallinnointi niin kutsutulla low code -menetelmällä.\nOlisiko aika rakentaa teille hyvä Flow?\nEdellinen: WhatsAppin käyttöesimerkkejä toimialoittain


Jatkokertomuksia: Hans Hoffman - Aarniovalkea, osa 2\nHans Hoffman - Aarniovalkea, osa 2\nItkien oli kaunis tyttö hiipinyt kotoaan. Hiljalleen kulki hän pitkin yksinäistä rantaa; hän näytti olevan sisällisen levottomuuden vallassa, tuskallisesti tirkisteli hän joka taholle sumuun. Hänen vartalonsa oli voimakas ja nuoruuteensa nähden upea hänen liikettensä luonteva, hiukan hitaanlainen nuorteus uhkui viehättävää suloutta.\nÄkkiä häämötti jotakin sumusta, alussa vain hämärästi, vaan kohta huudahti tyttö ilosta ja syöksyi tulijaa vastaan.\nTuo kaunis mies sulki hänen molemmin käsin syliinsä ja suuteli värähtelevää tyttöä tulisella innolla. Sitten laski hän hänen alas lämpimälle hietikolle, istuuntui hänen viereensä ja painoi vaaleakiharaisen päänsä tytön rintaan, ja vaan häntä suudellen. Tytön kukostavat huulet suutelivat ja sammaltelivat, silmiään piti hän ummessa.\n»Sinä lähdit pois minun tähteni,» sanoi viimein mies, kun kykeni jotakin sanomaan.\nTyttö nyökkäsi ääneti ja suuteli häntä.\n»Ja minä olen lähtenyt jälkeesi, kuten näet,» sanoi mies loistavin silmin, »ja minä en enään laske sinua sylistäni, ennenkuin olet täyttänyt mitä lupasit — vielä tänä iltana, sinä julma, sulonen, pahankurinen, ihana, armahimpani! Sinun täytyy olla kokonaan minun, vielä tänään, tahi minä kuolen ja menehdyn rakkauteni tuleen, sinä julma armahani! Sinun täytyy! Sinun täytyy!»\n»Yrjö!» huokaili tyttö vaan, muutoin ei ymmärrettävää sanaa; hän sammalteli vaan ja huuteli. Hänen poskensa paloivat ja upea rintansa kuohui kuumana hienon kesävaatteen verkossa. Mies taivutti hänen päänsä kauvas taaksepäin ja painoi huulensa hänen lumivalkoiselle kaulallensa. Tyttö antoi hänen estelemättä tehdä mitä tahtoi, hän oli tajutonna, suuteli vaan.\n»Tämän helteen jälestä tulee ihana kesäyö,» sanoi mies värähtelevällä äänellä. »Ja missä sinä tänä iltana odotat minua?»\n»Äiti!» änkytti tyttö. »Äitini!» Hän aukasi silmänsä, joista kuvastui syvintä surua.\n»Onko hän niin paha?» kysyi mies hymyillen. »Ja pitääkö hänen saada se tietää, jos me onnelliset olemme? »\n»Hän huomaa sen,» kuiskaili tyttö, »hän huomaa kaikki. Hän tappaa minun kuin rotan.»\nMies hymyilee taas. »Sallineehan hän toki järkevän sanan itsellensä puhuttavan. Näin kauniiden tyttöjen äidit eivät koskaan ole aivan pahoja. Minä puhuttelen häntä ja toivon voivani näyttää hänelle hänen suostumuksensa välttämättömyyden. Onko äitisi nyt kotona?»\nTyttö katsoi häneen tuskallisesti ja nyökkäsi.\n»Ja jos äitilläsi ei enään ole mitään sitä vastaan, niin sitten — ?» kuiskasi hän hänen korvaansa, kuumasti hän hänen korvaansa, kuumasti läähättäen.\nÄkkiä riuhtasi tyttö itsensä hänestä puolittain erilleen, ikäänkuin paetakseen; vaan vaipui heti taas paikoilleen hänen syliinsä.\n»Ei, ei», mumisi hän tuijottavin silmin ja sekavasti puhellen. »En, en! Laske minut! Raamattu! En minä tahdo. Sin'et saa! Pastori! — Voi Jumala, voi Jumala, voi Jumala, minun täytyy menehtyä, jos en minä tän'iltana saa sinua nähdä».\nHän kumartui ja suuteli sydämmellisen hellästi rakastajansa kättä.\n»Ja missä?» kysyi tämä innosta vapisten.\n»Sillan luona», kuiskaili tyttö, »siellä minä odotan siksi kuin tulet. Ja vaikka kuolemakseni olkoon. Sinun täytyy viipyä kapakassa, kunnes tulee pimeä. Ja sitten minä odotan lyhdyn kanssa sillan luona. Ja sen takana on hietavalli, sinne ei tule yhtään ihmistä. — Ei, minä en saata. En minä tahdo. Sinä et saa tulla!»\nMies ei enään vastannut sanaakaan, sulki vaan hänen suunsa suuteloillaan.\nPaahtavan auringon himmeästi läpikuultama valkea usva lainehti heidän ympärillään. Ne istuivat keskellä aavaa rantaa kuumassa hiedassa aivan kuin autiolla aavikolla; usein liikkui sumussa pimeä varjo heidän ohitsensa, ihminen joka kulki pitkin vedenrajaa rantaa myöten, vaan se näkyi niinkuin kaukaa etäältä, hän ei heitä nähnyt eikä häirinnyt. Koiran haukuntaa ja ihmisääniä kuului myöskin melkein läheltä läpi meren kovan pauhinan; mutta kaikki tuo oli heille harmaassa etäisyydessä, eikä heitä häirinnyt. He olivat tässä kerrassaan piilossa koko maailmalta, heidän ei tarvinnut muuta kuulla, kuin meren kohinan, eikä muuta nähdä, kuin valkean hiekan ja virtaavan sumun.\nNäkymätön aurinko paahtoi mahtavasti heidän päänsä päällä, vaan sitä he eivät huomanneet ja suutelivat vaan toisiaan. — — —\nTuo kaunis mies astui loistavin silmin ulos mökistä; hänen täytyi kumartua ovessa, jottei päätänsä loukkaisi. Äkkiä katosi hän sumuun.\nÄmmä meni kamariin tyttärensä luo, joka istui vuoteen laidalla ja itki.\n»Ett'et vain saastuta minun taloani tyhmyyksilläsi!» huusi eukko. »Minun taloni on puhdas ja pitää puhtaana pysymään. Isäsi oli kunniallinen kalastaja, eikä se kaikki ole totta, mitä ne minusta puhuvat. Jumala on oikea tuomari ja Jumala joka joka päivä uhkaa. Tuolla ulkonahan saatat tehdä mitä tahdot; mitenkäpä minä sinua estäisin? Ja vaikkapa sinun kuoliaaksikin löisin jälestäpäin, niin tapahtunuthan se kuitenkin olisi. Ja mitäpä se minuun tulee? Minun puolestani, minun puolestani! Tuomitse minua, Herra, minun vanhurskauteni ja vakuuteni mukaan. No, ja pastori, niin mitä pastori on sanova! Mutta minun huoneeseeni ei tuo sinun miesroikaleesi tule, sen minä sanon sulle vieläkin kerran. Tuolla ulkona hietavalleilla, sinne te kuulutte ilkitöillenne. Ja jos joku sinun siellä näkee, niin lyön minä kaikkein ihmisten nähden sinut kappaleiksi. Häpeäl Häpeäl — Mokoma koira! Venyttää mukanaan kahmaloittain kultaa! Ja nyt nous’ ylös, laiska lutka, ja tee askareesi jos illalla tahdot vapaa olla hullutuksiasi varten. Jumalattomat lankeevat toinen toistensa kanssa omiin verkkoihinsa, vaan minä aina pääsen ohitse».\nVaimon tällä tavalla huutaen ja pasuten piteli hän kädessään vanhaa, harvakuteista lapasta, jonka suurten silmäin kautta kullalta kimalteli. Hän oli sitonut lapasen suun nuoralla kiinni ja liikutellessa kuului heleää kilinätä. Hän meni ulos tupaan ja tallehti sen huolellisesti suureen arkkuroseloon.\nKun tyttö oli jäänyt yksin, nousi hän ylös, astui akkunan luo ja katsoi ulos sumuun. Hänen poskensa hehkuivat ja huulet hymyilivät autuaasti: »Tän' yönä!» kuiskaili hän, »tän' yönä!»\nHän katsoi taaksensa etsien jotakin.\nHän meni toiseen huoneeseen, josta äiti oli poistunut, ja otti mustan raamatun. Vähän selailtuaan kirkastuivat hänen silmänsä ja hän luki kovalla äänellä:\n»Jos minä sanoisin: pimeys peittäköön minun, niin olisi myös yö valkeus minun ympärilläni; sillä ei pimeys sinun edessäsi pimeä ole, ja yö valaisee niinkuin päivä; pimeys on niinkuin valkeus! — Tän' yönä! Tän' yönä!» huokaili hän.\nSitten solui hänen katseensa, tahtomattansa, moniaita rivejä alemmaksi ja sattui värsyyn:\n»Ja katso, jos minä pahalla tiellä lienen, niin saata minua ijankaikkiselle tielle?»\nHän tyrmistyi ja silmiinsä tuijottivat liikkumatta. Kauvan seisoi hän siinä synkkänä miettien, sitten kohotti äkkiä päänsä ja kuunteli akkunaan päin. Tasasia askeleita kuului ulkoa; hän näki mustan, laihan, pitkäkasvuisen haamun verkalleen kulkevan ohitse sumussa.\n»Pastori!» mutisi hän ja kätki pelästyneet kasvonsa käsiinsä. Kova väristys puistatti häntä; hän silmäili ympärilleen ikäänkuin apua etsien; ja hän tarttui uudestaan raamattuun. Hänen hätäisesti selaileva sormensa tapasi seuraavan paikan:\n»Kiitäkäät kaikkein herrain Herraa; sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti.»\nJoka maan on levittänyt veden päälle; sillä hänen laupeutensa pysyy ijankaikkisesti.\nJa antoi Israelin käydä sen keskeltä; sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti.\nJoka Pharaon sotaväkinensä Punaseen mereen upotti; sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti!\nJoka johdatti kansansa korven läpitse; sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti!»\nHän vaikeni äkkiä ja tuijotti eteensä. Hänen silmänsä muistuttivat nyt hänen äitinsä tyhmää ja kaameaa katsetta. Ja sitten risti hän kätensä eteensä pöydälle ja rukoili ääneensä:\n»O, minun Jumalani, rakas Jumala, tee minulle mitä tahdot. Jos sinä johdat hänen terveenä sillan yli, niin sitten se on sinun tahtosi, että minä synnin teen, ja se ei ole minulle mikään synti, ja minä sanon pastorille, että sinä olet sen niin tahtonut ja käskenyt. Ja jos sinä tahdot syöstä hänen ruokojärveen, niin sitten sekin on ollut sinun tahtosi, ja minä en sille mitään voi, eikä sekään ole minulle synniksi. Mutta sitähän et tee, rakas Jumala, sillä sehän olisi liian hirmuista, liian hirmuista! Onhan hän niin kaunis ja niin nuori, salli minun ennen tehdä synti ja pelasta hänet; ja minä tahdon myös kaiken kärsiä, mikä siitä tulee.»\nTämän rukouksen lausuttuaan nousi hän ja meni levollisesti askareihinsa; vaan hän liikkui hiljaa ja kalpeana ja hänen jäsenensä vapisivat usein.\nYhä sumua, yhä vaan samaa sumua kesäsydännä.\nKun lämpönen ilta oli tullut, otti hän Iyhtynsä käteen ja mustan raamatun vasempaan kainaloonsa ja astuskeli niin pois sumuun.\nKun hän saapui sillalle, oli jo tullut aivan pimeä; ei ollut kuutamoja ja tähdet olivat sumun peitossa. Hän sytytti lyhtynsä ja meni sillan poikki ja edelleen pehmeässä hiedassa. Valkea levitti ympärilleen punaten sädekehän, himmeästi tuntien sumun läpi.\nMuutamia minuuteja kuljettuaan tapasi hän maahan pystytetyn ahtimen, jota kalamiehet käyttivät verkkojaan kuivatakseen; hän pysähtyi ja ripusti lyhtynsä seipääseen. Sitten juoksi hän vielä kerran jälkejään takasin sillalle ja tähysteli sieltä valkeaansa. Säteinen valo kuulti selvään tänne saakka.\nNyt palasi hän ja seisahtui odottamaan lyhtynsä viereen.\nHän aukasi raamatun ja koetti lukea; vaan valkea valasi liian epäselvästi alaspäin; hän löi kirjan kiinni ja piteli sitä molemmin käsin nojaten selkäänsä seipääseen. Näin odotteli hän kärsivällisesti. Aika tavasta mumisi hän hiljaa mitä hänen mieleensä oli raamatun lauseita tarttunut: »Sillä myös pimeys ei ole pimeä sinun edessäsi ja yö valaisee kuin päivä.»\nJa taas rukoili hän tuskallisesti: »Rakas Jumala, anna hänen tulla, anna hänen tulla minun luokseni! Ja lue synti ennemmin minun syykseni, kuin että syöksisit hänen ruokojärveen! Ei, ei! Ei hietaojaan! Anna hänen löytää silta! Ja minä tahdon sitten aina ja jokapäivä sovittaa syntiäni! Rakas Jumala, Jumala rakas! Sillä sinun laupiutesi pysyy ijankaikkisesti.»\nNyt vaikeni hän ja kuunteli yön pimeyteen. Meren pauhina oli iltapuoleen käynyt hiljemmäksi ja kuului nyt vaan niinkuin vieno kehtolaulu tahi hyönteisten unelias surina kesäisessä metsässä. Ja kun vesi ei ollenkaan sopinut näkymään, niin oli\nikäänkuin sumu itse laulelisi ja hymisisi.\nVaan tyttö odotti ja vapisi, ja hänen kätensä hypistelivät suonenvedon tapasesti raamattua. Hän pyhki esiliinallansa hikeä otsaltaan; ilta oli käynyt kuumaksi, sumu ei antanut maan huokua ulos.\nSilloin kajahti pimeän läpi reipas laulu; se oli erinomanen miehenääni, jonka laulaja antoi raikkaasti ja ilosasti kaikua yön hiljasuuteen;\n«Vielä on ruusujen päivät,\nLeyhkeät tuuloset käyvät\nOtsaamme suutelemaan. —»\nHuudahtaen vaipui tyttö polvilleen ja painoi otsansa mustaa kirjaa vasten.\n»Joka Punasen meren jakoi kahtia, sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti,» mumisivat hänen huulensa sekavasti, »joka johdatti kansansa korven läpitse, sillä hänen laupiutensa pysyy ijankaikkisesti. —\n»Lemmeksi tytöt on luotu,\nJa sydämmillemme suotu\nAutuat tuntehet nuo;\nRakasta, veikko, ja juo!»\nkaikui ikäänkuin riemuitsevaksi vastaukseksi aivan selvään; ääni lähestyi huomattavasti.\nTytön mumina kävi yhä äänekkäämmäksi, ja mitä hän Iausui, tuli aivan sekamelskana:\n»Etteivät he repisi minun sieluani niinkuin jalopeurat ja särkisi ... Jos minä sanoisin: pimeys peittäköön minun, niin olisi myös yö valkeus minun ympärilläni ... Niin on hän miekkansa terottanut ja joutsensa jännittänyt ja tähtää. Ja on pannut sen päälle surman nuolen. —»\n»Kun Tuonelle maksamme veron\nTee meille helpoksi — »\nÄkkiä vaikeni ihana ääni ja jätti kaikki kamalaan hiljaisuuteen. Sumunkin laulu näytti lakanneen, äänettömänä virtana valui se pitkin valkeaa hietikkoa, ikäänkuin tahtoisi se paeta jotakin kauheata. Kolkosti valasi lyhdyn punanen valo sen valkosia, häälyviä utukuvia. Äänettömyys kävi kauheammaksi, kuta kauvemmin sitä kesti; ja sitä kesti kauvan, kauvan; hyvinkin sata sydämmensykähdystä ja enemmänkin.\nMutta sitten repäsi sen äkkiä mahtava huuto ikäänkuin leijonan kiljunta aavikolla. Ytimiin saakka tunkeva hätähuuto voimakkaasta miehenkurkusta, tätäkin kauheata kesti kauvan, hyvinkin kolmekymmentä sydämmensykähdystä ja enemmänkin. Sitten sekin vaikeni yhtä äkkiä, kuin oli alkanut.\nTyttö kaappasi Iyhdyn seipäästä ja raamatun maasta ja toikkuroi jälkiään takasin kunnes tuli sillalle. Sillalta antoi hän valkean luoda alas märkään hietaan: siellä ei näkynyt muuta, kuin hiukan pyörtävä paikka sitkeässä hiedassa, josta monioita aivan pieniä kuplia pulpahteli. Ja siitä virtaili vaan sumu, yhä sama sumu.\nNyt alkoi kuulua huutoja, tulia, vilkkui siellä täällä etäällä sumussa, kahdeksan, kymmenen kappaletta, hääIyen edestakasin kuin lenteleviä tähtiä. Huudot ja valkeat tulivat lähemmäksi.\nTyttö nosti mustankirjansa ja paiskasi sen hurjalla vauhdilla siihen paikkaan, josta kuplat pulppusivat. Kirja makasi hetken levällään lehdet ylöspäin, sitten alkoi sen rautalevynen selkämys painumistaan painua yhä syvemmälle ja hiljalleen sulkeutui kirja itsestään vajotessaan. Ja kun se oli aivan kiinni, katosi se nopeammasti jauhavaan hietaan.\nTyttö viskasi lyhtynsäkin raamatun perään ja poistui pimeyteen, kunnes luuli tulleensa siihen paikkaan, jossa hän puolenpäivän aikaan oli istunut rakastetun kanssa. Siihen vaipui hän vaikeroiden maahan.\nPaikalle rientävät kalastajat näkivät vielä sillalta vajoovan valkean viimeisen vilahduksen. He pistelivät seipäillä valuvaan hietaan, vaan eivät tunteneet mitään kovaa vastaavan.\n»Se oli aarniovalkea,» arveli muuan.\n»Mutta joku huusi kumminkin,» huomautti toinen.\n»Se mahtoi olla rotta, jonka me tänään hukutimme,» kuiskasi muuan poika vapisten, »sen sielu kait on tullut ylös ja se, se huusi.»\n»No, sitten se vasta oikea aarniovalkea oli.»\n»Se oli aarniovalkea.»\nKotkan Uutiset n:ot 6-8 8.-22.7.1897.\nTunnisteet: Hans Hoffman - Aarniovalkea


Kuntomo | Hoksaa.com\nKauppakeskus Zeppelin, B-sisäänkäynti, 2.kerros\nRyhmäliikuntaa aamusta iltaan, joka päivä!\nKuntomossa voit liikkua monipuolisillä ryhmäliikuntatunneilla joka päivä aamusta iltaan. Yli 35h/vko takaavat jokaisella liikkujalle jotain.\nMuista, että meillä voit tutustua ilmaiseksi viikon ajan!\nOlemme kuntosali, jonne on helppo tulla. Kuntomon täysin uudistettu valoisa ja nykyaikainen kuntosali muodostuu kolmesta selkeästä kokonaisuudesta: laitepuolesta, vapaapainoalueesta ja toiminnallisen harjoittelun tilasta. Olemme panostaneet laatuun, turvallisuuteen ja kestävyyteen, joten kuntosalimme soveltuu niin aloittelijalle kuin huippu-urheilijalle. Jäsenyys alkaen 24,90€. Meiltä myös innostavat valmentajat boostaamaan treeniäsi!\nSisäänpääsy kulkuavaimella klo 05:00-23:00 vuoden jokaisena päivänä, myös kauppakeskuksen ollessa suljettu. Ikäraja on 13 vuotta.\nOlet tervetullut tutustumaan maksutta vastaanottomme aukioloaikoina.\nOsta jäsenyys tästä!\nKempeleen monipuolisin valikoima ryhmäliikuntatunteja aamusta iltaan\nKuntomossa yli 35 viikkotuntia – enemmän kuin koskaan\nKannustavat, energiset ja ammattitaitoiset ohjaajat\nPohjois-Suomen monipuolisin ryhmäliikuntalukujärjestys\nTasot kevyestä tehotreeniin\nKuntomossa järjestetään Les Mills-tunteja päivittäin. Tunnit ovat konseptitunteja joiden ohjelmat musiikkeineen ja koreografioineen uudistuvat kolmen kuukauden välein. Tunteja ohjaavat ainoastaan Les Mills-lajeihin koulutetut ohjaajamme.\nUudenaikainen ryhmäliikuntasali, jossa tunnelmallinen valaistus ja loistava ilmanvaihto\nLisäksi meiltä löytyy mahdollisuus kehonkoostumusmittaukseen eikä lapsetkaan ole este vanhempien liikkumiselle, sillä meiltä löytyy myös lapsiparkki 🙂\nKuntomossa sinua palvelee huippuammattilaisten joukko. Laadukkaat nykyaikaiset hoitohuoneet ja monipuoliset aukioloajat tekevät Kuntomossa asioinnista helppoa. Sähköisen ajanvarauksen kautta voit varata ajan milloin vain missä vain.\nPalveluihimme kuuluu fysioterapia, hieronta, psykoterapia ja monipuoliset testaukset ja mittaukset.\nKulkuavaimella aina 05:00-23:00.


Hyvä tahto - Sininen kirjahylly\nKatsoin Ingmar Bergmanin kirjoittaman, Bille Augustin ohjaaman sarjan Hyvä tahto nuoruudessani monta kertaa. Sarja tuli televisiosta vuonna 1992 ja nauhoitin sen VHS-kasetille, koska pidin niin paljon Fannysta ja Alexanderista. Nyt päätin katsoa sarjan uudelleen. Sitä ei löytynyt kirjastosta, enkä löytänyt sarjaa suomenkielisin tekstein lainkaan! Jouduin tilaamaan dvd:n Ruotsista. Onneksi mukana oli kuulovammaisten tekstitys ruotsiksi.\nJoskus nuoruuden suosikkijutut menettävät vuosien saatossa hohtonsa, mutta Hyvän tahdon kanssa kävi päinvastoin. Se oli vielä hienompi nyt, kun itselläni on enemmän elämänkokemusta.\nSarja kuvaa neljässä jaksossa Ingmarin Bergmanin vanhempien rakkaustarinaa, joka ei koskaan ollut helppo. Sarjan tapahtumat alkavat parin tutustumisesta ja päättyvät siihen kun toinen lapsi, pikku Ingmar, on äidin masussa. Välissä nuori idealistinen pappispariskunta yrittää rakentaa omaa elämää nurkkakuntaisessa seurakunnassa Pohjois-Ruotsin maaseudulla.\nKeskiössä on pariskunta, joka ei osaa olla yhdessä, eikä erillään. Molemmat ovat itsepäisiä ja uskovat tietävänsä, mikä on oikein. Ajan hengen mukaan vaimo joutuu joustamaan miestään enemmän, kunnes on katkeamispisteessä. Eletään 1900-luvun alkupuolta, karuja aikoja: suurlakko ja työväen taistelu paremmasta elämästä kiristävät välejä ruukinpatruunan kanssa. Influenssa-aallot pyyhkäisevät yli Ruotsin.\nMitäpä tästä sarjasta voi muuta sanoa kuin että se on loistava, jokaista pikku yksityiskohtaa myöten. Bergmanin ei ole koskaan tarvinnut selitellä, tässä toki auttavat loistavat näyttelijätkin. Sanoja ei tarvita, kun ajatukset voi lukea kasvoilta ja olemuksesta.\nMinulle Hyvä tahto oli sekä parikymppisenä että nyt jollain tapaa raastava katsomiskokemus. Muistin kyllä, että sarja on surullinen. En ole aikoihin vollottanut niin paljon kuin tätä katsoessa. Varsinkin pikku Petruksen tapaus on sellainen, että olin hyvilläni, kun ei muita ollut kotona.\nEn ole oikein nykysarjojen ja -elokuvien ystävä. Nykyajan tv-sarjoja on kiva katsoa käsitöitä tehdessä, mutta harvoin löydän niistä mitään sisältöä. Hyvä tahto oli raikas katsomiskokemus, koska se on oikeasti taidetta. Jokainen kohtaus ja repliikki on upea. Menneisyyden ihmiset ja tapahtumat kuvataan uskottavasti oman aikansa edustajina, ei nykyihmisinä, jotka on viskattu historialliseen miljööseen ja puettu nätteihin mekkoihin. Minua riemastutti jopa se yksityiskohta, että ihmisten vaatteet olivat ryppyisiä. Tuohon aikaanhan ei ollut keinokuituja, eikä vaatteita pesty ja silitetty sellaisella innolla kuin nykyään. Vanhoista valokuvista näkyy, että ihmiset olivat usein pukeutuneita tosi ryppyisiin vaatteisiin – sen sijaan esimerkiksi Downton Abbeyssa kenellekään, edes palvelijoilla, ei ollut ryppyisiä vaatteita!\nSarjassa on valtavasti upeita kohtauksia. Loppupuolella vaimo Anna on lähtenyt taaperon kanssa äidin luo Uppsalaan, koska ei enää jaksa. Henrik on jäänyt sitkeästi pohjoiseen, koska tuntee, että hänen paikkansa on omien seurakuntalaisten luona. Henrik sattuu menemään rukoushuoneen ohi, kun siellä on karismaattisen lahkon kokoontuminen, ja menee katsomaan. Meininki on täysi vastakohta hillitylle luterilaiselle jumalanpalvelukselle: saarnamies karjuu naama likomärkänä hiestä ja kuulijat kiljuvat sekopäisinä hurmoksesta. Henrikin kasvoilta näkyy kaikki: lopullinen luovuttaminen, toivon menettäminen. Ihmiset ovat kiemuraisia, papin hyvä tahto ei riitä. Asiaa ei tarvitse selittää katsojalle, kaikki on selvää ilman ainuttakaan sanaa. Henrik on raatanut vuosia seurakuntalaistensa hyväksi, ja sitten nämä juoksevat innoissaan riehumaan lahkolaissaarnaajan tapahtumaan.\nHenkilöhahmot ovat tietysti täyteläisiä, uskottavia, kokonaisia ihmisiä. Heidän välisensä konfliktit ovat todellisia. Riittääkö hyvä tahto mihinkään? Kuinka paljon meidän pitää olla valmiita taipumaan muiden ihmisten takia: perheenjäsenten, aviopuolison, omien lasten, seurakuntalaisten, avun tarvitsijoiden takia? Murtuuko ihminen, jos hän unohtaa oman onnensa palvellessaan muita? Kuten aina, Bergman on erittäin taitava kuvaamaan ihmisiä pikkulapsista psykopaattisen julmaan ruukinpatruunaan.\nTarinasta välittyy myös aikansa velvollisuusetiikka, joka on nykyihmiselle vierasta. Velvollisuus lähimmäisiä, puolisoa ja Jumalaa kohtaan. Varsinkin vauraassa perheessä kasvaneessa Annassa velvollisuusetiikka ja oma tahto eivät meinaa mahtua samaan ihmiseen ja yhteen elämään.


KEVYEMPÄÄ REISSAAMISTA | No Fashion Victims\nFROZEN ROOTS →\nTäällä matkakuume senkun kasvaa kasvamistaan. Ja vaikka mulla ei nyt taidakaan olla mitään sen kummoisempia reissuja lähitulevaisuudessa odottelemassa, niin en silti malttanut olla kuvailematta teille erästä Samsonitelta saamaani kaunokaista, joka tulee tekemään tulevaisuuden reissuistani reippaasti vaivattomampia ja kevyempiä – ja myös hyvin huomattavasti tyylikkäämpiä.\nHopeinen, simpukan muotoja lainaileva lentolaukku on Samsoniten Cosmolite Spinner 55. Laukku on kevyin matkalukku Samsonitelta ikinä, ja sitä se todella myös on – siis uskomattoman kevyt. Eipähän tarvitse meikätytönkään enää ikinä pyytää korstoilta jeesiä lentokentän matkatavarahihnalla… Toinen juttu mikä laukussa ilahduttaa, on sen pohjasta löytyvät neljä pyörää, jotka kääntyvät suuntaan kuin suuntaan. Mokoman perässä vetäminen tai edellä työntäminen on siis heleppoa kuin heinäteko (joka tosin ei ehkä ole tässä tapaukessa paras vertaus, en meinaan usko että olisin kovinkaan taidokas heinäheikki…).\nJos siellä on joku muukin, joka on kyrsiintynyt painavien matkalaukunmöllyköiden perässä kiskomiseen ja jumiutuviin pyöriin, niin samanlaisen Cosmolite-laukun voi voittaa Samsoniten uudesta Around the World in 80 clicks -pelistä. Spinner 55 -laukkujen lisäksi pelistä voi voittaa myös 5000 euron arvoisen matkalahjakortin, yeees please! Täytynee käydä itsekin klikkailemassa… Peliä pääsette pelaamaan ja kisaan osallistumaan täällä!\nKirjoittanut: emmi KLO 17:28 5 kommenttia\nTUNNISTEET: Matkailu Muissa blogeissa aiheesta: Laukut Matkailu ← NEW FAVORITE\n5 Responses to “KEVYEMPÄÄ REISSAAMISTA”\nade says:\t17.04.2012 at 17:32\tMihin ja kenen kanssa matkustaisit juuri nyt mieluiten?\nReply\temmi says:\t17.04.2012 at 17:35\tNäistä olikin jutustelua just tossa viimoisimmassa vastauspostauksessa (http://nofashionvictims.indiedays.com/2012/04/13/vastauksia-kysymyksiine-osa-3-oma-elama/), mutta just nyt matkustaisin mieluiten jonnekin lämpimään! Oikeastaan ihan sama minne, kunhan taivaalta ei tulisi räntää :-D Ja seuraksi ottaisin jonkun parhaista ystävistäni – tai vielä parempaa, vaikka heidät kaikki!\nReply\tprincess says:\t17.04.2012 at 18:25\tPaljonko tuollanen laukku suunnilleen maksaa, kuulostaa nimittäis super kätevältä ? :”D\nReply\tnyrha says:\t17.04.2012 at 19:13\tKaunis! Tuli heti kauhea matkakuume, kun vaan näkikin matkalaukun :DD\nReply\tFiipi says:\t18.04.2012 at 14:52\tOstin marraskuussa itelle ekan kunnon matkalaukun. Ennen oon lainaillu vanhemmilta tai ostanu 50 euron laukun jonka SAS rikkoi eikä korvannu niin silloin päätin että nyt on aika panostaa omaan laukkuun. Ostin Samsoniten Bright Lite Diamond Spinner 67cm champangen värissä ja oon kyllä ollu tyytyväinen! Maksoin siitä 175euroa, katselin noitakin laukkuja mutta hinta oli jo vähän liikaa. Sitten matkustin joulukuussa Finnairilla ja laukku tulikin aika kärsineenä hihnalta takaisin. Lukko oli osaltaan murtunut, samanlainen kuin tuossa. Sain sitten loppujen lopuksi 25prossaa korvauksia hinnasta minkä olin maksanut. Nyt se lukko vaan pitäisi vaihtaa ennen seukki reissua. Ei ois halpislaukkuja korvattu tai saati lukkoa vois vaihtaa. Eli suosittelen kaikkien hankkimaan kestävän laukun! Tai vielä en osaa sanoa kuinka jouhevasti se lukon vaihto sujuu :D Toiv helposti, pitäis muistaa pian soittaa paikalliselle myyjälle naapurikaupunkiin.


Miksi jokaisen äidin tulisi treenata lantionpohjan lihaksia? – Perheen Aika\nMinulla oli selkäkipuja, virtsankarkailua, pömppövatsa. Kaikki perusoireet, mitkä vatsalihasten erkaumaan liittyvät. Mutta koska en tiennyt asiasta, en osannut yhdistää”, Riina Laaksonen kertoo. ”Minulla oli myös huono, vääränlainen ryhti, mikä pahensi tilannetta. Tuntui, että keskivartalossa ei ollut mitään kontrollia.”\nNordic Fit Maman perustaja, äitiysliikuntaan erikoistunut personal trainer, ravintovalmentaja ja life coach Riina sai kaksi lasta vain puolentoista vuoden ikäerolla. Vaikka Riina oli ollut aina kova urheilemaan ja liikkumaan, kaksi raskautta ja synnytystä peräkkäin oli kropalle kova koettelemus. Toisen lapsen jälkitarkastuksessa lääkäri kehotti Riinaa liikkumaan entiseen malliin.\n”Ja tietysti minä menin ja tein. Sen seurauksena tein paljon hallaa keholleni”, hän jatkaa. ”Tunsin jotenkin, että kaikki ei ole kunnossa, mutta en vain tiennyt, mikä on vialla.”\nRiina alkoi itse selvittämään ongelmaa ja diagnosoi itsellään vatsalihasten erkauman. Äitiysfysioterapeutin avulla erkauma saatiin kuntoon.\n”Koska ehdin tekemään niin paljon kaikkea väärin, kuten liian kovaa treeniä ja vääränlaisia liikkeitä, olin pahentanut tilannetta tosi paljon ”, Riina toteaa.\nMikä on vatsalihasten erkauma?\nSuorien vatsalihasten erkaumasta kärsii erilaisten arvioiden mukaan jopa kaksi kolmasosaa synnyttäneistä naisista.\nVatsalihasten erkaumalla tarkoitetaan tilaa, jossa syvien vatsalihasten aktivointi on heikentynyt ja niiden lihasjäntevyys on alhainen. Erkauma syntyy, jos suorat vatsalihakset eivät synnytyksen jälkeen palaudu entiselleen, vaan niiden väliin jää ”tilaa”.\nVatsalihakset toimivat yhteistyössä lantionpohjan lihasten kanssa ja niiden ensisijainen tehtävä on keskivartalon tuen ylläpitäminen. Jos vatsalihakset eivät ole kunnossa, keskivartalon tuki on heikkoa, mikä altistaa selkävaivojen lisäksi mm. virtsan- ja ulosteenpidätysongelmille ja kohdun- ja emättimenlaskeumille.\nFyysisestä valmennuksesta verkkoon\nVuonna 2014 Riina perusti Helsingin keskustaan Hyvinvointistudio Lupauksen. Studiolla kävi viikottain äitejä, jotka olivat treenanneet personal trainerin kanssa. Liikkeet nähdessään Riina mietti, että miten voi kertoa, ettei ikinä kannata tehdä noin.\n”On tosi sääli, että niin monet liikunta-alan ihmiset ja lääkärit, eivät tunnista vatsalihasten erkaumaa”, hän kertoo. ”Kuulen koko ajan valmennukseen osallistuvilta äideiltä palautetta. Eräskin lääkäri oli sanonut, ettei hän tiedä mitään asiasta, älä kysy häneltä erkaantumasta. ”\n”Synnytys on kuitenkin ihan normaali asia, ja naisille pitäisi tarjota myös tietoa, millä tavalla on turvallista kuntouttaa kroppaa ja palautua synnytyksestä sekä palata treenin pariin. Eikä niin, että naiset jätetään vain yksin synnytyksen jälkeen.”\nRiina aloitti verkkovalmennusten järjestämisen jo vuonna 2015. Äidit ympäri Suomea kyselivät apua ja Riina mietti, miten auttaa heitä, joille fyysinen osallistuminen ei ollut mahdollista. Tuolloin syntyi ensimmäinen versio Kuntouta keskivartalo -valmennuksesta, joka on nykyäänkin yksi Nordic Fit Maman verkkovalmennuksista.\nFyysinen ja henkinen valmennus\nÄidin keho muuttuu raskauden ja synnytyksen aikana niin paljon, että jo odotusaikana saattaa tuntua siltä, ettei se ole se sama oma keho, johon on tottunut. Riinan perustaman Nordic Fit Maman tavoitteena on tarjota keinoja, ettei kenenkään tarvitse jäädä yksin erkauman kanssa. Valmennuksissa opetetaan turvallisia keinoja palauttaa kroppaa raskauden ja synnytyksen jälkeen sekä samalla pitää hyvää huolta kehosta.\nLantionpohja ja vatsalihasten erkauma vaikuttavat fyysisellä tasolla elämänlaatuun paljon, mutta yhtä lailla myös henkisellä tasolla.\n”Vaikka valmennuksessa mennään fyysisellä kärjellä, on henkisellä puolella iso rooli”, Riina muistuttaa.\nRaskauden, synnytyksen ja vauva-ajan myötä mieli on koko ajan hirvittävässä myllerryksessä. Joka puolelta tulee erilaisia paineita niin ulkonäköön kuin äitiyteen liittyen. Valmennuksen tarkoitus ei missään nimessä ole lisätä paineita, vaan päinvastoin.\n”Valmennuksen tarkoituksena on sanoa äidille, että vedät tosi hyvin! Arvosta itseäsi, olet ihana tyyppi!” hän jatkaa.\nValmennuksien pehmeä sävy saa myös kiitosta äideiltä. 99 prosenttia asiakkaista suosittelee valmennusta myös ystävilleen.\nTunnista vatsalihasten erkauma\nKotioloissa voit testata suorien vatsalihasten erkauman seuraavasti:\nKäy lattialle selinmakuulle. Koukista polvet ja rentouta vatsan lihakset.\nNosta pää ja yläselkä ylös lattiasta.\nTunnustele sormilla vatsan keskiosaa, suorien vatsalihasten väliä, lähtien rintalastan alapuolelta kulkien aina alas häpyluuhun saakka. Testaa, kuinka syvälle sormet painuvat ja kuinka leveä tämä syvennys on. Normaalitilassa vatsalihasten välissä syvennys on noin 1 – korkeintaan 2 cm.\nÄitien tarpeiden mukaan kehitetty\nNordic Fit Mama tarjoaa tällä hetkellä neljää erilaista valmennusta: Raskaana oleville, Nordic Fit Mama 1 – Kuntouta keskivartalo, Nordic Fit Mama 2 – Treeni, ravinto ja hyvinvointi sekä tunnepuolta tukeva Tikapuut äitiyteen -tunnekurssi. Valmennusten kehitys ja suunnittelu tehdään asiakkaiden toiveiden ja tarpeiden mukaan. Nordic Fit Maman tiimi miettii jatkuvasti, miten he voivat viedä valmennuksia eteenpäin ja palvella äitejä paremmin.\n”Esimerkiksi Kuntouta keskivartalo -valmennus, joka on ollut olemassa pisimpään, on hiottu tosi pitkälle. Kaikki mitä siellä tehdään, ei ole mitään sattumaa. Kaikki on testattu, mikä toimii kaikista parhaiten.”\nValmennuksien treenit ovat vain 10 minuuttia päivässä, jotta ne on helppo sisällyttää mukaan vauva-arkeen.\n”Lantionpohjan treenit voi tehdä vaikka samalla kun imettää.”\nValmennuksien tavoite on saada liikkeet mukaan arkeen niin, ettei erillisiä treenihetkiä välttämättä enää tarvitse.\n”Uskon, että ihmiset saavat valmennuksista hyviä tuloksia, koska treenit ovat mahdollisia toteuttaa arjessa ja ne tulee myös sitten tehtyä.”\nRiina suosittelee, että Nordic Fit Mama 1 – Kuntouta keskivartalo -valmennuksen voi aloittaa jälkitarkastuksen jälkeen, jos kaikki on kunnossa. Lantionpohjan treenit on hyvä aloittaa mahdollisimman pian synnytyksen jälkeen. Lantionpohjatreeni lisää verenkiertoa kudoksissa ja sitä kautta edistää palautumista.\n”Halutessaan voi ensimmäisen viikon, jossa keskitytään lantionpohjaan, tehdä vaikka pariinkin kertaan”, Riina kannustaa. ”Eteenpäin voi mennä syvissäkin vatsalihaksissa, jos kaikki tuntuu hyvältä. Tärkeintä on kuunnella herkästi omaa kehoaan, koska se on vielä palautumistilassa. Kaikki harjoitukset ovat lempeitä harjoituksia, korkeintaan 20-30 prosenttia maksimitehosta.”\nYksi asia on kuitenkin tärkeä muistaa.\n”Yleisin asia, joka täytyy tuoda esiin äideille, on maltti treeniin. Tosi moni olisi tekemässä sitä samaa virhettä, minkä itsekin tein ja lähdin ihan liian nopeasti ihan liian rajuihin treeneihin”, Riina toteaa. ”Me ollaan nykyään sellaisia, että halutaan ihan kaikki heti. Se palvelee kehoa ja palautumista paljon, jos vain maltetaan aloittaa rauhassa. ”\nLantionpohjan lihaksilla on monta tärkeää tehtävää:\nLantionpohjan lihakset tukevat erityisesti virtsaputkea, emätintä ja peräsuolta. Hyväkuntoiset lihakset ehkäisevät virtsan- ja ulosteenpidätysongelmia sekä emättimen laskeumaa.\nOikean tiedon asialla\nRiinalle on ollut alusta asti tärkeää ns. oikean tiedon jakaminen. Netti on kaiken näköistä tietoa ja treenivideota pullollaan. Niistä ei kuitenkaan koskaan tiedä, onko videot oikein tehty, sopiiko treeni juuri sinulle?\n”Sen takia olemme halunneet tehdä progressiivisesti etenevät valmennukset, joissa lähtötaso on sellainen, että valmennuksen voi aloittaa nopeasti synnytyksen jälkeen”, Riina toteaa. ” Kaikki pohjautuu tutkittuun ja hyväksi todettuun toimivaan tietoon.”\nMukana on valmentajia eri aloilta: lantionpohjaan erikoistuneita fysioterapeutteja, kätilö, seksuaaliterapeutti, gynekologi, mikä takaa turvalliset ja laadukkaat valmennukset.\nJyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa vuonna 2019 tehdyn tutkimuksen mukaan Nordic Fit Mama 1 – Kuntouta keskivartalo -valmennus paransi tutkimuksessa mukana olleiden äitien henkistä ja fyysistä hyvinvointia. Valmennuksen avulla äitien lantionpohjan lihasten ja syvien vatsalihasten kunto parani selvästi, virtsankarkailu ja kivut vähenivät, seksielämä koheni sekä valmennus lisäsi positiivisia muutoksia arjessa ja paransi sosiaalisia suhteita.\nLantionpohjan lihaksista kannattaa pitää hyvää huolta, sillä ne vaikuttavat monella tavalla hyvinvointiin ja jokapäiväisistä asioista selviytymiseen. Lantionpohjan lihasten harjoitukset eivät koskaan vanhene, niitä kannattaa tehdä koko elämän ajan. Koskaan ei ole myöskään liian myöhäistä aloittaa niiden vahvistamista, Riina kannustaa.\nTuoreille äideille Riina haluaa sanoa: ”Suhtaudu lempeästi ainutkertaiseen hetkeen ja aikaan. Jälkeenpäin ajateltuna kaikki kuukaudet ja jopa vuosikin menee niin nopeasti. Yhtäkkiä lapset ovatkin jo ekalla koulussa!”\n”Ei ole kiire mihinkään, kuuntele itseäsi ja tee se, mikä tuntuu hyvältä. Jos et ole hiekkalaatikolla istuja äiti, niin älä ole, jos et ole muskariäiti, niin älä ole, voit olla juuri sellainen äiti kuin olet. Etsi ne jutut, mitkä tuntuvat itsestäsi hyvältä ja toteuta niitä. Ei ole olemassa yhtä oikeaa tapaa olla äiti tai pitää huolta itsestään. Ennen kaikkea, nauti!”\nKatso Riinan ohjeet lantionpohjan lihasten tutustumisharjoitukseen sekä kestovoima- ja maksimivoimaharjoitukseen.\nLantionpohjaa on suositeltava harjoitella 5 päivänä viikossa ja antaa lihasten levätä muutama päivä. Katso ohjeet videolta osoitteesta: nordicfitmama.fi\nLIIKE 1: Lantionpohjan lihasten tunnistamisharjoitus\nHarjoitus helpottaa lihastoiminnan löytämistä\nPidä supistus ja ajattele lisäksi tuovasi istuinkyhmyjä poikittaissuunnassa yhteen, kohti toisiaan.\nRentouta ensin virtsaputki sitten peräaukko.\nTee harjoitus kevyesti etsien lihastoimintaa lantionpohjaan. Pidä muut lihakset mahdollisimman rentoina.\nLIIKE 2: Lantionpohjan lihasten kestovoimaharjoitus\nVoit tehdä harjoituksen selinmakuulla, istuen tai seisten. Voit myös testata, missä asennossa saat parhaan tuntuman.\nSupista lantionpohjan lihakset kevyesti. Kuvittele pitäväsi pientä kuulaa sisälläsi.\nPidä supistus 10 sekuntia.\nPidä taukoa supistusten välillä 10 sekuntia.\nToista yllä oleva harjoitus 5–10 kertaa ja toista tämä 3 kertaa päivän aikana.\nLIIKE 3: Lantionpohjan maksimivoimaharjoitus\nMaksimivoimaa tarvitaan voimakkaissa ponnistuksissa, kuten nostamisessa, kantamisessa tms.\nVoit tehdä harjoituksen makuulla, istuen tai seisten. Voit myös testata, missä asennossa saat parhaan tuntuman.\nSupista lantionpohjan lihaksia voimakkaasti: sulje peräaukko, virtsaputki ja emätin ja nosta niitä sisään ja ylöspäin.\nPyri saamaan aikaiseksi voimakas noste. Pidä supistus 5 sekuntia.\nPidä taukoa supistusten välillä 10 sekuntia, hengitä rauhallisesti muutama kerta sisään ja ulos.\nToista harjoitus 5 kertaa ja tee sama sarja 3 kertaa päivän aikana.\nHuom! Supista lantionpohjan lihaksia aina, ennen\nkuin nostat esimerkiksi lasta tai kauppakassia, vaikka paino olisi kevyt. Näin saat tehtyä päivän aikana\nmonta lantionpohjan lihasten harjoitusta ja pikkuhiljaa harjoituksista tulee vaivihkaa normaali osa arkielämän tilanteita.\nKaupallinen yhteistyö: Nordic Fit Mamalantionpohjan lihaksetsynnytyksestä palautuminenvatsavatsalihasten erkaumaYhteistyössä: Nordic Fit Mama


Vuosikokous - LapCI\n24.4.2021 klo 14:00 – 16:00\nKesäkisa: Valokuva- ja piirustuskilpailu lapsille »\nTilanteen ja rajoitusten vuoksi yhdistyksen vuosikokous tapahtuu etänä\nLapCI ry tarjoaa kaikille osallistujille 25 €:n edestä kokoustarjoiluja per perhe.\nOsallistujille tarjotaan mahdollisuus esimerkiksi tilata kokoustarjoiluja 25 euron edestä vaikkapa kotiinkuljetuksella paikallisesta kahvilasta tai ravintolasta. Nappaa pullat ja pillimehut koko perheelle! (Perheestä vähintään yhden aikuisen tulee osallistua kokoukseen.)\nLaita meille kuva kuitista ja tilinumerosi, niin saat rahat takaisin. Mikäli tilaat kotiinkuljetuksella, kuljetusmaksu myös kuuluu tähän. #tuepaikallista\nMitä? LapCI ry:n sääntömääräinen vuosikokous\nMilloin? La 24.4.klo 14\nKokoustarjoilut? Osta/tilaa kotiin herkkuja. LapCI ry maksaa 25 euroa per osallistujaperhe. Lähetä kuva kuitista ja tilinumerosi su 25.4. mennessä toiminnanjohtaja Janet Grundströmille: janet.grundstrom@lapci.fi tai whatsappilla 040 091 4583.\nTervehdys LapCI ry:n perheet!\nMaa on valkoinen ja pakkanen paukkuu, luonto loistaa. Saamme vielä hetken nauttia talvesta ennen kuin kevät koittaa. Kevään mukana tulee myös yhdistyksen vuosikokous. Vuosikokous on suunniteltu pidettäväksi Helsingissä, jossa me aikuiset kokoustamme ja lapset saavat sillä aikaan nauttia SeaLife –akvaariomaailmasta.\nYhdistyksen hallitus valittiin viime vuonna ensimmäistä kertaa uusien sääntöjen mukaisesti kahdeksi vuodeksi. Tänä keväänä on siis paikkoja auki, sillä puolet hallituksen jäsenistä ovat erovuoroisia. Erovuoroinen hallituksen jäsen voi toki asettua uudelleen ehdolle. Tiedossamme on, että hallituksen pitkäaikainen jäsen Tiina Sakomaaon jättäytymässä sivuun. Kiitos Tiina kaikesta upeasta työstä, jota olet LapCI ry:n eteen tehnyt. Hallituksessa on avoinna niin varsinaisen kuin varajäsenenkin paikkoja. Olisi hienoa saada mukaan uusia hallituksen jäseniä. Etenkin ihan pienten sisäkorvaistutteita käyttävien lasten vanhempien ääntä olisi kiva saada hallitukseen.\nMikäli et pääse fyysisesti osallistumaan kokoukseen, mutta hallitustyöskentely houkuttelee, ota rohkeasti yhteyttä hallituslaisiimme tai toimistoon info@lapci.fi, niin voimme kertoa lisää. Meillä on kiva porukka kasassa ja uusia mahtuu hyvin mukaan!\nTätä hetkeä olen jännittänyt ja odottanut monella tapaa. Viimeinen vuosikokouskutsu LapCI ry:n puheenjohtajana. Paljon on ehtinyt tapahtua vuosien varrella, mutta palataan siihen vielä myöhemmin. Kiitos teille kaikille yhteisistä vuosista. Nyt on aika nuijan siirtyä uuteen käteen.\n+358 50 5609907\nLapCI ry:n kuulumiset ja suunnitelmat vuodelle 2021\nhelsinki, Koko perheen tapahtuma, kuulovamma, LapCI ry, lapset, nuoret, perhe, pienet lapset, puheenjohtaja, tapahtumat, vanhemmat, vertaistuki


Suomen Luontokeskus Haltia on vuonna 2013 avattu luontokeskus, joka sijaitsee Nuuksion kansallispuiston läheisyydessä. Haltia on ensimmäinen julkinen rakennus Suomessa, joka on kokonaan rakennettu massiivipuuelementistä. Haltian pääsuunnittelija on professori Rainer Mahlamäki ja rakennuksen arkkitehtuurin innoittajana toimi kalevalainen tarusto. Haltian arkkitehtuurissa on otettu huomioon huippumodernit ekologiset ratkaisut.\nLuontoteemaisten näyttelyiden lisäksi Haltialta löytyy tilaratkaisut pienten ryhmien luksuskokoustiloista aina järvimaisemalla varustettuun 200-hengen Haltia-saliin. Luontokeskuksen yläkerrassa on ravintola, josta löytyy hulppeat näköalat Nuuksion kansallispuistoon.\nTäältä pääset tutustumaan Suomen Luontokeskus Haltiaan virtuaalikierroksen avulla:\nSuomen Luontokeskus Haltiasta lisää blogikirjoituksessa\nMatterportin 360° kuvan lisääminen 3D-tilakierrokseen\nInnovatiivisena teknologiayrityksenä Matterport kehittää järjestelmiään jatkuvasti. Tämän kuukauden uutuus on 360 asteen kuvan lisääminen 3D-tilakierrokseen. Matterport julkaisi uuden 3D Showcase 3 betaversion. Matterportin Pro2 3D-kameralla 360° kuvaus ei ole mitään uutta, mutta 360° kuvan lisääminen suoraan 3D-virtuaalikierrokselle on! Kokeilimme betaversiota käytännössä. Kuvauskohteenamme käytimme Suomen Luontokeskus Haltiaa, joka on tunnettu hyvin […]


Long Beach, Ca: Rancho Los Alamitos - 2021\nRancho Los Alamitos Long Beachissä on kahdesti merkitty historiallisten paikkojen kansalliseen rekisteriin. Ensimmäinen kerta on siunattu Tongva-kylä Povuu'ngna - Los Angelesin altaan alkuperäiskansojen alkuperäinen syntymäpaikka - ja toinen kerta, kun he pystyivät ylläpitää kulttuuria samalla kun se kehittyy historiallisesta ruohonjuuritasosta ja muuttaa sen maisemaa merkittävästi aiempien normien ja arvojen mukaisesti. Ranchin tulo on johtanut elokuvien, taiteen ja nykyaikaisten näyttelyiden luomiseen, jotka esittelevät alkuperäiskansojen vivahteita. Lisäksi paikka osoittaa karjatilamuutoksen ajan myötä, mikä auttaa tarjoamaan kontekstin näille muutoksille.\nRancho Los Alamitos jäljittää juurensa aina 1920: iin ja 30: iin asti ja sisältää esi-isän kylän jäännökset, neljä hehtaaria laajaa historiallista puutarhaa, 20-luvun alkupuolella palautetun työskentelevän karjatilapihan sekä adobe-core-karjatilan. talo vuodelta aina ympäri 1800.\n1. Näyttelyt ja tapahtumat\nNieto-perheen rakentama Puvungan vieressä olevaan kukkulan yläosaan sijaitsevaa asuinpaikkaa käytettiin hevosten ja rancho vaqueros -kotiin, koska alkuperäiskantaiset perheet eivät koskaan asuneet täällä. Uskotaan, että alkuperäiskansojen arvokkain hyödyke oli mäen alla oleva makean veden lähde. Vierailijat voivat tutustua karjatalon historiaan aina 1800: iin saakka, antaen sinulle katsauksen täällä asuneiden ihmisten elämään.\nPuutarhat Rancho Los Alamitosissa\nNämä puutarhat ovat enemmän kuin vain suuria viheralueita, ne ovat näkyviä historiallisia kohteita. Tämä oli Firenzen Bixbyn kehittämä 1920-sarja, ja se oli yksi kaikkein määrittelevimmistä aikakausista suurten ja kohtalaisen kokoisten puutarhojen tulossa Etelä-Kaliforniaan. Ylimääräiset rahat öljy-, kiinteistö- ja elokuvavoitoista rahoittivat ihanteellisen ympäristön kauniiden ja hienojen puutarhojen luomiseen ilman kilpailua. Vierailijoille tämä on historiallisen tiedon aarrearkku ja mukava paikka istua, rentoutua ja hämmästyttää näihin puutarhoihin menneen pelkän työn ja käsityön avulla.\nTalvella sijaitsevissa latoissa on mahdollisuus tutustua karjatila- tai maatilan tavalliseen toimintaan. Ne tapahtuvat tyypillisesti varhain keväällä, vaikka päivämäärät muuttuvat aika ajoin vuodenajasta ja sääolosuhteista riippuen - joten jos tämä kiinnostaa, muista seurata verkkosivustoa! Toimintaan sisältyy elävien lampaiden leikkaus, karjatila-aiheisten aterioiden valmistelu maistamisen kanssa ja tapahtuma, jossa käytät käytettävissänne olevia työkaluja kotiin ottamista varten. Tässä olevat aktiviteetit ovat loistava tapa viettää aikaa perheen kanssa! Talvella latoissa on tällä hetkellä tarkoitus lauantaina, maaliskuun 18, 2017, palkkio on 7 dollaria per henkilö.\nRanchin yksinoikeuden historialliseen puutarhaan erikoistuneen asiantuntijan Janet Brown Beckerin avulla vierailijat voivat liittyä kuratoituun kiertueelle puutarhoissa. Kevät on loistava aika nauttia karjatilan kansallisesti tunnustetuista puutarhoista, koska kaikki kasvit kukkivat ja maisemat ovat henkeäsalpaavat! Rouva Becker on valmistunut Berkeleystä maisema-arkkitehtuurin tutkinnon (erikoistunut Kalifornian puutarhasuunnitteluun).\n2. Suunnittelu vierailullesi\nOllakseni rehellinen, Rancho Los Alamitosista on paljon hyvää sanottavaa. Yksi käynti voi antaa sinulle runsaasti historiallista tietoa ja kulttuuritaustaa, jota tukevat kuraattoridokumentaatio ja käytännön näytöt. Siinä yhdistyvät historiallinen eheys ja tarkkuus kauniilla maisemilla, hyvin suoritetuilla maisemilla ja hengähdyspiirillä. Nauti siitä, nautitko rauhallisesta kävelystä kauniissa puutarhassa vai kutooko tietää enemmän Kalifornian alkuperäiskansojen elämästä ja kehityksestä modernin kulttuurin yhteydessä, tämä on oikea paikka sinulle.\nHuomaa, että yllä mainitut tapahtumat ja aktiviteetit ovat vain muutamia niistä, joista pidimme merkittäviä, mutta jokaiselle löytyy jotain. Jos olet kiinnostunut oppimaan lisää, voit tutustua alla linkitettyyn verkkosivustoon saadaksesi lisätietoja ja tietoa siitä, kuinka sinne pääsee.\nVarmista, että kuljetat mukavia vaatteita, koska karjatilalla on lukuisia seikkailunhaluisia aktiviteetteja, jotka saavat sinut tuntemaan olosi todella nuoremmalle!\nTakaisin: Tekemistä Long Beachissä, Kalifornia\n6400 Bixby Hill Rd, Long Beach, CA 90815, verkkosivusto, puhelin: 562-431-3541


Ei, kalat eivät luultavasti tunne kipua "kuten ihmiset", sanoo professori – ja siksi ei kannata vetää liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä kalastuksen eettisyydestä | Yle Uutiset | yle.fi\nEi, kalat eivät luultavasti tunne kipua "kuten ihmiset", sanoo professori – ja siksi ei kannata vetää liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä kalastuksen eettisyydestä\nTiedämme, että kala tuntee kipua. Emme kuitenkaan tiedä, tunteeko kala tuskaa. Erolla on merkitystä, sanovat biologian asiantuntijat.\n18.3.2018 klo 07:50päivitetty 19.3.2018 klo 09:54\nKun Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö päätti vaatia pilkkikisoissa jäälle nostettavien kalojen tappamista välittömästi, myrsky oli valmis.\nOsa kalastajista epäili uudistusta, koska pilkkijät eivät syystä tai toisesta pysty tappamaan kalaa nopeasti. Toiset haukkuivat uudistuksen pystyyn turhana: myös sana "viherpiipertäminen" pääsi (siirryt toiseen palveluun) lehteen. SM-pilkkien kilpailunjohtaja kertoi Iltasanomille saaneensa asiasta palautevyöryn, josta "99 prosenttia on ollut jotain muuta kuin positiivista" (siirryt toiseen palveluun).\nUudistus tehtiin, koska kaloille ei haluta aiheuttaa eläinsuojelulaissakin kiellettyä (siirryt toiseen palveluun) tarpeetonta kärsimystä. Kalastusta on harjoitettu tuhansia vuosia, mutta kalojen kärsimyksestä on tullut kysymys vasta nyt, kun tutkimustietoa kalojen käyttäytymisestä on alkanut kertyä.\nJos joku tuntee, että [tappovaatimus] on viherpiipertämistä, ei mene kisoihin ja sillä siisti.\nNykyään tiedetään jo esimerkiksi, että kalat tuntevat kipua ja pystyvät reagoimaan kipua aiheuttaviin ärsykkeisiin, sanoo Luonnonvarakeskuksen biologi Ville Vähä.\nSitä ei kuitenkaan tiedetä, tunteeko kala kärsimystä. Ja tämä on asia, jossa Itä-Suomen yliopiston professori Raine Kortet on törmännyt usein vääriin väitteisiin. Hän puhuu jopa aktiivisten eläinsuojelijoiden levittämästä "virheellisestä propagandasta".\n– Eläinsuojelupiirit ovat olleet erittäin aktiivisia esimerkiksi pilkkijöiden Facebook-foorumilla ja toistaneet väitettä, että tiede olisi osoittanut, että kalat kokevat tietoista kärsimystä, mikä ei pidä paikkaansa, sillä asiaa ei yksiselitteisesti ole voitu osoittaa suuntaan eikä toiseen, Kortet sanoo.\n"Täysin vailla pohjaa"\nTässä Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liiton vuonna 2009 julkaisemassa Kalakirjassa (siirryt toiseen palveluun) sanotaan esimerkiksi: "Totuus on, että kalat tuntevat kipua kuten muutkin eläimet – ja ihmiset. Voi vain kuvitella, miltä kielen läpi mennyt koukku tuntuu!"\nJos tämä olisi totta, se asettaisi kalastuksen eettisyyden paljon suuremmassakin mittakaavassa kyseenalaiseksi kuin pelkästään sen suhteen, tapetaanko pilkkikilpailussa nostetut saaliskalat heti vai myöhemmin. Kortetin mukaan vertaus ihmisen kielen läpi menneestä koukusta on kuitenkin "monessa suhteessa täysin vailla pohjaa".\nKalan kohdalla ei tiedetä, onko kipu sille pelkkä ärsyke, että "varo, nyt tapahtuu jotakin!" vai tietoista tuskan tuntemista.\nIhmisellä tuskan tunne syntyy aivokuoren neokorteksissa. Kaloilla tätä osaa ei ole, minkä vuoksi on Kortetin mukaan melko varmaa, että kalat eivät tunne kipua samalla tavalla kuten ihmiset. On mahdollista, että ne reagoivat kipuun ilman, että ne tuntisivat kärsimystä.\n– Kaikilla eläimillä on aistimuksia vastaanottava järjestelmä, joka suojelee niitä kuumalta, kylmältä tai fyysiseltä uhkalta. Kalan kohdalla ei tiedetä, onko kipu sille pelkkä ärsyke, että "varo, nyt tapahtuu jotakin!" vai tietoista tuskan tuntemista, Luken Ville Vähä vertaa.\nOikean vastauksen löytäminen kysymykseen on vaikeaa, koska sitä on voitu tutkia vain epäsuorilla menetelmillä. Kala ei voi kertoa tutkijalle, miltä siitä tuntuu.\n– On olemassa arvostettuja tutkijoita, joiden mielestä kala tuntee tietoista kipuun liittyvää kärsimystä. Toisaalta on yhtä lailla arvostettuja tutkijoita, joiden mielestä asia on päinvastoin, Kortet summaa.\n– Osa, kuten minä, kokee että asiasta ei ole riittävästi toistettavaa ja luotettavaa aineistoa suuntaan ja toiseen. Toivottavasti 5–10 vuoden päästä ollaan viisaampia.\n"Olisi eettisempää antaa kuolla jäätymällä"\nJos kalat tuntevat tietoista kärsimystä, siitä seuraa professori Raine Kortetin mukaan vaikeita kysymyksiä kalojen hyötykäytöstä ja kalastuksesta. Jo nyt keskustellaan siitä, pitäisikö esimerkiksi pyydystä ja päästä -kalastus kieltää (siirryt toiseen palveluun). Kortetin mielestä voidaan myös kysyä, onko eettistä kalastaa verkoilla, joissa kalat ovat kiinni hyvinkin pitkään ennen kuolemaa.\n– Tähän asti taloudelliset ja käytännölliset näkökulmat ovat lähes aina ajaneet mahdollisten eläinsuojelullisten näkökulmien yli tässä asiassa.\nKalatutkimuksessa tutkijoita edellytetään jo nyt tappamaan kalat laboratoriossa oikein, joko katkaisemalla niska saksilla tai nukutusaineen yliannostuksella.\nMiten yksittäisen kalastajan tulisi sitten ottaa huomioon kysymys siitä, että hän saattaa aiheuttaa saaliilleen tarpeetonta kärsimystä?\nTähän asti taloudelliset ja käytännölliset näkökulmat ovat lähes aina ajaneet mahdollisten eläinsuojelullisten näkökulmien yli.\nYksi asiantuntijoidenkin mielestä hyvä ratkaisu on tehdä kuten Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö edellyttää ja tappaa kalat heti kun ne on nostettu jäälle.\n– Varmasti jokainen voi käyttäytyä itse kalastaessaan niin kuin itse haluaa. SM-pilkki on kuitenkin kalastuskilpailu ja järjestäjä voi määrätä siihen millaiset säännöt hyvänsä. Jos joku tuntee, että [tappovaatimus] on viherpiipertämistä, ei mene kisoihin ja sillä siisti, Ville Vähä sanoo.\nPilkkijän on hyvä muistaa, että eläinsuojelulaki (siirryt toiseen palveluun) koskee kalastusta muuallakin kuin pilkkikilpailuissa. Vähä muistuttaa myös, että kalan nopea tainnutus ja verestys ovat hyväksi myös kalan lihan laadulle.\nVaihtoehtoina ovat kalan tainnuttaminen vaikkapa papilla tai niskan taittaminen – varsinkin jos kala on pieni. Niskan taittaminen olisi pilkkijälle usein helpoin vaihtoehto. Siinäkin on kuitenkin ongelmansa esimerkiksi juuri pilkkikilpailuissa, joissa saalis menee yleensä hyötykäyttöön.\n– Järjestäjät ovat valittaneet, että kaupalliset toimijat eivät enää ota saalista hyötykäyttöön, koska ahvenet, joilta on niskat väännetty nurin, eivät mene sujuvasti perkuukoneeseen, Kortet kertoo.\n– Moni pilkkimies onkin todennut, että kokonaisuus huomioon ottaen olisi eettisempää antaa kalan kuolla jäätymällä tai tukehtumalla, jos se käytetään varmasti ihmisravinnoksi.\nLue myös: Kalakin kokee kipua – tässä kalaystävälliset ohjeet onkimiseen\nLisäys 19.3. 9.52: Juttuun on lisätty virke: "Pilkkijän on hyvä muistaa, että eläinsuojelulaki koskee kalastusta muuallakin kuin pilkkikilpailuissa".


» VALKO-VENÄJÄN JA VENÄJÄN VALTIOLIITTO NOUSEMASSA...\n» TARTON RAUHAN RAJOJEN PALAUTUS JUHLAVUODEN...\nOliko itsenäisyytemme 30-vuotispäivän kunniaksi somistettu juhla-ikkuna viranomaistemme halventamista taikka ilkivaltaa? Liikemies Eino Partanen muistutti 1948 mieliin ns. sotasyyllisten epäoikeudenmukaisia tuomioita. Miten hänelle kävi, siitä kertoo Helsingin kaupungin Raastuvanoikeuden pöytäkirja 20.01.1948 päätöksineen, mihin yleinen syyttäjä ilmoitti heti tyytymättömyyttään.\nKuva: Eino Partanen\nViime sotien yksi jälkinäytös kosketti syvästi sodanaikaista valtiojohtoa ja koko kansaa. Juho Kusti Paasikivi taipui painostuksen edessä ja vuorostaan painosti rajusti hallituksen ja eduskunnan säätämään lain ns. sotasyyllisten tuomitsemiseksi. Laki oli Suomen oikeusjärjestelmälle hyvin vieras, koska se oli taannehtiva. Vielä oudompaa oli se, että Suomen itsenäisyyden pelastaneet presidentti Risto Ryti ja eräät muut johtavat poliitikot tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin.\nMitä teki Eino Partanen 06.12.1947? Poliisitutkintapöytäkirjan mukaan "... klo 14.20 ilmoitti komisario Pentti Mehtonen piirin asemalle, että Mannerheimintie 10:ssä sijaitsevan valokuvaamo Heloksen näyteikkunaan on asetettu näytteille kaikkien n.s. "sotasyyllisten" valokuvat ja kuvien yläpuolelle pahvilevy, jossa tekstinä sana: 'Sijaiskärsijämme'."\nKuulustelukertomuksen mukaan Valkokuvaustarpeisto Helios OY –nimisen toiminimen johtaja asiasta kuultuna kertoi, että hänellä oli herännyt ajatus kunnioittaa ent. presidentti Rytiä ja hänen hallitustovereitaan itsenäisyyspäivänä asettamalla heidän valokuvansa näkyviin. Kertojan oman käsityksen mukaan he eivät olleet sen suurempia sotasyyllisiä kuin muutkaan kansalaiset. Yleensä oli asetelmaa katsottu suurella mielenkiinnolla jopa innostuksellakin.\nKun näyteikkuna sittemmin poliisiviranomaisten toimesta peitettiin, poisti kertoja heti k.o. kuva-asetelman sekä asetti tilalle tavalliset valokuvat ja mainokset siirtäen Suomen liput ja kynttilät viereiseen näyteikkunaan lisäten asetelmaan 8 kpl leijona-puuveistoksia.\nSyyttäjä vaati rangaistusta Eino Aleksanteri Partaselle viranomaisten halventamista käsittävästä rikoksesta rikoslain 16 luvun 24 §:n nojalla, lähinnä 1 momentin 2 lauseen mukaan ja ilkivallasta. Eino Partanen luki oikeudessa pitkähkön kirjallisen vastauksen, jossa hän kielsi halventamisen ja ilkivallan. Hän viittasi myös sananvapauteen.\nPartasen puhe päättyi poikkeavasti: "Jos minun, vastoin olettamustani, todetaan pienimmässäkään määrin teollani syyllistyneen yleisen syyttäjän nimeämiin rikoksiin, pyydän lakiemme sallimaa, korkeita mahdollista rangaistusta, ettei kenellekään tässä maassa jäisi enää pahaa mieltä "liian lievän" tuomioni johdosta."\nTämän jälkeen Partasen oikeudenkäyntiavustaja Mikko W. Erich, fil. tri, lakit. kand., luki laatimansa puolustuskirjoituksen, jossa hän lausui ns. sotasyyllisistä mm. seuraavaa: " ... heidän toimintansa on ollut kaikista itsekkäistä pyyteistä vapaata; onpa tuo toiminta usein ollut sikäli uhrauksenomaista, että henkilökohtainen mukavuus ja etu ovat siitä joutuneet suuresti kärsimään. Kun tämän lisäksi ottaa huomioon heidän mieskohtaisen kuntonsa ja kunniansa esikuvallisuuden, voinee sanoa heidän arvokkaasti edustavan sitä siveellisesti korkeata hyvettä, jolla suuri Montesquieu parisataa vuotta sitten antoi nimen: la vertu des citoyens, kansalaiskunnia."\nErichille jäi kerrassaan arvoitukseksi, mitä rikollista siinä olisi, että osoitetaan kunnioitusta miehille, joilla on suuria ansioita maansa palveluksessa.\nRaastuvanoikeuden päätös ei kumartanut vallankäyttäjiä: "Koska tällaista menettelyä, vaikkakin se on ollut mielenosoituksellista laatua, ei kuitenkaan voida katsoa hallitusta, kansaneduskuntaa tai julkisia viranomaisia koskevien tietojen tai lausumien esittämiseksi tai levittämiseksi eikä jutussa ole näytetty, että Partanen olisi teollaan häirinnyt rauhaa taikka harjoittanut muuta ilkivaltaa, raastuvanoikeus harkitsee oikeaksi hylätä syytteen."\nHeti päätöksen julistaminen jälkeen virallinen syyttäjä, ylimääräinen kaupunginviskaali Wainer ilmoitti siihen tyytymättömyyttä. Raastuvanoikeuden päätöksen olivat allekirjoittaneet Geir Lindblad ja K. H. Molin. Oikeuden päätös tehtiin äänestyksen jälkeen kahdella äänellä yhtä vastaan. Vähemmistössäkin ollut oikeuden jäsen hylkäsi syytekohdan viranomaisten halventamisesta, mutta olisi tuominnut vastaajan ilkivallasta.\nEino Partanen jatkoi isänmaallista linjaansa julkistamalla kuulustelut ja päätöksen. Selvityksensä hän päättää seuraavasti: "... tämän pöytäkirjan ja k.o. valokuvien myynnistä kertyvät bruttotulot tulen luovuttamaan aikanaan Sijaiskärsijäimme itsensä määräämään tarkoitukseen, koska pyrkimyksenäni ei k.o. juhla-akkunalla enempää kuin kuvien ja pöytäkirjojen levittämiselläkään ole ollut minkäänlaisten taloudellisten etujen tavoittelu itselleni tai johtamalleni liikkeelle."\nMiten Eino Partasen perhe koki isän toiminnan? Näin kertoo Partasen vanhin tytär, muotokuvaaja Aila Teräväinen. - Oli kova jännitys kotona, eihän me lapset asiasta juuri tiedetty, mutta sen jännityksen tunsi kotona. Äiti varmasti jännitti ihan hirveästi. Mutta ne jälkijutut olivat ihan hirveitä. Meillä poliisit kulki Temppelikadun edessä kolme viikkoa edes takaisin. En tiedä kuka ne sinne lähetti.\nKaikkein kamalinta oli kuukauden kuluttua, kun isä sanoi, että minä sinulle kerron, en ole kenellekään kertonut. Hänelle oli joka ikinen ilta tai yö soitettu, että niin ja niin monta päivää on aikaa. Se oli se viimeinen ilta, kun isä kertoi minulle. Ei kuitenkaan tapahtunut yhtään mitään. Ei kerrottu, mihin asiaan liittyi. Kyllä se on mahtanut olla stressi isälle.\nMitä ajattelet sijaiskärsijäkysymyksestä? – Sehän oli aivan itsestään selvää, että he olivat sijaiskärsijöitä. Eivät he olleet sotasyyllisiä. Kyllä se oli selvää kaikille Suomessa. Ryti ja kumppanit ovat edelleen sotasyyllisiä. Eikös ole raivostuttavaa! Ei ole niin paljon selkärankaa, että kumottaisiin tuomiot. Ryti valittiin toiseksi suosituimmaksi suomalaiseksi. Se varmasti kertoo, mitä suomalaiset ajattelevat. Kyllä se huonoa kertoo poliitikoista.\nNs. sotasyyllisten perustuslain vastaisen lain pohjalta annettuja tuomioita ei vieläkään ole kumottu. Nykyinen valtiojohtomme ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin tuomioiden purkamiseksi, vaikka siihen ei ole mitään esteitä. On häpeällistä, että valtiojohtomme edelleen pitää ns. sotasyyllisiä rikollisina ja siten syyllistää koko kansan ja maan.\nAsian korjaamisen kannalta on täysin yhdentekevää, tuliko painostus tuomioiden aikaansaamiseksi Kremlistä vai silloisen oikeusministerin Urho Kekkosen poliittisen pelin seurauksena. Merkittävää on se, että tuomioiden pohjalta nykyinen presidenttimme, pääministerimme, hallituksemme ja eduskuntamme ovat kansan kanssa yhä syyllisiä sotaan. Quousque tandem? Kuinka kauan?\nArtikkeli on julkaistu myös Karelia Klubi 12 -lehdessä.


Pekka Mäki: Mira Potkonen voitti selkeästi avausmatsin Tokiossa\nAsiantuntijalta tiukka arvio Mira Potkoselle hävinneen ranskalaisen raivosta: ”Vähän huvittaa”\nMira Potkonen otti odotetun voiton avauskierroksella ranskalaisesta Maïva Hamadouchesta. Kunnon taistelu matsista kuitenkin tuli.\nMira Potkonen voitti avausottelunsa Tokiossa. Video: discovery+\n28.07.2021 klo 22:15\nSuomalaisen voitto tuli hajaäänin 3–1. Maïva Hamadouche ei tuomiota sulattanut. Ranskalainen sanoi, ettei mielestään hävinnyt ottelua ja piti tuomarien päätöstä epäkunnioittavana hänen tekemäänsä työtä kohtaan. Ranskalaismedialle Hamadouche latasi, ettei kunnioita Potkosta.\nNyrkkeilyliiton lajipäällikkö Pekka Mäki ei näe mitään perusteluita Hamadouchen puheille.\n– Välillä ottelut ovat niin sanotusti likaisia, mutta ei voittajasta ollut epäselvyyttä, Mäki sanoo.\n– Vähän tavallaan huvittaa, että totta kai ranskalaisen pitää protestoida, ihan jo kunniansa puolesta.\nMäen mukaan kehässä nähtiin tahtojen taistelu, jossa molemmat lähtivät nyrkkeilemään ja haastamaan. Kokenut valmentaja näkee, että Mira Potkonen vei selkeästi avauserän.\nKaikki tuomarit pisteyttivätkin sen suomalaiselle 10–9.\n– Se olisi voinut olla jopa 10–8. Mira oli aika ylivoimainen. Tuossa tilanteessa tuomareita suositellaan antamaan pisteet 10–8.\nToinen erä oli paljon tasaisempi, mutta silti neljä tuomareista näki Potkosen voittaneen 10–9. Viides pisteytti erän samoin luvuin ranskalaiselle.\n– Se oli tasaisempi erä. Mira aloitti pienen painimisen. Tuollainen Hamadouchen vastaantuleva ja hyökkäävä tyyli ilman väistöjä kuluttaa, Mäki sanoo.\n– Toisaalta Mira olisi voinut siinä väistellä ja liikkua vähän paremmin sekä käyttää sivuttaisliikettä. Kyllä se silti meni osumissa Miralle – ihan rehellisesti katsottuna.\nPekka Mäki on erittäin kokenut nyrkkeilyvalmentaja. Hän on koutsannut esimerkiksi Amin Asikaista ja Edis Tatlia. Jarno Kuusinen / AOP\nAvausmatsin jännitys näytti vaikuttavan suomalaisen esitykseen.\n– Pään olisi pitänyt pelata vähän paremmin. Pieni kiire kuvasi Miran otteita, kun vastustaja tuli puskutraktorina päälle, Mäki sanoo.\nMyös viimeisessä erässä kolme tuomareista antoi pisteet 10–9 Potkoselle, kaksi ranskalaiselle. Potkoselta vähennettiin varoituksen vuoksi loppupisteistä yksi piste. Tämän jälkeen pisteet menivät 3–1 Potkosen hyväksi 29–27, 29–27, 29–27, 28–28, 27–29.\n– Miraa varoitettiin viimeisessä erässä sitomisesta. Aivan yhtä hyvin ranskalaiselle olisi voinut antaa varoituksen puskemisesta.\n– Mira myös osui todella kovilla lyönneillä Hamadoucheen, vaikkei sille yleensä olympianyrkkeilyssä annetakaan painoarvoa.\nPotkonen voitti ranskalaisen myös vuonna 2019 EM-loppuottelussa.\n– On aina henkisesti vaikeaa, kun tulee vastustaja, jonka on aiemmin voittanut. Hamadouche pääsi iskemään altavastaajana.\n– Kyseessä oli kuitenkin vasta avausmatsi. Voitto kuin voitto. Tästä on hyvä jatkaa.\nMira Potkosen ja Maïva Hamadouchen ottelussa ei peruuteltu. Pasi Liesimaa\nKolmas erä oli Potkoselta todella kova näytös taistelutahdosta, sillä suomalainen oli rajusti hapoilla. Potkonen oli päätöserässä kerran pidempään polvillaan vetämässä happea.\nMatsin jälkeen nyrkkeilijä antoi ensin tv-haastattelun, mutta perään tehty lehdistön haastattelu jäi todella lyhyeksi, kun valmentaja Maarit Teuronen vei urheilijan nopeasti pois verryttelemään happojen vuoksi.\nHapotus ei kuitenkaan tarkoita, että nyrkkeilijä olisi huonossa kunnossa – päinvastoin. Vuosia jatkuvalla äärettömän kovalla harjoittelulla on mahdollista nostaa kehon tuottaman laktaatin määrää rasituksessa. Mitä korkeammalla katto on, sen pahemmalta omien maksimien saavuttaminen tuntuu.\nPotkonen on aina tunnettu todella kovana harjoittelijana, ja suomalaisen avausmatsi oli poikkeuksellisen intensiivinen, joten kroppa vietiin varmasti äärirajoille.\n– On aika luonnollistakin, että hapottaa. Se on merkki siitä, että on tehty kovaa duunia, Mäki kertoo.\n– Siksi sitä nyrkkeilytreeniä myös tehdään, että tällaisistakin matseista palautuu.\nMira Potkoselta tarvitaan huippuesitys – sitten mitalin tiellä on enää tusinanyrkkeilijäVideo: Olympialaisissa nähtiin hurja tyrmäys – vastustajan jalat spagettiaRanskalaisnyrkkeilijä protestoi hullun lailla ja näytti vastustajalleen pirunsarvia: ”Tämä on skandaali”


Sisäministeri Maria Ohisalo osui A-studion haastattelussa (9.8.) herkkään paikkaan peräänkuuluttaessaan maatalouden ilmastotoimia.\nOhisalo perusteli linjausta sillä, että maatalouden päästöt eivät ole laskeneet viime vuosien aikana (Tilastokeskuksen raportoinnin perusteella sitten 1990-luvun), vaikka maataloudessa on löydettävissä keinoja tilanteen muuttamiseksi (keinoja koottu esimerkiksi MTK:n ilmastotiekarttaan.)\nKeskustelunavaus herätti voimakkaan vastareaktion. Moni loukkaantui, sillä maatalouden koettiin tehneen jo paljon. Lisäksi heräsi huoli tulevien ilmastotoimien vaikutuksista elinkeinon kannattavuuteen. Vaikka huoli ilmastonmuutoksesta on yhteinen, moni kysyy miksi juuri maatalous.\nTaloustieteilijät korostavat, että ilmastotoimia tulisi tehdä kustannustehokkuusperiaatteen mukaisesti - siellä missä saadaan aikaan mahdollisimman paljon päästövähennyksiä mahdollisimman pienin kustannuksin.\nMaataloussektorin päästöt ovat yksinään noin kuudesosa Suomen kokonaispäästöistä. Mutta kun mukaan lasketaan viljelysmailta syntyvät maaperäpäästöt ja maatalouden energiankäytöstä syntyvät päästöt, päästöjen määrä yli kaksinkertaistuu.\nMaataloudessa on siis suuri potentiaali vaikuttaa Suomen kokonaispäästöihin.\nLisäksi päästövähennyksiä on mahdollista saada aikaan kustannustehokkaasti - pienin yhteiskunnallisin tai viljelijään kohdistuvin kustannuksin. Yli puolet maataloudesta peräisin olevista päästöistä tulee suhteellisen pienestä lähteestä, nimittäin turvemaapelloilta, jotka kattavat vain noin kymmenesosan Suomen viljellystä peltoalasta.\nTurvemaapelloista noin kolmannes on huonotuottoisia tai maatalouskäytön ulkopuolelle jääneitä alueita. Näille alueille kohdistetut ilmastotoimet eivät juurikaan vaikuttaisi maataloustuotantoon tai elinkeinoon.\nMetsittämällä tai ennallistamalla alueet soiksi saataisiin maataloudesta peräisin olevista vuosittaisista päästöistä leikattua jo noin kymmenes. Sekä metsittämistä että ennallistamista tuetaan jo tällä hetkellä reippaasti.\nTuki joutoalueiden metsityksestä kattaa metsityskulut ja 900 €:n hehtaarikohtaisen korvauksen hoitotoimenpiteistä. Ennallistamiseen taas saa investointikustannuksen kattavan tuen ja 450 €:n vuosittaisen hehtaarikohtainen kosteikkoalueen hoidon tuen.\nTämä on vain yksi esimerkki siitä, että maatalouden päästöjä voidaan vähentää kiristämättä viljelijän kukkaronnyörejä. Lisäksi on olemassa ilmastotoimia, jotka voivat lisätä maatalouden toimintamahdollisuuksia ja parantaa kannattavuutta.\nNyt kannattaa suunnata keskustelu pääraiteelle ja resurssit parhaiden toimien toteuttamiseen. Ilmastonmuutoksen torjunnassa onnistuminen on loppujen lopuksi jokaisen etu, myös sen maajussin, jonka sadot ja elinkeino ovat sääolosuhteille erityisen alttiit.\nKirjoittaja on Pellervon taloustutkimus PTT:n tutkimusharjoittelija.\nAiheet ilmastonmuutos metsitys