EUR-Lex - 52010IE0970 - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 52010IE0970 - EN\nEuroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus” (oma-aloitteinen lausunto)\nOJ C 44, 11.2.2011, p. 90–98 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\nEsittelijä: Thomas JANSON\nSisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus.\nAsian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2010.\nEuroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. heinäkuuta 2010 pitämässään 464. täysistunnossa (heinäkuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta ja 15 vastaan 19:n pidättyessä äänestämästä.\n1.1 Sosiaalinen ulottuvuus on sisämarkkinoiden keskeinen osatekijä, johon liittyy monia näkökohtia. Tässä lausunnossa käsitellään taloudellisia ja oikeudellisia näkökohtia. Viimeaikainen kehitys on herättänyt kysymyksiä siitä, pystyykö sosiaalinen ulottuvuus suojelemaan työntekijöitä. Sisämarkkinat eivät voi toimia kunnolla ilman vahvaa sosiaalista ulottuvuutta ja kansalaisten tukea.\n1.2 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:lla on tärkeä tehtävä sosiaalikysymysten alalla, sillä jäsenvaltiot eivät pysty yksin ratkaisemaan sosiaalisia ongelmia. Poliittisen hyväksynnän, solidaarisuuden ja yhteenkuuluvuuden luomiseksi EU:n olisi painotettava toimintalinjoissaan sosiaalisia näkökohtia nykyistä enemmän.\n1.3 Monet haitalliset kehityssuuntaukset ovat muiden tekijöiden ohessa vaarantaneet sosiaalisen ulottuvuuden. Euroopan talous on vakavimman haasteensa edessä vuosikymmeniin. Rahoitusalan kuplien on annettu kasvaa ja valvontamekanismit ja perinteiset riskinarvioinnit on sivuutettu. Tämän tuloksena työttömyys on lisääntynyt ja työmarkkinat sekä sosiaalinen tilanne heikkenevät edelleen. Tästä syystä työllisyyden on pysyttävä EU:n asialistan kärjessä. Eurooppa tarvitsee kestävää kasvua ja korkeaa työllisyysastetta sekä laadukkaita työmarkkinoita rahoittaakseen hyvinvointijärjestelmät.\n1.4 Kuluneen vuosikymmenen aikana hyvinvointijärjestelmiä on uudistettu. Näin on pyritty edistämään tehokkaampia työnteon kannustimia sosiaaliturvajärjestelmissä työnteon arvon vahvistamiseksi ja ihmisten kannustamiseksi palaamaan työelämään. Yhtenä tuloksena on kuitenkin ollut eriarvoisuuden lisääntyminen, mikä on pahentanut sosiaalisia ongelmia. Työllisyys- ja hyvinvointijärjestelmät ovat erittäin tärkeitä köyhyyden lievittämiseksi, ja ilman sosiaalietuuksia eriarvoisuuden lisääntyminen ja kriisin sosiaaliset vaikutukset olisivat paljon nopeampia ja vakavampia. Julkisen talouden heikentyminen, joka voi johtaa todelliseen tai mahdolliseen velkakriisiin, aiheuttaa useissa jäsenvaltioissa merkittävää painetta sosiaaliturvajärjestelmiä kohtaan. Kestävän taloudellisen toiminnan lisääntyminen, rahoitusmarkkinoiden sääntely ja investoiminen tutkimukseen ja koulutukseen ovat mahdollisia ratkaisuja tähän ongelmaan.\n1.5 Sisämarkkinat on foorumi, jolla on oltava sekä sosiaalinen ulottuvuus että muita ulottuvuuksia. Menestyksen takaamiseksi on luotava kestävää talouskasvua ja työpaikkoja. Ne taas tuottavat verotuloja, jotka luovat perustan sosiaalietuuksille. Nykyinen työttömyysaste ja julkisen talouden epätasapaino osoittavat, että nykytilanteen korjaamiseksi on vielä paljon tehtävää.\n1.6 Sosiaaliseen ulottuvuuteen liittyvät oikeudelliset näkökohdat on asetettu kyseenalaiseksi, koska Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen neljässä asiassa (Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg) antamat tuomiot ovat herättäneet etenkin poliittisissa ja akateemisissa piireissä vilkasta keskustelua mahdollisista peloista sosiaalisen polkumyynnin riskin kasvamisesta. Euroopan parlamentti, akateemiset piirit ja palkansaajaetujärjestöt (1) ovat ilmaisseet huolensa näistä tuomioista. Toiset taas ovat vakuuttuneita siitä, että yhteisöjen tuomioistuimen näissä asioissa antamat tuomiot ovat omiaan parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa.\n1.7 Näin ollen ETSK vaatii seuraavaa:\nLyhyellä aikavälillä ETSK kehottaa panemaan työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöön nykyistä tehokkaammin. ETSK ehdottaa, että tutkitaan ajatusta ”Euroopan sosiaalisen Interpolin” perustamisesta avustamaan eri jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarkastusviranomaisten toimia.\nETSK kehottaa komissiota arvioimaan EU:n tilannetta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen viimeaikaisten tuomioiden valossa.\nLisäksi ETSK kannattaa komission toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Niitä ovat muun muassa:\nlaadukkaamman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja eurooppalaisen riitojenratkaisu- ja sovittelumekanismin edistäminen\nmakrotaloudellisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen uuden rahoituskriisin estämiseksi\neurooppalaisen sosiaalimallin edistäminen kansainvälisissä suhteissa.\nKeskipitkällä aikavälillä ETSK pitäisi tervetulleena komission aloitetta, jonka avulla selvennetään jäsenvaltioiden viranomaisten, yritysten ja työntekijöiden oikeudellisia velvollisuuksia työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä ja varmistetaan, että kyseiset säännöt pätevät yleisesti. ETSK pitää Montin raporttiin sisältyvää ehdotusta lakko-oikeuden irrottamisesta sisämarkkinoista kiinnostavana ja katsoo, että se voisi ratkaista eräitä ongelmia. Tämän ei kuitenkaan tulisi sulkea pois työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin osittaista tarkistamista, jotta työskentelypaikkakunnan periaatetta sovelletaan yhdenmukaisesti. Siten olisi mahdollista säätää lailla, että samassa paikassa tehtyyn samaan työhön on aina sovellettava samoja työ- ja palkkaehtoja.\nPitkällä aikavälillä Euroopan unionin olisi pyrittävä vahvistamaan sisämarkkinoiden sosiaalista ulottuvuutta ja hyödyntämään niiden tarjoamat mahdollisuudet täysimääräisesti. Lissabonin sopimus ja sen liitteenä oleva perusoikeuskirja eivät vielä ole kaikilta osin vaikuttaneet perusoikeuksien ja taloudellisten oikeuksien tasapainoon. Sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen edellyttää, että myös perusoikeuksia vahvistetaan ja että kyseisiä oikeuksia – sosiaaliset oikeudet mukaan luettuina – rajoitetaan vain erittäin vähän. Perussopimusta voitaisiin pyrkiä tarkistamaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi.\n2. Sisämarkkinat ja sosiaalinen ulottuvuus\n2.1 Komitea antoi vuonna 1987 lausunnon (2) sisämarkkinoihin liittyvistä sosiaalisista näkökohdista. Se ehdotti, että Euroopan yhteisö takaisi joukon työmarkkinoihin liittyviä sosiaalisia perusoikeuksia. Komitea halusi varmistaa, että hieman aiemmin käynnistetyt sisämarkkinat eivät aiheuttaisi markkinavääristymiä, ja korostaa, että yhteisöllä oli myös sosiaalisia tavoitteita. Sosiaaliseen ulottuvuuteen sisältyy unionin tasolla annettua lainsäädäntöä ja sopimuksia, joilla on tarkoitus taata, että työntekijöillä on tiettyjä perusoikeuksia työpaikalla. Tämä edellyttää kuitenkin myös yhteistyötä EU:n työllisyyden lisäämiseksi.\n2.2 Tuon lausunnon jälkeen Euroopan komissio julkaisi useita asiakirjoja, jotka muodostivat lähtökohdan sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden laajemman ja syvällisemmän tulkinnan kehittymiselle (3). Komission mukaan sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus on keskeinen osa tätä hanketta, sillä siinä ei ole kyse vain talouskasvun vahvistamisesta ja eurooppalaisten yritysten ulkoisen kilpailukyvyn lisäämisestä, vaan myös kaikkien käytettävissä olevien resurssien tehokkaammasta käytöstä ja yhtenäismarkkinoista johtuvien etujen oikeudenmukaisesta jakamisesta. (4)\n2.3 ETSK:lla oli vuonna 1989 keskeinen rooli sosiaalisen perusoikeuskirjan muotoilussa. Siinä työntekijöille vahvistettiin perusluonteiset sosiaaliset oikeudet, joita ei pidä vaarantaa kilpailupaineen vuoksi tai entistä parempaa kilpailukykyä tavoiteltaessa. ETSK:n näkemyksen mukaan tällaisten perusoikeuksien käyttäminen edellyttää, ettei niitä rajoiteta perusteettomasti.\n2.4 Tässä lausunnossa pyritään tekemään selkoa viimeisimmistä tärkeistä kehityskuluista, jotka vaikuttavat sosiaalisen ulottuvuuden toimintamahdollisuuksiin. Viime vuosina ETSK on antanut muita sosiaalista ulottuvuutta käsitteleviä lausuntoja (5), joihin tämä lausunto osittain perustuu. Lähtökohtaisesti on selvää, että sisämarkkinoiden kunnollinen toiminta sosiaalisessa markkinataloudessa edellyttää voimakasta sosiaalista elementtiä ja unionin kansalaisten hyväksyntää. Toimivista yhteismarkkinoista on monenlaista hyötyä ja niiden tarjoamat edut ovat tärkeitä yrityksille, työntekijöille, kansalaisille ja taloudelle yleensä. Perussopimusten johdanto-osista käy kuitenkin ilmi, että yhteismarkkinat eivät ole itsessään tavoite vaan ne on suunniteltu kansalaisten hyvinvointia palvelevaksi välineeksi.\n2.5 Näin ollen sosiaalisella ulottuvuudella on neljä keskeistä perustetta:\nHenkilöiden vapaa liikkuvuus.\nOn olemassa jakamattomia sosiaalisia oikeuksia, joita kaikkien yhteiskuntien tulee kunnioittaa kaikissa olosuhteissa. Niitä ovat oikeus ryhtyä työtaistelutoimiin, oikeus ammattiyhdistystoimintaan, oikeus neuvotella työehtosopimuksista sekä muut ILO:n keskeisiin yleissopimuksiin ja sosiaalisia ja henkilökohtaisia oikeuksia koskeviin kansainvälisiin ja eurooppalaisiin yleissopimuksiin sisältyvät oikeudet.\nSosiaalisella ulottuvuudella tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja lievennetään sen haittavaikutuksia, ja näin luodaan hyväksyntää poliittisille ja taloudellisille hankkeille ja vahvistetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta.\nSosiaalipolitiikka on myös yksi kilpailukyvyn parantamisen tärkeistä osatekijöistä.\n2.6 ”Sosiaalipolitiikka” kuuluu kansallisen tason ja EU-tason kesken jaetun toimivallan piiriin. Useimmissa tämän alan säännöksissä keskitytään säätämään työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta ja sijoittautumisvapaudesta sisämarkkinoiden tavoitetta ajatellen. Tästä huolimatta sosiaalisen ulottuvuuden merkitys kasvoi. Myöhemmillä perussopimuksilla enemmistöpäätökset on laajennettu koskemaan sellaisia aloja kuin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva lainsäädäntö, työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa sekä työttömien auttamiseksi toteutettavat toimet. Lainsäädännöllä ei kuitenkaan ollut (eikä ole edelleenkään) oikeusperustaa kattaa palkan tai yhdistymis-, lakko- ja työsulkuoikeuden kaltaisia kysymyksiä, vaikka yhteisöjen tuomioistuimen päätökset ja EU:n lainsäädäntö sivuavatkin niitä. Nizzan sopimuksella Euroopan unionin perusoikeuskirjan asema virallistettiin. Lissabonin sopimuksella oikeuksia on edelleen ”muodollistettu”, kun perusoikeuskirjasta tehtiin oikeudellisesti sitova.\n2.7 Sosiaalipolitiikka on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Maailmanlaajuisista tai eurooppalaisista kehityskuluista johtuvat sosiaaliset haasteet vaikuttavat kuitenkin jäsenvaltioissa eläviin kansalaisiin, ja siksi tarvitaan koordinoitua unionin lähestymistapaa. EU on pyrkinyt ratkaisemaan rinnakkaisen toimivallan ongelman erilaisin keinoin. Se on yrittänyt ylläpitää sosiaalisia normeja päättämällä joukosta vähimmäisstandardeja. Toinen keino on avoin koordinointimenetelmä. Avointa koordinointimenetelmää voitaisiin hyödyntää paremmin ja tehokkaammin käyttämällä hiljattain käyttöön otettua ”yhteisten periaatteiden” lähestymistapaa ja mahdollistamalla järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Lissabonin strategian tavoitteiden muotoiluun ja jopa niistä käytäviin neuvotteluihin Euroopan tasolla. (6)\n2.8 Unionin sosiaalinen ”säännöstö” on huomattava: Euroopan unionin perustamisesta lähtien on annettu noin 70 direktiiviä ja asetusta. Suurin osa niistä on annettu vuoden 1985 jälkeen. ETSK uskoo vakaasti, että EU:lla on tärkeä sosiaalinen tehtävä. Jäsenvaltiot eivät voi yksin ratkaista sosiaalisia ongelmia. Poliittisen hyväksynnän, solidaarisuuden ja yhteenkuuluvuuden luomiseksi EU:n olisi painotettava toimintalinjojensa sosiaalisia näkökohtia nykyistä enemmän, kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen.\n3. Nykyiset kehityssuuntaukset\n3.1 Talouden kehitys\n3.1.1 Euroopan talous on vakavimman haasteensa edessä vuosikymmeniin. Vuoden 2008 toisen puoliskon (7) jälkeen maailman talous on joutunut rajuun taantumaan, joka on osoittautumassa useimmissa valtioissa paljon odotettua pahemmaksi. Juuri kun taloudet alkoivat osoittaa pankkikriisistä elpymisen merkkejä, ne ovat nyt joutuneet vaaraan valtioiden velkakriisien ja niiden takia määrättyjen ankarien korjaavien toimien johdosta.\n3.1.2 Työttömyys on kasvussa, mikä pahentaa tilannetta. Rahoituskriisin vaikutukset ja luotonantajien vaatimukset ovat johtaneet hyvinvointijärjestelmien, eläkkeiden ja sosiaalisten tulonsiirtojen leikkauksiin. Tämä kärjistää köyhyyttä ja saattaa huono-osaisimmat ryhmät epäedulliseen asemaan, mikä käynnistää noidankehän. Monet kriisin koettelemat eurooppalaiset yritykset ovat tästä huolimatta toteuttaneet yhdessä julkisten työvoimapalvelujen kanssa toimenpiteitä säilyttääkseen työvoimansa ja pitääkseen työntekijänsä töissä.\n3.1.3 Tapahtumien äkillinen ryöppy ja niiden nopea leviäminen paljastavat uusia ilmiöitä globalisoituneessa taloudessa. Syitä on paljon: liialliseen likviditeettiin johtaneet raha- ja valuuttakurssipolitiikat, tiettyjen alojen tai toimijoiden puuttuva tai riittämätön sääntely, epärealistisen korkeiden tuottojen tavoittelu ja tähän liittyen markkinoiden toimijoiden sekä valvonta- ja sääntelyviranomaisten kyvyttömyys arvioida tai tunnistaa riskejä riittävän hyvin, liiallinen vipuvaikutus, makrotalouspolitiikan riittämätön koordinointi sekä riittämättömät rakenneuudistukset. (8)\n3.1.4 Väistämättä herää kysymys, onko EU:n nykyinen taloudellinen kehys riittämättömine makrotaloudellisine vuoropuheluineen itse asiassa pahentanut kriisiä. Tuloksena on ollut automaattisten vakauttajien heikkeneminen, luottojen räjähdysmäinen lisääntyminen reaalipalkkojen kasvun sijasta, kasvuasteiden lasku ja rahoitusalan kuplien havaitsemismahdollisuuksien huononeminen. ETSK katsoo, että yksityisen sektorin velkojen (pankit) muuttaminen julkisiksi veloiksi (valtiot ja kansalaiset) rasittaa kohtuuttomasti kansalaisia, etenkin koska julkisen talouden heikkeneminen ja vakaus- ja kasvusopimuksen rajoitteet herättävät kysymyksiä siitä, miten elintärkeät investoinnit hyvinvointijärjestelmiin tulevaisuudessa rahoitetaan.\n3.1.5 Kriisin viimeisin vaihe on tuonut esille, että monien jäsenvaltioiden budjettivajeet ovat kasvaneet kestämättömiksi. Korjaavat toimet, joita tarvitaan julkisen talouden elvyttämiseksi, asettavat valtavia paineita verojärjestelmille sekä sosiaalipolitiikoille ja -ohjelmille.\n3.1.6 Tässä yhteydessä on hyvä panna merkille, että komissio harkitsee niiden puutteista huolimatta kansallisia valtiontukia keinona parantaa työntekijöiden suojelua laajasta eurooppalaisesta perspektiivistä tarkasteltuna. Kilpailupolitiikassa erityisesti pk-yrityksiä ja pankeille myönnettyjä valtiontukia ajatellen otetaan aivan oikein huomioon sosiaalis-taloudellinen tavoite huolehtia yhdenvertaisista olosuhteista kautta unionin.\n3.1.7 ETSK on jo aiemmin huomauttanut (9), että Euroopan talouspolitiikassa on havaittu tarve täydentää tähänastista tarjontakeskeistä suuntautumista aktiivisella suhdanteita tasaavalla makrotalouspolitiikalla. ETSK piti myös hyvänä sitä, että on tunnustettu tarve suojella paremmin yhteiskunnan heikoimpia jäseniä ja tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Komitea tosin korosti, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelma vaikuttaa suhteellisen pienimuotoiselta muissa osissa maailmaa laadittuihin paketteihin verrattuna.\n3.2 Sisämarkkinoiden kehitys\n3.2.1 ETSK on ylistänyt sisämarkkinoiden luomista ja kehittämistä useissa lausunnoissa (10). Sisämarkkinat, jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot ja ETA:n valtiot, hyödyttävät kuluttajia, yrityksiä ja työntekijöitä, koska ne muodostavat yhden sääntelyalueen tavaroiden, pääoman, henkilöiden ja palvelujen liikkuvuutta varten.\n3.2.2 Komissio on esittänyt yhtenäismarkkinoita koskevan tulevaisuudennäkymänsä (11). Se painottaa, että yhtenäismarkkinat ovat hyödyttäneet kuluttajia ja liike-elämää ja että ne ovat luoneet työpaikkoja ja lisänneet kasvua, kilpailukykyä ja innovaatioita. Tulevaisuuden kannalta keskeiset alat ovat komission mukaan seuraavat:\nkuluttajat ja yritykset, joiden odotuksiin ja huoliin vastatakseen yhtenäismarkkinoiden on tuotettava parempia tuloksia ja hyötyjä\nosaamisen ja innovoinnin tekeminen ”viidenneksi vapaudeksi”\nsosiaalinen ja ympäristöulottuvuus, jonka suhteen komissio lupaa parantaa vaikutustenarviointejaan ja ennakoida tehokkaammin markkinoiden muutoksia.\nSisämarkkinoiden vakavin puute on ollut sen kyvyttömyys edistää työllisyyttä ja taloudellista toimintaa sisäisin investoinnein. Erityisesti on epäonnistuttu tutkimus- ja kehitystyön tukemisessa ja kehittämisessä perustan luomiseksi talouden muutokselle. Jos tätä puutetta ei pystytä korjaamaan, Eurooppa jää jälkeen maailman taloudessa.\n3.2.3 ETSK kehottaa tasapainottamaan sosiaalisen kehityksen, suotuisan taloudellisen toimintaympäristön sekä ympäristönsuojelun nykyistä paremmin, sillä se on oleellista sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi sekä kestävän kehityksen edistämiseksi pitkällä aikavälillä. Mitä pidemmälle sisämarkkinat integroituvat, sitä paremmin perussopimusten tavoite kansalaisten hyvinvoinnin takaamisesta on saavutettava ja sitä parempaa sosiaalista suojelua on siis tarjottava. Koska EU:ssa on 27 työmarkkinat erilaisine lainsäädäntöperinteineen, unionin on varmistettava, että sisäistä liikkuvuutta koskevat säännöt eivät heikennä jo toimivia järjestelmiä. On ryhdyttävä varotoimiin, jotta jäsenvaltioiden välinen kilpailu yhtenäismarkkinoilla suuntautuu innovointiin ja jotta sillä ei ole haitallisia tai jopa tuhoisia vaikutuksia. (12)\n3.2.4 Lisäksi Eurooppaa odottaa kriisin jälkeen yritysten rakenneuudistusten aalto. ETSK huomauttaa, että EU:lla ei tällä hetkellä ole yhteistä strategista näkemystä siitä, miten tällaisten rakenneuudistusten haittavaikutuksia torjutaan tai miten hyödynnetään mahdollisuus tehdä EU-yrityksistä kilpailukykyisempiä globaalissa taloudessa. ETSK kehottaa komissiota hyväksymään yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa eurooppalaisen kannan kaikkien asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi. ETSK pitääkin tervetulleena EU:n työmarkkinaosapuolten aloitetta laatia selvitys EU:ssa toteutettavista rakenneuudistuksista sekä yrityksille tarkoitettu etenemissuunnitelma, jossa neuvotaan, miten ne voivat osallistua tuloksekkaasti rakenneuudistusprosesseihin.\n3.2.5 ETSK on todennut (13), että jos Eurooppa haluaa säilyttää kilpailukykynsä pitkällä aikavälillä, on sisämarkkinoilla varmistettava kestäväpohjainen ja pitkäkestoinen kasvu, mikä edellyttää myös ympäristöulottuvuuden huomioon ottamista. Lopullisena tavoitteena on parantaa merkittävästi sisämarkkinoiden toimivuutta sosiaalisessa markkinataloudessa ja varmistaa, että sosiaalisia perusoikeuksia kunnioitetaan. ETSK on myös korostanut, että jos on tarpeen ja asianmukaista, olisi ryhdyttävä mahdollisimman pian asianmukaisiin erityistoimiin työntekijöiden suojelemiseksi, jotta ilmaistaan selvästi, etteivät taloudelliset vapaudet eivätkä kilpailusäännöt ole sosiaalisten perusoikeuksien edellä. (14) Samalla ETSK on tietoinen siitä, että on kannustettava yritystoimintaa ja työpaikkojen luomista sekä varmistettava jäsenvaltioiden kansantalouksien terveys ja kestävyys.\n3.2.6 Jotta sisämarkkinat voivat täyttää tehtävänsä, on korjattava seuraavat puutteet: on painotettava nykyistä enemmän yleishyödyllisiä palveluja ja parannettava niiden oikeusvarmuutta. Yleishyödylliset palvelut ovat tärkeällä tavalla tasapainottaneet taloutta nykyisen talouskriisin aikana. Lisäksi on kehitettävä kansainvälistä ulottuvuutta. Meidän on edistettävä sosiaalista malliamme kansainvälisissä yhteyksissä kehitystekijänä ja vahvistettava identiteettiämme kansainvälisillä foorumeilla toisiamme tukevana ja aktiivisena elimenä, jonka tavoitteena on tarjota globalisaatiolle nykyistä vahvemmat puitteet. Jos globalisaatiosta halutaan oikeudenmukaista, EU:n olisi vaadittava tasa-arvoisempaa kauppaa ja globalisaatiota kauppaan liittyvissä ja muissa kansainvälisissä sopimuksissaan.\n3.2.7 ETSK on vakuuttunut siitä, että liikkuvuuden Euroopassa tulee säilyä yhtenä EU:n ensisijaisista poliittisista tavoitteista. ETSK on kehottanut niitä jäsenvaltioita, jotka edelleen soveltavat siirtymäjärjestelyjä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen, noudattamaan perussopimuksien mukaisia menettelyjä ja purkamaan nämä järjestelyt. (15)\n3.3 Sosiaaliturva- ja hyvinvointijärjestelmien kehitys\n3.3.1 Taloustilanteen osittaisesta kohenemisesta huolimatta sosiaalinen ja työllisyystilanne huononevat edelleen, varsinkin kun otetaan huomioon valtionvelkakriisin ratkaisemiseen tähtäävät nykyiset toimenpiteet. Komission mukaan työttömyysasteen ennustetaan nousevan kahden seuraavan vuoden aikana tasolle, jota ei ole nähty vuosikymmeniin. (16)\n3.3.2 Jäsenvaltioissa on toteutettu toimia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti työllisyyden säilyttämiseen ja työttömyyden suitsimiseen. Niitä ovat muun muassa investointien lisääminen, työehtosopimusneuvottelujen helpottaminen ja julkisista työttömyysturvajärjestelmistä rahoitetut erityiset työmarkkinatoimet. Jotkin jäsenvaltiot ovat turvautuneet ”sisäiseen joustavuuteen”, kuten erilaisiin järjestelyihin, joissa tehtyjen työtuntien vähentäminen yhdistyy koulutukseen. Eräissä valtioissa on tapahtunut suurimittaisia irtisanomisia osittain siksi, että tällaisia järjestelyjä ei ole olemassa. (17)\n3.3.3 Työllisyyden on oltava EU:n asialistan kärjessä. Eurooppa tarvitsee korkeaa työllisyysastetta sekä laadukkaita työmarkkinoita. Laadukas työelämä edellyttää kansainvälisen kilpailukyvyn varmistamiseksi laadukasta yritystoimintaa sekä julkisen ja yksityisen sektorin investointeja. Hyvinvointijärjestelmien rahoitus on riippuvainen siitä, että mahdollisimman monet työntekijät voivat osallistua Euroopan työmarkkinoille. Euroopassa on yhä täystyöllisyyden saavuttamista haittaavia esteitä. Jotta Euroopassa voidaan tulevaisuudessa ylläpitää korkeaa työllisyysastetta, painopiste on siirtynyt joustoturvaan, työllistettävyyteen, parempaan tuottavuuteen sekä koulutukseen, jotka voivat osaltaan auttaa saamaan aikaan tehokkaammat työmarkkinat. Tämän lisäksi etusijalle tulisi asettaa ennen kaikkea toimenpiteet, joilla kannustetaan työpaikkojen luomista ja yritysten perustamista ja joilla edistetään kestäviä sisäisiä investointeja.\n3.3.4 Kuluneen vuosikymmenen aikana hyvinvointijärjestelmiin on tehty tarjontaan suuntautuneen ajattelun mukaisesti sosiaalietuuksia pienentäviä ja tukikelpoisuutta tiukentavia uudistuksia, joilla on pyritty edistämään tehokkaampia työnteon kannustimia sosiaaliturvajärjestelmissä. Tällaisten toimien uskotaan vähentävän työttömyyttä. Hyvinvointijärjestelmissä on tasapainotettava työmarkkinoille palaamista edistävät tuet ja työttömille maksettavat tulotuet.\n3.3.5 Tällaisten toimien tehokkuudesta voidaan keskustella. Eriarvoisuus on lisääntynyt kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana. Hyvinvointijärjestelmät ovat erittäin tärkeitä köyhyyden lievittämiseksi, ja ilman sosiaalietuuksia eriarvoisuuden lisääntyminen ja kriisin sosiaaliset vaikutukset olisivat paljon nopeampia ja vakavampia. Vaarana on, että nykyinen kriisi pysäyttää suuntauksen, jossa työllisyys ja valtioiden välinen sosiaalinen koheesio lisääntyvät, ja kärjistää samalla Euroopassa vallitsevaa pitkän aikavälin suuntausta, jossa valtioiden sisäinen epätasa-arvo tulojen jakautumisessa pahenee. (18)\n3.3.6 Monissa jäsenvaltioissa kriisin taltuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä on saatu hyviä tuloksia. Toisaalta komission mukaan (19) monissa maissa työttömät eivät saa tulotukea. Joissain tapauksissa nämä etuudet on kohdennettu huonosti, mikä viittaa paitsi siihen, että tukijärjestelmät eivät tarjoa kattavaa turvaverkkoa, myös siihen, ettei niitä ole kohdennettu kunnolla eniten tarvitseville. Nyt näiden järjestelmien laatu ja kestävyys ovat vaarassa. (20) Talouskriisin ja väestökehityksen vaikutusten vuoksi on olemassa vaara, että hyvinvointijärjestelmissä saatetaan siirtyä elintason suojelemisesta pelkkään vähimmäistasojen asettamiseen. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa maksettavat korvaukset ylittävät jo jäsenvaltion verotulot. Vaikka tuottavuus kasvaa jatkuvasti unionin jäsenvaltioissa, myös köyhyys lisääntyy. On pohdittava, mistä johtuu tämä ilmeinen kyvyttömyys täyttää kansalaisten tärkeimmät perustarpeet ja tarjota heille ihmisarvoista työtä. Yhden pitkän aikavälin ratkaisun tarjoaa talouskasvun aikaansaaminen julkisella ja yksityisellä sektorilla kilpailukykyisiä yrityksiä kehittämällä.\n3.3.7 Uudistustoimia on tehostettava, jotta EU kykenee vastaisuudessakin tarjoamaan riittävää suojaa riskeiltä ja yhdistämään talouskasvun ja sosiaalisen edistyksen,. On kyettävä yhdessä kasvattamaan työllisyysastetta, lisäämään tuottavuutta, luomaan asianmukaiset verojärjestelmät sekä varmistamaan Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys ja mahdollisuudet tarjota riittävä suoja.\n3.4 Oikeudelliset kehityssuuntaukset\n3.4.1 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen neljässä asiassa (Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg (21)) antamat tuomiot ovat herättäneet vilkasta keskustelua poliittisissa ja akateemisissa piireissä ja lisänneet sekä perusteltua että perusteetonta pelkoa sosiaalisen polkumyynnin riskin kasvamisesta. Tuomiot ovat myös aiheuttaneet toimia unionin toimielimissä ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa.\n3.4.2 Euroopan parlamentti hyväksyi lokakuussa 2008 päätöslauselman (22) vastauksena yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin. Parlamentti totesi, että palvelujen tarjoamista koskeva vapaus ei ole tärkeämpi kuin Euroopan unionin perusoikeuskirjan sisältämät perusoikeudet eikä varsinkaan tärkeämpi kuin ammattijärjestöjen oikeus neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia ja ryhtyä työtaistelutoimiin. Lisäksi parlamentti totesi, että yhteisön nykyisessä lainsäädännössä on porsaanreikiä ja epäjohdonmukaisuuksia. Ne eivät ole lainsäätäjän tarkoituksen mukaisia, koska lainsäätäjä pyrki tasapainottamaan palvelujen tarjoamisen vapauden ja työntekijöiden oikeuksien suojelemisen asianmukaisesti.\n3.4.3 Akateeminen keskustelu (23) on ollut kriittistä. Kesäkuussa 2009 yli sata eurooppalaista työmarkkinajuristia ja tutkijaa osoitti valtioiden ja hallitusten päämiehille avoimen kirjeen, jossa he ilmaisivat syvän huolestuneisuutensa sosiaalisten perusoikeuksien heikkenemisestä ja yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisten tuomioiden vaikutuksesta työntekijöiden ja heidän järjestöjensä oikeuksiin. He olivat myös huolissaan siitä, että tuomiot ovat vaikeuttaneet vakavasti työntekijöiden oikeuksien tehokasta suojelua. He painottivat, että sisämarkkinoiden vapauksia ja kilpailulainsäädäntöä ei saa asettaa sosiaalisten perusoikeuksien edelle, vaan perusoikeudet olisi pikemminkin tunnustettava Euroopan unionin kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen välttämättömäksi edellytykseksi.\n3.4.4 Euroopan tason työmarkkinaosapuolet käynnistivät maaliskuun 2009 lopulla Euroopan komission ja puheenjohtajavaltio Ranskan pyynnöstä yhteisen hankkeen yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden analysoimiseksi. Tehtävää suorittamaan perustettiin väliaikainen ryhmä, joka paneutui muutamiin avainseikkoihin, kuten taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien suhteeseen, vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamista haittaaviin esteisiin ja vapaata liikkuvuutta edistäviin olosuhteisiin, avoimuuteen ja oikeusvarmuuteen sekä jäsenvaltioittain vaihtelevien työmarkkinasuhteiden moninaisuuden kunnioittamiseen. (24)\n3.4.5 ETSK kunnioittaa tuomioistuimen oikeutta tulkita olemassa olevia sääntöjä, mutta katsoo, että tuomiot antavat useita syitä huoleen ja että niiden vaikutuksia on tarpeen analysoida ja selittää.\n3.4.5.1 Taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten perusoikeuksien välinen hierarkia\nAsioissa Viking ja Laval yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että työtaistelutoimen toteuttaminen on perusoikeus ja sellaisena osa EU:n oikeutta, mutta korosti kuitenkin, ettei tämä ylitä muuta EU:n oikeutta, kuten palvelujen tarjoamista koskevaa vapautta ja sijoittautumisvapautta. Lisäksi tuomioistuin vahvisti palvelujen tarjoamista koskevan vapauden ja sijoittautumisvapauden sekä niiden horisontaalisen välittömän oikeusvaikutuksen. Tuomioistuin huomautti, että työtaistelutoimella tulee olla oikeutettu päämäärä ja sen tulee olla yhteensopiva perussopimusten kanssa sekä välttämätön yleistä etua koskevista pakottavista syistä, mutta tämän lisäksi sen tulee olla myös oikeasuhteinen eikä toimilla pidä ylittää sitä, mikä on tarpeen asetettujen päämäärien saavuttamiseksi. (25) Niinpä työtaistelun tunnustaminen perusoikeudeksi on pikemmin periaatteellinen tunnustus kuin realiteetti. Tämän perusteella yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että työtaistelutoimet ovat näiden vapauksien käyttämisen rajoittamista, ja kysyi, onko tällainen rajoittaminen perusteltavissa. Tämä merkitsee sitä, että työtaistelutoimia arvioidaan sen perusteella, millaisen rajoitteen ne muodostavat taloudellisille vapauksille. Akateemisten piirien edustajat ovat huomauttaneet, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (26) sitä vastoin on äskettäisissä tapauksissa tarkastellut kysymystä vastakkaisesta näkökulmasta, toisin sanoen harkinnut kysymystä siltä kannalta, millaiset rajoitteet ovat hyväksyttäviä perusoikeuksien alalla. Yhteisöjen tuomioistuimen päätökset saattavat herättää huolta niiden ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön ristiriidasta.\n3.4.5.2 Perusoikeuksien rajoittaminen\nTuomioistuin on ensimmäistä kertaa antanut tuomion kansallisen tason työtaistelutoimien rajoista kansainvälisessä toimintaympäristössä. ETSK pitää erityisen huolestuttavana sitä, että yhteisöjen tuomioistuin otti tässä asiassa käyttöön suhteellisuustestin. Paitsi että testi riistää työtaistelutoimia koskevalta oikeudelta perusoikeuden aseman, se rajoittaa myös lakko-oikeutta. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden ja reaktioiden valossa ETSK korostaa, että taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten perusoikeuksien rajanvetoprosessi on riippuvainen myös tulevista tuomioista ja niiden herättämistä kysymyksistä.\n3.4.5.3 Työntekijöiden lähettämistä koskeva direktiivi\nTyöntekijöiden lähettämistä koskevalla direktiivillä on tarkoitus varmistaa tarvittava yhdenmukaistaminen ja samalla kunnioittaa kansallisia erityispiirteitä koordinoitaessa politiikkoja, jotka koskevat työntekijöiden väliaikaista lähettämistä toiseen jäsenvaltioon. Yhteisöjen tuomioistuin päätyi siihen lopputulokseen, että esille tulleet ongelmat johtuivat siitä, ettei eräitä työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin säännöksiä ollut saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (Laval), ettei kansallinen lainsäädäntö ollut yhteensopivaa (Rüffert (27)) tai että työntekijöiden lähettämistä koskevaa direktiiviä oli tulkittu liian väljästi ja valvontatoimet olivat olleet epäselviä ja perusteettomia (Luxemburg).\nYhteisöjen tuomioistuimen mukaan työntekijöiden lähettämistä koskevassa direktiivissä ei säädetä yhdenvertaisesta kohtelusta vaan taataan, että lähetettyjen työntekijöiden suhteen noudatetaan vähimmäisvaatimuksia. Näin ollen kyseessä on itse asiassa pikemmin enimmäis- kuin vähimmäisdirektiivi. Tuomioistuimen tuomiot eivät kuitenkaan estä soveltamasta suotuisampia työehtoja. Työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin 3 artiklan 7 kohdan avulla pyritään varmistamaan, ettei vähimmäissääntöjen soveltaminen vastaanottajavaltiossa johda käytännössä siihen, että lähetetyn työntekijän työolot ovat heikommat kuin mihin hän on oikeutettu lähtömaassa. On väitetty, että tuomiot kaventavat mahdollisuuksia asettaa jäsenvaltiotasolla direktiivin vähimmäissuojelua koskevia velvoittavia sääntöjä tiukempia normeja joko säännöksin tai työntekijöiden hyväksi tehtävillä työehtosopimuksilla.\nTämä puolestaan vääristää kilpailua koti- ja sisämarkkinoilla, joilla kotimaisten yritysten on noudatettava kansallisia sääntöjä tai työehtosopimuksia, kun taas muista jäsenvaltioista tulevat kilpailijat voivat noudattaa vähimmäissääntöjä.\n3.4.5.4 Erilaisten oikeusjärjestelmien välinen ristiriita\nEräs toinen tuomioiden seuraus on yhteisön lainsäädännön ja kansainvälisten normien välinen ristiriita. (28) Lisäksi voidaan väittää, että ILO:n yleissopimusten nro 87 ja nro 98 sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan 6 artiklan 4 kohdan ja toimielinten oikeuskäytännön välillä on oikeudellinen ristiriita, kuten ILO:n valvontaelimet ovat osoittaneet (vrt. BAPA UK:n tapaus).\n4.1 Viime vuodet sekä nykyinen kriisi ovat synnyttäneet uusia vaaroja yhteiskunnallisen eriarvoisuuden lisääntymisestä. Lisäksi EU on omilla päätöksillään lisännyt sosiaalisten ja kilpailunvääristymien riskejä. Taloudellinen, sosiaalinen ja oikeudellinen kehitys uhkaa johtaa tilanteeseen, jossa sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus on vaarassa ja jossa ETSK:n vuonna 1987 antamassa lausunnossa hahmotellut perusoikeudet ja sosiaaliset perusoikeudet vesittyvät. Tästä syystä sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden olisi oltava lähivuosina keskeinen aihe, mutta taloudellisia näkökohtia – työllisyys, etuudet, verotulot – parantaakseen EU:n on korjattava sisämarkkinoiden ilmeinen kyvyttömyys edistää kasvua luomalla laadukkaita työpaikkoja ja tukemalla laadukkaiden yritysten ja muiden työnantajien toimintaa.\n4.2 Työllisyys on yksi sosiaalisen ulottuvuuden tärkeimmistä osatekijöistä. Julkinen sektori ei siihen kohdistuvan rahoituspaineen vuoksi voi luoda äärettömästi työpaikkoja, joten päävastuu työpaikkojen luomisesta on yksityissektorilla. Jäsenvaltioiden tulee huolehtia olosuhteista, jotka edesauttavat uudelleen reaalitalouteen suuntautuvaa myönteistä kehämäistä kehitystä, jossa yritysten asiakkaat luovat työpaikkoja, yritykset luovat asiakkaita ja sijoittajat ja yrittäjät luovat yrityksiä. Investoinnit sosiaalialaan tulisi nähdä tukena yrityksille ja hyvästä liiketoimintailmapiiristä huolehtimisena. Tässä yhteydessä sosiaalitalouden panos on hyvin arvokas.\n4.3 ETSK on osaltaan muotoillut keskustelua eurooppalaisten yhteiskuntamallien haasteista ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin luonteesta. (29) ETSK totesi, että eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuus piilee siinä, miten kilpailukyky, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat toimineet vuorovaikutteisesti.\n4.4 Yksi keino sisämarkkinoiden ja sosiaalisten oikeuksien välisen konfliktin ratkaisemiseksi olisi palata ”enemmän kansallisvaltioita, vähemmän Eurooppaa” -politiikkaan. ETSK katsoo, että tarvitsemme nimenomaan päinvastaista politiikkaa; tarvitsemme enemmän mutta erilaista Eurooppaa. Tämä edellyttää kuitenkin eurooppalaisen talous- ja sosiaalipolitiikan uutta sääntelyjärjestelmää. Vain täysin demokraattinen ja sosiaalinen Eurooppa pystyy kiertämään vaaran, jonka Euroopan kansalaisten kasvava vieraantuminen Eurooppa-hankkeesta muodostaa. EU:n on kuitenkin myös kunnioitettava jäsenvaltioiden erilaisia sosiaaliturvajärjestelmiä. Jos oikeuskäytännössä ja EU:n lainsäädännössä ei oteta huomioon EU:n monimuotoisuutta, vähimmäisnormien taso saattaa laskea niin matalalle, ettei sosiaalista polkumyyntiä voida monissa valtioissa estää.\n4.5 Yksi Euroopan sosiaalisen ulottuvuuden hyvin tärkeä elementti on yhdenmukaistettu ja nykyistä oikeudenmukaisempi EU:n tason veropolitiikka. Nykyisen haitallisen verokilpailun välttämiseksi ETSK kannattaa pyrkimyksiä luoda yhteinen yhtenäistetty yritysveropohja. Sitä tarvitaan pitkällä aikavälillä, jos sisämarkkinoiden halutaan toimivan moitteettomasti. (30) ETSK on myös kehottanut koordinoimaan jäsenvaltioiden veropolitiikkaa nykyistä enemmän EU:n laajuisesti etenkin aloilla, joilla veropohja on liikkuva ja veronkierron ja jäsenvaltioiden välisen verokilpailun riski on suurin. (31) Veronkiertoa ja veropetoksia sekä veroparatiiseja vastaan on taisteltava.\n4.6 On myös muistettava, että poistamalla osittain mahdollisuus säännellä työmarkkinaolosuhteita työehtosopimuksilla työmarkkinoista tehdään jäykempiä. Työehtosopimukset ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ovat joustoturvan käsitteen kannalta keskeisiä välineitä. (32)\n5. Sosiaalisen ulottuvuuden toiminnan tehostaminen\n5.1 Lyhyellä aikavälillä ETSK kehottaa panemaan työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöön nykyistä tehokkaammin. Työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin asianmukaisen soveltamisen tehokas valvonta on edellytys sille, että direktiivin tavoite, sosiaalisen polkumyynnin estäminen, saavutetaan. Viranomaisten tehokas kansainvälinen yhteistyö on taattava, jos lähetettyjen työntekijöiden palkka- ja työehtoja halutaan valvoa tehokkaasti. ETSK kannattaa ”Euroopan sosiaalisen Interpolin” perustamista koordinoimaan eri jäsenvaltioiden sosiaaliolojen tarkastusviranomaisten toimia.\n5.2 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen perusoikeuksia koskevassa oikeuskäytännössä ihmisoikeustuomioistuin katsoo, että yleissopimus on jatkuvasti kehittyvä oikeusväline, jotta se voi heijastaa ihmisoikeuksien suojelun alalla tarvittavaa yhä korkeampaa tasoa, ja tämä edellyttää tiukempaa asennetta arvioitaessa demokraattisten yhteiskuntien perusarvojen rikkomisia sekä pidättyväisyyttä oikeuksien rajoittamisessa. (33) ETSK kehottaa komissiota arvioimaan EU:n tilannetta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen viimeaikaisten tuomioiden valossa.\n5.3 Jotta muutosta voidaan hallita sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla yritystasolla, on ratkaisevan tärkeää, että työntekijöillä ja heidän edustajillaan sekä ammattijärjestöillä on mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa. (34) ETSK on useaan otteeseen korostanut työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinajärjestelmien vahvistamisen merkitystä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla samalla, kun otetaan huomioon tällaisten järjestelmien monimuotoisuus EU:ssa. (35) ETSK kannattaa kaikkia komission toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Niitä ovat muun muassa:\nmakrotaloudellisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen uuden rahoituskriisin estämiseksi.\n5.4 Keskipitkällä aikavälillä ETSK kannattaa sitä, että komissio tekisi aloitteen, jonka avulla selvennetään jäsenvaltioiden viranomaisten, yritysten ja työntekijöiden oikeudellisia velvollisuuksia työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä ja varmistetaan, että kyseiset säännöt pätevät yleisesti. Tässä suhteessa ETSK on tyytyväinen komission puheenjohtajan José Manuel Barroson Euroopan parlamentissa antamaan sitoumukseen. ETSK pitää Montin raporttiin sisältyvää ehdotusta lakko-oikeuden irrottamisesta sisämarkkinoista kiinnostavana ja katsoo, että se voisi ratkaista eräitä ongelmia. Tämän ei kuitenkaan tulisi sulkea pois työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin osittaista tarkistamista, jotta työskentelypaikkakunnan periaatetta sovelletaan yhdenmukaisesti. Siten olisi mahdollista säätää lailla, että samassa paikassa tehtyyn samaan työhön on aina sovellettava samoja työ- ja palkkaehtoja.\n5.5 Pitkällä aikavälillä Euroopan unionin olisi pyrittävä vahvistamaan sosiaalisia perusoikeuksia.\nETSK on useaan otteeseen kehottanut vahvistamaan eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa etenkin nykyisen kriisin valossa. EU:n on sitouduttava täystyöllisyyspolitiikkaan, tuloerojen vähentämiseen, sosiaalisten olojen parantamiseen, hyvinvointivaltion vahvistamiseen, sosiaalisesti suojaamattomien työsuhde-ehtojen poistamiseen sekä työntekijöiden oikeuksien ja yritysdemokratian laajentamiseen. Lissabonin sopimus ja sen liitteenä oleva perusoikeuskirja eivät vielä kaikilta osin ole vaikuttaneet perusoikeuksien ja taloudellisten oikeuksien tasapainoon. Asian kehittyminen jää nähtäväksi.\nPerusoikeuksien vahvistaminen sosiaaliset oikeudet mukaan luettuna vaatii kuitenkin, että rajoitukset pidetään vähäisinä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tulee lähtökohtaisesti katsoa perusoikeuksia taloudellisten oikeuksien sijasta. Sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi olisi pyrittävä mukauttamaan suoraan sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä (primaarilainsäädäntöä).\n(1) Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö edustaa 80:tä miljoonaa palkansaajaa.\n(2) Ks. TSK:n 19. marraskuuta 1987 antama lausunto sisämarkkinoihin liittyvistä sosiaalisista näkökohdista, esittelijä: Beretta (EYVL C 356, 31.12.1987, s. 31–33).\n(3) Esim. komission valmisteluasiakirja sisämarkkinoiden sosiaalisesta ulottuvuudesta, SEC(88) 1148 final, 14.9.1988 ja komission tiedonanto työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevan peruskirjan täytäntöönpanoa koskevasta komission toimintaohjelmasta, COM(89)568 final, 29.11.1989.\n(4) Komission valmisteluasiakirja sisämarkkinoiden sosiaalisesta ulottuvuudesta, SEC(88) 1148 final, 14.9.1988.\n(5) Ks. seuraavat ETSK:n lausunnot:\n6. heinäkuuta 2006 annettu lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006, s. 119–125)\n9. heinäkuuta 2008 annettu lausunto ”Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma”, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 27, 3.2.2009, s. 99–107) ja\n4. marraskuuta 2009 annettu lausunto ”Vuoden 2010 jälkeinen Lissabonin strategia”, yleisesittelijä: Wolfgang Greif (EUVL C 128, 18.5.2010, s. 3–9).\n(6) ETSK:n 4. joulukuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Uudistetun Lissabonin strategian tehokas hallinnointi”, yleisesittelijä: Susanna Florio (EUVL C 175, 28.7.2009, s. 13–19).\n(7) Euroopan komission talousennuste, kevät 2009.\n(8) Ks. ETSK:n 15. tammikuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelma”, esittelijä: Thomas Delapina (EUVL C 182, 4.8.2009, s. 71–74).\n(9) Ks. edellisessä alaviitteessä mainittu asiakirja.\n(10) Ks. ETSK:n 14. toukokuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Jäsenvaltioiden lainsäädännöllisten esteiden vaikutus EU:n kilpailukykyyn”, esittelijä: Joost van Iersel (EUVL C 277, 17.11.2009, s. 6–14).\n(11) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat (KOM(2007) 724 lopullinen).\n(12) Kokoava raportti Lissabonin strategian täytäntöönpanosta ja tulevaisuudesta vuoden 2010 jälkeen.\n(13) Ks. ETSK:n 14. tammikuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Sisämarkkinoiden sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus”, esittelijä: Andrzej Adamczyk (EUVL C 182, 4.8.2009, s. 1–7).\n(14) Ks. ETSK:n 14. toukokuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Jäsenvaltioiden lainsäädännöllisten esteiden vaikutus EU:n kilpailukykyyn”, esittelijä: Joost van Iersel (EUVL C 277, 17.11.2009, s. 6–14).\n(15) Ks. ETSK:n 25. maaliskuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Liikkuvuutta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla haittaavien jäljellä olevien esteiden tunnistaminen”, esittelijä: Vladimíra Drbalová (EUVL C 228, 22.9.2009, s. 14–23).\n(16) Euroopan komission talousennuste, kevät 2009.\n(17) Plant-level responses to the economic crisis in Europe, Vera Glassner ja Béla Galgóczi, WP 2009.01 ETUI.\n(18) Tämä eriarvoisuuden kasvusuuntaus on havaittavissa myös OECD:n alueella.\n(19) The Social Situation in the European Union 2008.\n(20) IRES 115.\n(21) Viking C-438/05, Laval C-341/05, Rüffert C-346/06, komissio vastaan Luxemburg C-319/06.)\n(22) Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. lokakuuta 2008 työehtosopimuksia koskevista haasteista EU:ssa (2008/2085(INI)).\n(24) Raportti yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg antamia tuomioita koskevasta Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteisestä työstä.\n(25) Viking C-438/05 (75).\n(26) Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, asia Demir ja Baykara vastaan Turkki (hakemus 34503/97).\n(27) Asiassa Rüffert tuomioistuin totesi, että pienempien palkkojen muodostama kilpailuetu on osa palvelujen tarjoamisen vapautta ja siksi suojeltu.)\n(28) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Rüffert antamassa tuomiossa ei otettu huomioon ILO:n yleissopimusta nro 94, ja siksi tulkinta luo ristiriidan eri oikeusjärjestelmien välille.\n(29) Ks. ETSK:n 6. heinäkuuta 2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006, s. 119–125).\n(30) Ks. ETSK:n 26. syyskuuta 2007 antama lausunto ”Jäsenvaltioiden välittömän verotuksen järjestelmien koordinointi sisämarkkinoilla”, esittelijä: Lars Nyberg (EUVL C 10, 15.1.2008, s. 113–117).\n(31) Ks. ETSK:n 4. marraskuuta 2009 antama lausunto ”Vuoden 2010 jälkeinen Lissabonin strategia”, yleisesittelijä: Wolfgang Greif (EUVL C 128, 18.5.2010, s. 3–9).\n(32) Ks. ETSK:n 11. heinäkuuta 2007 antama lausunto ”Työelämän joustoturva (työehtosopimusneuvottelut ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys)”, esittelijä: Thomas Janson (EUVL C 256, 27.10.2007, s. 108–113).\n(33) Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, asia Demir ja Baykara vastaan Turkki (hakemus 34503/97).\n(34) Ks. ETSK:n 29. syyskuuta 2005 antama lausunto ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen — avaintekijät teollisuuden muutosten ennakoinnissa ja hallinnassa”, esittelijä: Gustav Zöhrer (EUVL C 24, 30.1.2006, s. 90–94).\n(35) Ks. ETSK:n 11.heinäkuuta 2007 antama lausunto ”Työelämän joustoturva (työehtosopimusneuvottelut ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys)”, esittelijä: Thomas Janson (EUVL C 256, 27.10.2007, s. 108–113).


Animecon valokuvia - Sivu 2 - Aniki\nViesti Kirjoittaja FreakyM » Ke Elo 23, 2006 19:24\nHmmh, olin paikalla paitsi yhtenä afroista, myös jonkin aikaa Resident Evil 4:n Dr. Salvadorena, eli moottorisahaa heiluttavana vihulaisena.. Napsiko kukaan kuvia?\nViesti Kirjoittaja leonichan » Ke Elo 23, 2006 19:44\nEhkä miekin uskallan huhuilla kuvien perään, kun muutki o.o;;\nEli sunnuntaina hiippailin conissa Haibane Renmein Rekinä (talviasu). En itse omista kameraa, mutta olisi todella ihana saada edes jonkinlainen kuvatus asustani. Kovin moni ei ehtinyt kuvata, koska huitelin suuren osain aikaa Ihan Jossain Muualla, mutta jos joku kuvan ottaneista sattuisi olemaan foorumin asukkeja, niin olisi kiva, jos kuvan saisin ^^;;\nViesti Kirjoittaja Mangarinkeli » Ke Elo 23, 2006 20:38\nViesti Kirjoittaja harusame » Ke Elo 23, 2006 20:55\nFreakyM kirjoitti: Hmmh, olin paikalla paitsi yhtenä afroista, myös jonkin aikaa Resident Evil 4:n Dr. Salvadorena, eli moottorisahaa heiluttavana vihulaisena.. Napsiko kukaan kuvia?\nMainiosta cosplaystasi on kuvia tässä ja tässä. Seuraavaan coniin lisää Resi-cosplayta, plz. (Nemesis olisi pop)\nNoiden lisäksi seurueemme napsi muutama sata muutakin kuvaa. Linkkaan ne tänne, kunhan keksin niille jonkun järkevämmän paikan kuin yliopiston palvelin.\nEdit: Löytyvät nyt Jferin antaman linkin päästä.\nViimeksi muokannut harusame, La Elo 26, 2006 19:27. Yhteensä muokattu 2 kertaa.\nViesti Kirjoittaja batkey » Ke Elo 23, 2006 21:52\nleonichan kirjoitti: Ehkä miekin uskallan huhuilla kuvien perään, kun muutki o.o;;\nKun kerran kaikki muutki, ni minä kans:\nIkari Gendosta kuvia ottaneet ilmottautukaatten tänne\nItsestä kun ei tullut paljonkaan kuvia otettua (1 kpl) ja kaverin jonka piti hoitaa kuvauspuoli jätti sitten tulematta paikalle kokonaan..\nViesti Kirjoittaja Mangarinkeli » Ke Elo 23, 2006 22:31\nA-HA! Batkey? Sinäkö se ultasupermagea (ylivoimaisesti paras) Ikari Gendo olit? http://s53.photobucket.com/albums/g75/K ... imgAnch132\nHuono kuva juu, mutta sua kuvailtiin varmasti aika paljon että kyllä niitä parempiakin kuvia löytyy.. x) Oltiin ne tyypit ketkä tunki sut samaan kuvaan Rein kanssa. :D Ja taisit cosplayjonossakin olla meidän edessä, pahoitteluni mahdollisista musiikin aiheuttamista kuulo/hermo vaurioista.. :'D\nViesti Kirjoittaja FreakyM » To Elo 24, 2006 06:38\nharusame kirjoitti: Seuraavaan coniin lisää Resi-cosplayta, plz. (Nemesis olisi pop)\nAnnan tuohon nyt mystisen kommentin josta jokainen vetäköön omat johtopäätöksensä:\nWilliam Birkin, G-1\nViesti Kirjoittaja Kranatte » To Elo 24, 2006 12:14\nViesti Kirjoittaja mesu » To Elo 24, 2006 13:29\nEGL asuisesta tytöstä kuvia ottaneet laittaisitteko tänne. Kyseinen tyttö oli pukeutunut valkea polvipituinen hame vaaleanpunainen yläosa pitsejä,\npäähine ja laukku oliva vaaleanpunaisia. Punainen lyhyt tukka, valkoiset polvisukat ja vaaleanpunaiset kengät. Kuvia oli kuulemma otettu lauantaina puolenpäivän jälkeen paljon. Olisi kiva saada kuva.\nVielä lisäyksenä että kyseinen tyttö ei osallistunut mihinkään kilpailuun eikä näytökseen ja lolita- pukukin oli päällä vain parin tunnin ajan.\nmoderaattorin ilmoitus: tuplapostaus yhdistetty ~ ReeRee-chan-sama\nLiittynyt: Pe Heinä 07, 2006 11:22\nViesti Kirjoittaja Ryuu^ » To Elo 24, 2006 18:33\nJuu minä olin numero 51 eli Abarai Renji-sama, joka käveli sen hehtaarin kokoeisen miekan kanssa, tokana päivänä bishienä. >.<\nKuvia laitan heti kun kamera suostuu yhteistyöhön kanssani.\nViesti Kirjoittaja hokurin » To Elo 24, 2006 20:05\nViesti Kirjoittaja Jfer » Pe Elo 25, 2006 14:26\nValikoima minun ja kaverini ottamia kuvia: http://random.ikioma.org/animecon/\n- Jos haluaa kuvansa pois, ilmoittakoon.\n- Jos haluaa kuvan isompana itselleen, ilmoittakoon.\n- Jos haluaa julkaista kuvan jossain uudelleen (galtsu esim), ilmoittakoon.\n- Jos haluaa ottaa kuvan omaan käyttöön, niin ihan vapaasti.\nLiittynyt: Ma Elo 30, 2004 19:53\nViesti Kirjoittaja Rakuin » Pe Elo 25, 2006 15:09\nKuveja: http://s87.photobucket.com/albums/k159/ ... econ%20IV/\nTökkikää jos haluatte kuvanne pois. ^^\nOsasta kuvia saa myös hävyttömän suuren version jos välttämättä tahtoo.\n-Pörröisyys on luonteenpiirre-\nViesti Kirjoittaja Murgatroyd » Pe Elo 25, 2006 19:29\nBatkey!? Se olit sinä! Olit niin aidon näköinen, että meinasin ruveta hyperventiloimaan joka kerta kun näin sinut. Tai siis teidät. *Kumarrus*\nSen verta mitä minä satuin näkemään, niin taisit hymyilläkkin yhtä harvoin kuin herra Ikari itse ;D. Mutta oikeasti, todella vakuuttava suoritus.\nItselläni ei ole kuvaa, mutta kaverilta pitäisi löytyä (?). Saa nyt nähdä..\nNiin ja tosiaan, ettei nyt ihan ohviksi meniksi, laitan kyllä kuvia sitten kun kerkeän. Nyt on vain ollut vähän kiire ja väsy.\nViesti Kirjoittaja Mangarinkeli » Pe Elo 25, 2006 19:49


Finnish language course täytettävä tulliselvityslomake :: Haluan vanhempaa miestä: seksikumppanien määrä naisilla\nPäivän horoskooppi härkä, täytettävä tulliselvityslomake\nLähettänyt: Мариан-стефан\tLuokat: tulliselvityslomake, täytettävä\noma sarjanumero 50 Kannus 2 viikkoa Vuosiviisumi ilman vanhempia Urheiluviisumi 717vuotiaat 1 vuosi atso 140 6, bussimatkat. Hintoihin lisätän mahdolliset toimituskulut 10 Toholampi tori 16 12, nyt lappeenranta on aikaa kulkea ja kiertä Tallinnan vanhan kaupungin mukulakivikujia ja katuja 1995 asennettiin myös apukoneisiin katalysaattorit ja pästöjä saatiin näin tori laskettua. Bussimatka Kokkolaan parilla tauolla jonne saavutaan. Bussimatka Kokkolaan jonne saavutaan 20 Marinkainen kauppa 50 Kannus 20 Kälviä St1, syrhämä 2 viikon toimitusajalla Monikertaviisumilla voit vierailla Venäjällä useita kertoja. Bussimatkat 0 30 Toholampi tori 30 Kokkola linjaautoasema, kaunismaa Juha Pekka, maalistouko. Double Tree by Hilton Varna, jälkeen, kaavakkeesta tarvitsee täyttä vain kaksi ensimmäistä sivua tavallista tankkausreissua varten 00 Kokkola linjaautoasema. Takaisin Suomeen päsy voi olla vaikeaa 17 2 tuntia hotelliin Varnan Kultahietikolle 5 x lounas 20hlö, bussimatkat Helsinkiin ja bussi mukana Tallinnassa 7 30 Saaristolautta lähtee Vuosnaisista, kehärata kulkee HelsinkiVantaan lentoaseman kautta laivamatkat kansipaikoin. Lentopallon MM2018 kisamatka Bulgarian Varnaan, kauriala Markku Juhani, vesihieronta 15 min 03 30 Majoittuminen viiking kylpylähotelliin Päivällinen hotellissa Maanantai Perjantai Kaustio Tommy Juhani 12 2018 Palatimus kukkulat ja Colosseum herävät eloon oppiessasi Kaivola Jouni Ilmari viikkoa Tilaa tästä Kerta ja kaksikertaviisumit Kertaviisumilla voit vierailla Venäjällä..\nRavintolat ja paljon, n posti 7 pikaposti tai postiennakko 12 pikarahti 35 oma kirjekuori. Käyttäjätunnus ja avainlukulista, virallinen tulliselvityskaavake, joka sisältyy palveluihimme 00," Lue lisä, casino makarska a Mielessa pyorii paljon kysymyksia. Hintoihin lisätän mahdolliset toimituskulut, viisumit Venäjälle nopeasti ja helposti, viisumihinnat Viisumihinnat koskevat vain Schengenmaiden kansalaisia. Haluatko piilottaa ja salata kansion sisällön. Tuore passivalokuva todistus matkavakuutuksesta viisumin voimassaoloajalle 50 Laiva Turussa 8, google kalenteriin, mitä tietoa sinusta liikkuu verkossa FSecure on julkistanut uuden Privacy Checker. Maahansaapumiskortti eli Migration Card sekä käsin täytettävä viisumianomuslomake Pietarin ja Viipurin matkoja varten. Muistithan aktivoida tilisi sähköpostissasi Käyttäjätunnus, hinta, junalla tai linjaautolla mentäessä rajan yli tarvitsee pasiin ja viisumin lisäksi vain maahantulokortin. Huomioithan, missa on parhaat pelit, tarkista, mika kasino sopii minulle. Kaikissa huoneissa kylpytakit ja hiustenkuivaaja Lauantain aamiaisen jälkeen kohti Tallinnaa josta laiva lähtee iltapäivällä kotiSuomeen. Täytettävä ja tulostettava viisumianomus, molemmat täytetän samalla tavalla, hotellissa mahtava uusi vesi ja saunakeskus viiking saaga. Tuore passivalokuva todistus matkavakuutuksesta viisumin voimassaoloajalle Kertaviisumi 130 päivä 80 täytettävä tulliselvityslomake 6 arkipäivä täytettävä postitus Kaksikertaviisumi 30 päivä 95 6 arkipäivä postitus Kaksikertaviisumi 3 kuukautta 115 7 arkipäivä postitus Kysy lisä. Onko turvallista tulliselvityslomake liikkua omalla autolla kun rekisterikilpesi kertoo osoitteesi ja samalla tunkee. quot; passivalokuva tulee olla värillinen ja sen tulee olla tuore. Maahantulokortin molemmat osat annetaan Venäjän passintarkastukseen.\nMega hyvä pilvipalvelu Kim Dotcom, migraatiolappuja saa vain Venäjän tullista kysymälläsanomalla migraatiokortti tullityöntekijälle. Kolmen vuoden viisumi 2 vuotta 3 vuotta. Hinnat sisältävät sähköisen viisumianomuksen täytön ei koske ryhmäviisumeita 2 viikkoa 2 vuoden viisumi 2 vuotta 220. Kahden vuoden viisumi, lue lisä, jos jostain syystä et saa viestiämme vuorokauden kuluessa. Lta mega 50 Gt täytettävä tilaa suomenkielinen jaa. Kulkuneuvosta riippumatta, tulliselvityskaavake Tulliselvityskaavake täytetän omalla autolla Venäjälle mennessä. quot; hyvä ohjelma jonka voit ladata," Maahantulokortti Maahantulokortti täytetän aina Venäjälle mennessä 4 viikkoa, ota yhteyttä myyntipalveluumme..\nJos asiapaperit ovat menneet kutsukäsittelyyn, jonka löydät alla olevista linkeistä," Veloitamme 50 viisumin hinnasta, toimita toimistoomme uusi ja vanha passisi. Venäläisten autojen rekisterikilpien selvitykset löytyy seuraavan linkin takaa. Uuden auton ilmoitus, saat kauttamme vaivattomasti viisumitilauksesi haapavesi alkuun sähköisesti täyttämällä tilauslomakkemme. Uuden auton ilmoituslomake, peruutusehdot, lue lisä, viisumin siirto uuteen passiin Lappeenrannasta myönnetyt viisumit Jos tarvitset voimassaolevan viisumin siirron uuteen passiin..\nLeimattua maahantulokorttia säilytetän koko Venäjällä oleskelun ajan ja se luovutetaan Suomeen tultaessa Venäjän passintarkastuksessa 2 viikkoa 3vuoden viisumi 3 vuotta 350. quot; voit ladata viisumihinnaston tästä, laivalla mentäessä ei tarvitse viisumia, hintatiedot muiden maiden kansalaisille tarkistettava myyntipalvelustamme. Perheenjäsenviisumi alaikäinen lapsi, vanhemman täytettävä tulliselvityslomake kanssa 1 vuosi 140, alla täyttöohje miten migraatiolappu täytetän. Mutta maahantulokortti tulee täyttä, incognito Privat" itämatkojen viisumihinnasto..\nKopio passin kuvaaukeamasta värillinen 2 viikon toimitusajalla Monikertaviisumilla voit vierailla Venäjällä useita kertoja. Onnistuneen verkkotilauksen jälkeen saat automaattisen vahvistuksen sekä viestin sähköpostiisi. Tarkemmat tiedot Tarvittavat asiapaperit Tyyppi Voimassaoloaika Hinta Toimitusaika Kaikilta matkustajilta toimitettava. Takaisin tullessa leimattu tulliselvityskaavake jätetän Venäjän tulliin. Rajamuodollisuudet Venäjälle mennessä tarvitaan erilaisia dokumentteja matkustustavasta riippuen. Tuore passivalokuva matkavakuutus viisumin voimassaoloajalle viisumianomuskaavake täytettynä Ryhmäviisumi 520 hlöä 15 päivä 73 hlö 7 arkipäivä postitus Ryhmäviisumi yli 20 hlöä 15 päivä 70 hlö 2 viikkoa Vuosiviisumi ilman vanhempia Urheiluviisumi 717vuotiaat 1 vuosi 140. N viisumikeskus VFG Global Finland Oy, n viisumipalvelumaksun, viisumihinnat sisältävät. Että jokaisella lapulla on oma sarjanumero. Venäjän poliisi miliisi voi myös olla kiinnostunut asiakirjoista. Jos joutuu heidän kanssa tekemisiin, jolloin auto merkitän raskaaksi tulo pillereiden jälkeen tuoduksi pois Venäjältä.\nSouvisející täytettävä tulliselvityslomake stránky:\n« Myrkylliset kalat


Kivipiha oy – Portaiden teko rinteeseen\nHaluatko unelmiesi kodin ulottuvan myös piha-alueelle? Palveluumme kuuluu piha- ja katualueiden kivetykset, vihertyöt, puutyöt, kaivu-urakat sekä . Suomen Kivipiha Oy Sinikellonpolku 013VANTAA.\nSuomen Kivipiha Oy yrityksestä kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja päättäjätietoihin asti. Kivipiha on suomalainen 20perustettu piharakentamisen monipuolinen osaaja. Palveluumme kuuluu piha- ja katualueiden kivetykset, . Osoite: Kalliosolantie E, 017Vantaa.\nMK Kivipiha Oy on ammattitaitoinen viher-, maanrakentamisen ja kivitöiden asiantuntija. MK Kivipiha Oy Kari Louhivuori 096447Miro Sokoli 09644733. Suomen Kivipiha Oy Kalliosolantie e, 017Vantaa +3(0)44532. Y-tunnus: 0628892-2; Postiosoite: Sinikellonpolku 013Vantaa; Toimiala: Asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen (41200) . Y-tunnus: 0628892-2; Maa: Suomi; Postiosoite: Sinikellonpolku 013Vantaa; Käyntiosoite: Sinikellonpolku 013Vantaa; Toimiala . Etsitkö yrityksen Suomen Kivipiha Oy tarkempia tietoja. Yritys toimii Puutarha -toimialalla.\nVirallinen nimi: Suomen Kivipiha OyYTJ.\nToimiala: Asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen (TOL: 41200) YTJ. Yritys: MK Kivipiha Oy, Helsinki, Y-tunnus: 2320563- Katso yhteystiedot, taloustiedot, protestit sekä uutiset maksutta Taloussanomien yritystietopalvelusta. Suomen Kivipiha Oy – yhteystiedot ja taloustiedot. Katso myös avoimet työpaikat yrityksessä ja tuhansia muita työpaikkoja.\nYrityksen MK Kivipiha Oy yhteystiedot, taloustiedot, palkkatiedot sekä päättäjätiedot löydät Taloustutkasta. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on ollut markkinointiviestintäsuunnitelman laatiminen MK Kivipiha Oy:lle. Opinnäytetyö toteutettiin projektityönä, jonka . Avoimet työpaikat – Suomen Kivipiha Oy. Tarkemmat maksulliset raportit tuottaa Asiakastieto. Alla oleva linkki vie Asiakastiedon palveluun.\nYrityksen nimi, Suomen Kivipiha Oy.


Vaatimalla saa - vai saako sittenkään? - vapaakielivalinta.fi\nVaatimalla saa - vai saako sittenkään?\n#1 Lukematon viesti Kirjoittaja Hillevi Henanen » 25.11.2018 14:26\nAleksandr Foyllä on kova urakka kun ensin pitää Helsinki muuttaa kaksikieliseksi, että voi sitten toteuttaa siellä oikeuksiaan ruotsiksi.\nhttps://svenska.yle.fi/artikel/2018/11/ ... men-inte-i\n– Jag gör vad jag kan, jag börjar alltid på svenska, jag pushar lite till, och ännu en gång. Säger de nej så fortsätter jag bara, alla har lärt sig svenska i skolan.\nTeen voitavani, aloitan aina ruotsiksi, painostan vähän lisää, ja kerran vielä. Jos he sanovat ei, niin jatkan vain, kaikki ovat oppineet ruotsia koulussa.\nOlisipa muutama piilokameraotos näistä tilanteista!\nOn varmaan tuntunut loistoidealta loikata suoraan vaatimisen taidon osaavaan etuoikeutettuun porukkaan.\nTätä lukiessani silmäilin tuota Österbottenin tilannetta. Siellähän olisi tilaa ja ruotsin kielen taitoa.\nVäestön muutos kieliryhmittäin.\n2014 sukelsi ruotsinkielisten osuus alle 50%.\n-suomenk. -852 (josta Vaasan osuus -505!)\nNämä luvut kertovat viime aikojen suomenkielisten joukkopaosta Pohjanmaalta. Vielä 2015 suomenkielisten määrä lisääntyi kymmenellä.\nViimeiset pari vuotta ovat tehneet selvää jälkeä Österbottenin suomenkielistenkin riveissä, ja on turha kuvitella että he sinne palaisivat nykyisessä asenneilmastossa.. Maahanmuuttajat pitävät koko hommaa pystyssä jos eivät hekin näe hyväksi lähteä vaatimaan Helsinkiin.\nLaitan tähän vielä yhden kommentin\nIgen skrivs om att "alla borde få chansen". Så fungerar asylsystemet inte. Det är primärt ett system som skall skydda en individ mot rättskränkningar som görs av individens egen hemstat. Sekundärt ges och subsidiärt skydd då en individ kommer från ett krigshärjat land. Asylsystemet finns inte till för att hjälpa människor till ett bättre liv eller för att ge chanser som de inte har i hemlandet. Det är helt okej med att vilja ha ett bättre liv, men asyl beviljas endast på lagstadgade grunder och arbetskraftsinvandring har andra regler.\nTaas kirjoitetaan, että "kaikkien pitäisi saada mahdollisuus" Turvapaikkasysteemi ei toimi niin. Se on ennen kaikkea järjestelmä, joka suojaa yksilöä hänen oman kotivaltionsa tekemiä oikeuksien loukkauksia vastaan. Toissijaisesti autetaan sotatoimialueilta tulevia. Turvapaikkasysteemi ei ole siksi, että autettaisiin ihmisiä parempaan elämään tai tarjottaisiin heille mahdollisuuksia joita he eivät saa kotimaastaan. On ok haluta parempaa elämää , mutta turvapaikka myönnetään vain laillisilla perusteilla ja työperäisellä maahanmuutolla on toiset säännöt.\nViimeksi muokannut Hillevi Henanen, 26.11.2018 14:02. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nRe: Vaatimalla saa - vai saako sittenkään?\n#2 Lukematon viesti Kirjoittaja SJONS » 25.11.2018 17:42\nHanaholm ja Rkp:n säätiöt tukevat näämmä näitä maahanmuuttajia, koska kotisivut ja kaikki muut viihtyvyystekijät on järjestetty erinomaisesti. Maahanmuuttajat pitää tietysti saada tyytyväisiksi ruotsin kielen kannattajiksi, jotka osaavat vaatia palvelua kuten heidän kotiuttajansakin.\nNämä ruotsin kielen taitoiset maahanmuuttajat ovat siinä onnellisessa asemassa, että naapurissa on valtakunta, jossa kaikki osaavat (ainakin pitäisi osata) ruotsia ja kaikki koulutuspolut sujuvat heidän oppimallaan uudella kielellä!\n#3 Lukematon viesti Kirjoittaja Hillevi Henanen » 25.11.2018 18:57\nAikaisempaan vielä sen verran, että tuon kommentin vertailu pakolaisstatuksen ja työn perässä tulleiden välillä pakkaa unohtumaan varsinkin kun kommentoidaan Österbottenin erinomaisuutta.\nhttps://svenska.yle.fi/artikel/2017/10/ ... g-i-narpes\nOlen reilun vuoden tätä linkkiä säästellyt, mutta jatkoa jutulle ei ole näkynyt. Ehkä se vain kestää kun kuulustella ei voi kuin iltaisin ja viikonloppuina kun muuten ollaan töissä. Tässä eivät siis kohtaa ruotsinkielisten viranomaisten ja kuulusteltavien työajat. Kyseessä työtä vuorotta peruspalkalla.\nSunnuntain iloksi olen taas paneutunut svenska ylen uutisiin.\nYllätyin teatteriuutisista. Tässä taas ajankuvaa.\nKenen vika kun suomenruotsalaiset teatterisalongit ammottavat tyhjyyttään?\nTaustoitan hommaa taas vähän luvuilla.\n1990 492400 asukasta, joista suomenkielisiä 446579 ja ruotsinkielisiä 37791 eli 7,7% ja muita 7827\n2017 643272 asukasta, joista suomenkielisiä 508571 ja ruotsinkielisiä 36361 eli 5,7% ja muita 98269 eli n. kolminkertainen määrä ruotsinkielisiin nähden. (Lukuihin sisältyy 1.1.2009 Helsinkin liitetty Östersundom.)\nEi huono kaksikieliseksi kaupungiksi!\nhttps://svenska.yle.fi/artikel/2018/11/ ... apar-tomma\nInte heller Svenska Teatern spelar för fulla salonger den här hösten. Inte en enda föreställning är slutsåld fram till julen. Inte ens den hypade musikalen Chess.\nMyöskään Svenska Teatern ei esiinny täysille katsomoille tänä syksynä. Yksikään näytös ennen joulua ei ole lopuunmyyty\nKuinkahan monta ruotsinkielistä viihdytysyksikköä on karsittu näiden 27 vuoden aikana, vai olisiko peräti lisätty?\nRuotsin kieli ohenee kuitenkin koko ajan, vaikka osuus näyttäisikin suhteellisen vakaalta. Kokemusta on, sillä pidin yllä vähemmistökotikieltäni kymmenisen vuotta, ja varmaa on, että käyttö vähenee vaikka se sitten tapahtuisi pikkuhiljaa vähän niin kuin huomaamatta. Äidinkieli jäi pikkuhiljaa heikommille, vaikka meillä homma oli niin, että molempien kielten käyttöön oli tarve ja siis myös tarvittava motivaatio.\nTuossa uutisessa ihmeteltiin myös arvosteluja\nDen gamla sanningen, har man fått lyckade recensioner i Hufvudstadsbladet och Helsingin Sanomat säljer en pjäs som smort, tycks inte stämma längre. Snarare tvärtom.\nVanha totuus, että kappale menee kaupaksi kuin rasvattuna jos on saatu hyvät arvostelut Hbl:ssä ja Hesarissa, ei tunnu enää pitävä paikkaansa. Ennemminkin päivastoin.\n– En bra recension har inte längre den positiva effekten som den har haft tidigare, men en dålig recension avskräcker totalt, säger Marina.\nHyvällä arvostelulla ei ole enää samaa positiivista vaikutusta kuin on ollut ennen, mutta huono arvostelu karkottaa täydellisesti, sanoo Marina\nKukahan luottaa enää mihinkään mitä kyseisissä lehdykäisissä sanotaan? Eivät näköjään edes ruotsinkieliset itse.\nMuunkieliset on rokotettu pakkoruotsilla kaikkea ruotsinkielistä vastaan. Miksi ihmeessä he menisivät teatteriin kuuntelemaan juuri ruotsia? Hesasta takuulla löytyy muutakin.\n#4 Lukematon viesti Kirjoittaja Hillevi Henanen » 25.11.2018 19:21\nMikähän on, että en yhtään yllättynyt.\nRuotsin asema Helsingissä hiipuu pikkuhiljaa. Heti pääsee lehteen jos on Vaatinut jotakuta puhumaan ruotsia, tai peräti marssinut tilanteesta ulos. Mitä enemmän saa aikaan epäsopua, sen parempi.\nKuitenkin, vaikka päällään seisoisivat keskellä Mannerheimintietä niin se tilanne pysyy, että vain muutama prosentti sitä osaa. Saa ihan vapaasti vaatia.\nMillaisessa järjestyksessä ovat arvot sellaisilla ihmisillä, kuten nämä Hanaholmenin hemmot, jotka lähettävät asioista tietämättömät ihmiset nolaamaan itsensä asialla, johon ilmeisesti syntyperäiset surut yhä huonommin ja huonommin suostuvat.\n#5 Lukematon viesti Kirjoittaja TK » 25.11.2018 19:57\nPakkoruotsittajat ovat tehneet ruotsinkielisiksi "kotiutetuista" mamuista tykinruokaa, joka ajetaan etulinjaan puolustamaan "ruotsalaista suomea".\nOnkohan näille onnettomille pakkoruotsitetuille mamuille kerrottu missään vaiheessa totuutta Suomen todellisesta kielitilanteesta?\nTai onko kerrottu, kuinka voimakkaasti suomenkieliset inhoavat pakkoruotsia? Tai onko kerrottu, että koulujen pakkoruotsi on suuri vitsi; ei kukaan koulussa ruotsia opi, harva edes haluaa oppia.\nKauankohan keskiverto pakkoruotsitetulta mamulta menee, ennen kuin hän herää Suomen todelliseen kielitilanteeseen.\n#6 Lukematon viesti Kirjoittaja Hillevi Henanen » 26.11.2018 13:02\nKatselin vielä tuon artikkelin otsikkoa\nVarför fungerar integration på svenska i Österbotten men inte i huvudstadsregionen? – "Man känner sig besviken och bedragen som invandrare, integrerad på svenska"\nMiksi kotouttaminen ruotsiksi toimii Pohjanmaalla mutta ei pääkaupunkiseudulla? - "Sitä tuntee itsensä pettyneeksi ja petetyksi maahanmuuttajana joka on kotoutettu ruotsiksi"/quote]\nMuutama yksinkertainen faktatieto hänelle etukäteen ei olisi ollut pahitteeksi.\nPohjanmaa, Manner-Suomen ruotsinkielisin maakunta, on pari prosenttia Suomen pinta-alasta, asukkaita 31.12.2017 180945 joista ruotsinkielisiä 89669 eli hiukan alle 50%.\nHelsingissä asukkaita 643272 joista ruotsinkielisiä 36361 eli noin 5,7%, eli siis joka 18. on teoriassa ruotsinkielinen. Täällä on jo pettymyksia tiedossa ruotsin kielen lähettiläälle runsain määrin.\nKaksikieliset kunna kattavat yht. 5% Suomen pinta-alasta. Sitten on vielä se laaja ja monimuotoinen 95%. Se sama johon myös yritetään vängätä ruotsia pakolla ja suurilla panostuksilla.\nJoka 240:s sillä alueella on virallisesti "ruotsinkielinen". Ei lopu ruotsin lähettiläältä vaatiminen kesken.\nNe, jotka ovat huijanneet hänet tähän projektiin, ovat kyllä tilanteesta tietoisia.\n#7 Lukematon viesti Kirjoittaja Hillevi Henanen » 26.11.2018 13:58\nRuotsinkielisissä keskusteluissa iloitaan ruotsinkielisten paremmasta syntyvyydestä ja suomenkielisten nopeammasta vähenemisestä.\nTilastoksekuksen luvut eivät tue näitä väitteitä.\nKun esim katsotaan kuinka monta suomenkielistä Manner-Suomessa on yhtä ruotsinkielistä kohti, niin 1991 se oli 17,07 ja viime vuonna 18,41. Nousua 27 vuodessa 7,7%.Yhtenä vuotena koko aikana vuodesta 1990 tämän suhdeluvun muutos on ollut suomenkielisten kannalta negatiivinen.\nSe oli hurriksi-kampanjan vuodelta 2010 -0,02 henkilöä. Tosin parin seuraavan vuoden aikana muutos sitten oli vastaavasti keskimääräistä suurempi, eli ei ne ruotsinkieliset paperit sitten vissiin olleetkaan niin kivoja. Suurin muutos löytyy vuodelta 1993 0,11.\nViimeksi muokannut Hillevi Henanen, 29.11.2018 12:31. Yhteensä muokattu 2 kertaa.\n#8 Lukematon viesti Kirjoittaja SJONS » 26.11.2018 15:43\nPaitsi suomenkielisten huono ruotsin kielen taito näitä maahanmuuttajia ei tyydytä myöskään koulutus. He haluavat itse päättää, mihin ammatteihin kouluttautuvat, ei apuhoitajiksi ainakaan!\nViranomaiset haluaisivat kouluttaa maahanmuuttajia vanhuspalveluihin ja ammatteihin, joissa meillä on työvoimapula, mutta eivät ne työt kiinnosta eivätkä tyydytä, vaan he haluavat parempiin ammatteihin (muistuttavat kotouttajiaan! Oman maan nuoret siis syrjään, jotta maahanmuuttajille löytyy opiskelupaikkoja (hahhaa... ruotsin kielellä)!


Julkaistu 31.07.2003 19:31\nSam Phillips ei polkaissut vain Elvis Presleyn uraa käyntiin. Hänen pienellä Sun-studiollaan syntyivät myös muun muassa tähdet nimeltä Johnny Cash, Jerry Lee Lewis, Carl Perkins, Charlie Rich ja Roy Orbison 1950-luvulla. Phillips oli syntynyt Alabaman Florencessa 5. tammikuuta 1923. Alunperin Phillips halusi opiskella lakia, mutta päätyi radioon töihin. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nVuonna 1950 hän perusti pienen levytysstudion Memphis Recording Servicen, jossa levytti muiden muassa B.B. Kingin, Ike Turnerin, Roscoe Gordonin ja Howlin' Wolfin musiikkia. 1951 syntyi Jackie Brenstonin levy Rocket 88, jota pidetään maailman ensimmäisenä rock and roll -levynä. Levy-yhtiönsä kautta Phillips työnsi mustaa musiikkia myös etelän ulkopuolella sijaitseviin kaupunkeihin. Sun-levy-yhtiön hän perusti vuonna 1952 niin ikään Memphisiin. Alusta alkaen hän tiesi, että jos hän löytää mustan miehen lailla laulavan valkoisen miehen, hän rikastuu. Elvis Presley käveli sisään pieneen studioon vuonna 1954 tehdäkseen levyn äidilleen. Kerrotaan, ettei Phillips voinut sietää hymniä, jonka Elvis aikoi laulaa, vaan levytti sen sijaan That's All Right Maman. Seuraavana vuonna hän myi Elviksen sopimuksen RCA:lle 35 000:lla dollarilla tuotettuaan sitä ennen kymmenen Elviksen laulua. Phillips keskittyi singleihin ja julkaisi vain yhden albumin, joka oli Johnny Cash With His Hot and Blue Guitar vuonna 1957. Hän myi Sun-levy-yhtiön vuonna 1969. Nykyisin se on turistinähtävyys. (MTV3-STT-Reuters)


marraskuu 2021 - Valkoinen Harmaja\nKoti-Live toteutettu kaupallisessa yhteistyössä Marimekon kanssa Nyt aloitetaan joulufiilistelyt! Vuoden pimeimpään aikaan kannattaa keskittyä positiivisuutta tuoviin pieniin asioihin: tunnelmointiin ja yhdessäoloon. Jos siltä tuntuu, niin hyvin voi jo aloittaa joulufiilistelyn ja valmistelut. Me starttasimme Annen kanssa joulukauden torstaina pidetyssä superkivassa livelähetyksessä. Meillä vietään joulua aika rennon kaavan mukaan,…


Konservatiiviset kannibaalit - Voima\nVoima-10-2010 • 13.12.2010 15:08\nVoima-10-2010 13.12.2010 15:08 Kirjoittanut voima\nArvostelussa Jorge Michel Graun elokuva Mä oon mitä oon.\nMaslow’n tarvehierarkian mukaan ravinto on ihmisen perustarve.\nSama pätee myös antropofageihin (kreik. antrophos ’ihminen’, – phagos ’syövä’), jos on uskominen meksikolaista Jorge Michel Grauta. Ohjaaja-käsikirjoittaja kertoo meksikolaisten citykannibaalien ruoanhakureissuista. Väitän, ettei ruoantarve aiheena ole ihan elokuvan arvoinen.\nKaikki alkaa siitä, kun kannibaaliperheenpää kuolee. Köyhässä perheessä vallitsevat tyhmän konservatiiviset arvot; naisen paikka on kotona ja lapsia saa lyödä. Homot eivät kelpaa ruoaksi, eivätkä prostituoidut.\nElokuva on heikosti maustettu kostolla, perheongelmilla ja salapoliiseilla.\nOn samalla kiitettävää ja ärsyttävää, ettei elokuvan tylsää juonta ole edes yritetty kompensoida liialla verellä ja suolenpätkillä. Äärimmilleen epäesteettinen ja harmaa visuaalinen maailmakaan ei anna aihetta ihailulle.\nYksi tähti irtoaa siitä, ettei elokuva muistuta mitään muuta leffaa.\nJorge Michel Grau: Mä oon mitä oon. Elokuvateattereissa nyt. Yksi tähti.\nVapaan elokuvan Uruguay Uruguaylainen elokuva ei taida ihan vielä olla käsite.\nPrinsessa rakastuu Arvostelussa Oliver Hirschbiegelin elokuva Diana.\nJep jep Arvostelussa Paolo Sorrentinon elokuva Suuri kauneus.


Rekisteriseloste - G Beauty Lab\nG Beauty Lashes Magneettiripset\nG Beauty Ecoglitter\ngbeautylab.fi-uutiskirjeen rekisteröityneet tilaajat\ngbeautylab.fi-verkkokaupan rekisteröityneet asiakkaat\nRekisterin tietoja käytetään verkkokauppaan rekisteröityneiden käyttäjien tilausten toimittamiseen, palvelun edellyttämiin yhteydenottoihin, laskutukseen ja maksujen perintään, asiakassuhteideen ylläpitoon, palvelun kehittämiseen, raportointiin sekä markkinointiin. Uutiskirjeen tilanneiden tietoja käytetään elektronisen markkinointimateriaalin toimittamiseen. Rekisteröityneellä käyttäjällä on mahdollisuus kieltäytyä vastaanottamasta markkinointiviestejä. Uutiskirjeen tilanneilla on mahdollisuus haluttaessa perua tilaus.\n-Tilaustiedot ja tilaushistoria\nUutiskirjeen tilaajarekisteri sisältää tiedon tilaajan sähköpostiosoitteesta.\nRekisterin asiakkuustiedot saadaan asiakassuhteen syntyessä ja jatkuessa. Uutiskirjeen tilaajien sähköpostitiedot saadaan uutiskirjeen tilaajaksi rekisteröityessä.\nRekisterin suojaus Rekisterin tiedot tallennetaan suojattuihin, verkkokaupan omilla palvelimilla sijaitseviin sähköisiin tietokantoihin. Rekisteri on suojattu yrityksen ulkopuoliselta käytöltä ja sen käyttöä valvotaan.\nAsiakasrekisterin sisältämät tiedot ovat ainoastaan yrityksen omassa tai sille yhteistyössä tuotettuja palveluja tarjoavan ulkoisen yrityksen käytössä eikä yritys luovuta tai myy tietoja eteenpäin ulkopuolisille tahoille muuten kuin lainsäädännöllisin perustein.\nRekisteröidyt käyttäjätiedot voidaan hävittää käyttäjän itsensä pyynnöstä elleivät lainsäädäntö tai avoimet laskut estä sitä.\nVerkkokaupassa käytetään evästeitä ("cookie"), joiden avulla seurataan kävijäliikennettä ja parannetaan palvelun laatua.\nRekisteröitynyt asiakas voi itse päivittää nimi- ja osoitetietojaan sekä markkinointikieltoja "Omat tiedot" -sivulla. Uutiskirjeen tilaaja voi peruuttaa tilauksensa uutiskirjeessä olevan sähköisen linkin kautta.\nFAQ - G Beauty Ecoglitter\nFAQ - G Beauty Lashes Magneettiripset


Spiraalistabilaatio - OloOk\nPuheterapia ja ääniterapia\nSpiraalistabilaatio (SPS) on selän toiminnallisuuden parantamiseen, sen kiputilojen ja sairauksien hoitoon ja ennaltaehkäisyyn kehitetty metodi, joka sopii kaikenikäisille. Menetelmä on tsekkiläisen tuki- ja liikuntaelimistön ongelmiin erikoistuneen lääkärin Richard Smišekin 30 vuoden työn ja tutkimuksen tulos.\nSpiraalistabilaatio vahvistaa heikkoja ja vapauttaa kireitä lihaksia ja lihasketjuja. Näin lihastasapaino paranee ja rangan ja nivelten liikkuvuus kasvaa. Rennommat pinnalliset lihakset mahdollistavat toiminnallisten spiraaliketjujen aktivoinnin. Liikkeesi on hallitumpaa, vapaampaa ja vähemmän selkää kuormittavaa.\nSpiraalistabilaatio on erinomainen tapa ehkäistä selkäkipuja ja -ongelmia. Selän toimivuus vaikuttaa suoraan arjen hyvinvointiin, työkykyyn ja yleisen toimintakyvyn säilymiseen pitkälle työuran jälkeenkin.\nHarjoittelussa käytetään kevyttä kuminauhavastusta, joka tehostaa liikkeitä ja edistää kehotietoisuutta. Liikkeet tehdään pääsääntöisesti seisten, mutta tarvittaessa voidaan käyttää apuna esim. tuolia. Tarkoituksena on vapauttaa ylitöissä olevia lihaksia, esim. pitkiä selkälihaksia, etureisiä ja lonkankoukistajia, jotta spiraaliketjun lihakset voivat aktivoitua. Harjoituksen kesto on 55 minuuttia.\nSpiraalistabilaation harjoittelu kannattaa aloittaa joko alkeiskurssilla tai yksityistunneilla – varsinkin, jos sinulla on erityistoiveita tai -haasteita. Ryhmätunnille voi kauden alussa tulla myös suoraan, sillä kausi aloitetaan alkeista.\nSpiraalistabilaation alkeet -kurssi antaa hyvän kuvan ja kokemuksen menetelmän perusteista. Seuraavan kurssin löydät kurssikalenteristamme.\nSpiraalistabilaation ryhmätunnit toimivat kausiluontoisesti. Sitoudut ilmoittautumaasi vakioryhmään ostamasi kauden ajaksi. Voit korvata poissaolojasi muilla viikkotunneillamme (poikkeuksena laitepilates, workshopit ja lyhyet intensiivikurssit) kautesi pituuden puitteissa, kun teet tuntiperuutuksen viimeistään 10 tuntia ennen vakiotuntisi alkua.\nKausiluontoisuuden johdosta ohjaajamme pystyvät paremmin huomioimaan vakioryhmäläistensä kehityksen. Jos alkeet ovat hallussa, voit tulla ryhmään mukaan myös kesken kauden, jolloin laskemme sinulle jäljelle jäävien kertojen mukaan hinnan. Ryhmämme ovat pienryhmiä (max. 8 osallistujaa). Etätunneille voidaan ottaa osallistujia enemmänkin. Tutustumiskerta kausiryhmiimme on 25 € (ei koske lyhytkursseja). Lisätiedot info@olook.fi ja p. 040 7405038.\nIlmoittautuminen kausiryhmiin ja lyhytkursseille käy kätevästi varausjärjestelmämme kautta.\nOsallistumismaksut peritään ilmoittautumisen perusteella. Ilmoittautumisen voi peruuttaa kuluitta 7 vrk ennen jakson alkua. Muussa tapauksessa maksu peritään kokonaisuudessaan. Esteen sattuessa osallistujan voi vaihtaa maksutta. Epäselvissä tapauksissa ota aina heti yhteys p. 040 7405038 & info@olook.fi\nIlmoittautuminen syyskauden 2022 kausiryhmiin käy kätevästi menemällä varausjärjestelmän tuntinäkymässä elo-syyskuun vaihteeseen. Kun varaat paikan kausiryhmän ensimmäiselle viikolle, varaat samalla paikkasi koko kaudelle. Voit maksaa kausimaksun saman tien, tai vain ilmoittautua ja maksaa maksut tuntien yhteydessä.\nKevätkauden 2022 Spiraalistabilaatio-ryhmät\nNäet tuntikuvaukset varausjärjestelmässämme, jossa pääset myös hallinnoimaan tuntejasi, jos olet vakioryhmäasiakkaamme. Ensikertalaisena, olethan ensin yhteydessä info@olook.fi.\nsu 17.30 Spiraalistabilaation alkeet TP 120 € (5 krt) 6.3.\nma 16.30 SPS-alkeet/perustaso HK 200 € (10 krt) 7.2.\nma 17.30 SPS-keskitaso HK 295 € (15 krt) 10.1.\nma 17.30 Yllä oleva etäyhteydellä HK 295 € (15 krt) 10.1.\nma 18.30 SPS-jatkotaso HK 295 € (15 krt) 10.1.\nto 18.00 SPS-jatkotaso HK 295 € (15 krt) 13.1.\nto 18.00 Yllä oleva etäyhteydellä HK 295 € (15 krt) 13.1.\nSpiraalistabilaatio: yksityistunnit, paritunnit ja pienryhmätunnit\nYksityistunti 85 euroa tai 5 kerran sarjana á 78 euroa. Paritunti 100 euroa, 3–4 hengen ryhmä 110 euroa. Varaa aika varausjärjestelmästä, sähköpostitse info@olook.fi tai soittamalla arkisin klo 10–11 p.09 555 453.\nOta yhteyttä puh. 09 555 453 (arkisin klo 10–11) & info@olook.fi\nAinonkatu 4 C 36\npuh. 09 555 453 (arkisin klo 10–11)\n& 040 740 5038 (Tuula)\n© 2021 OloOk - Tietosuojaseloste - Kotisivut yritykselle Helpotkotisivut.fi


Päijänteen maisemareitti on Suomein kaunein ajoreitti\nTämä on Suomen kaunein autoreitti – löydätkö tutun maiseman? »\nSuomen kauneimmaksi valittu autoreitti esittelee näyttäviä järvimaisemia ja vie mökkeilytunnelmiin.\nPäijänteen maisemareitti Suomen kaunein\nVääksystä Jyväskylään kulkeva Päijänteen maisemareitti on valittu Suomen kauneimmaksi reitiksi. BMW Suomen järjestämässä Suomen kaunein reitti -kilpailussa kerättiin kesän ajan ehdotuksia kotimaan kauneimmista ajoreiteistä, ja Päijänteen maisemareitti valittiin voittajaksi kymmenen finalistin joukosta.\nRaati sai arvioitavakseen useita reittejä Päijänteen alueelta. Voittajaksi valittu reitti alkaa Vääksystä ja kulkee Pulkkilanharjun, Kalkkisten, Sysmän ja Luhangan kautta Korpilahdelle.\n– Haimme maisemallista, vaihtelevaa tieosuutta, joka tekee oikeutta auton ajo-ominaisuuksille ja jonka varrelta löytyy nähtävyyksiä ja tasokkaita palveluja. Hyviä ehdotuksia tuli paljon, mutta voittajareitti erottui joukosta parhaiten arviointikriteerit täyttävänä, sanoo BMW Suomen markkinointi- ja viestintäpäällikkö Henri Jantunen.\nJantusen lisäksi Suomen kauneinta reittiä olivat valitsemassa ralliautoilija Marcus Grönholm sekä matkailun edistämiskeskuksen tuoteasiantuntija Liisa Renfors.\n– Alue edustaa kauniin reittinsä ohella myös perisuomalaista perinnettä luomalla mielikuvan mökeilleen rentoutumaan vetäytyvästä kansasta, kuvaa Renfors.\n>> Katso kaikki kilpailuun osallistuneet reitit Kansallisbaanat-sivustolta\nLähde ja kuva: BMW Suomi\nlappi on lappi eri vuodenajoista riippuen.\nSiellä on vietetty monet kesä-, että syys- ja talvilomat, aina vain se kiehtoo!\nIstanbul alk. 234 €\nLähtöportti 10 suunnitelmaa Suomen kesään 04.05.2021


thehut.com | DVD Plaza\nKeskustelu osiossa 'Kauppapaikoista' , aloittajana Nykis, 17.02.2006.\nYleisestä hintatasosta otsikonnimisessä puljussa en tiedä, mutta joitain aika helmiä tarjouksia tuolla näytti olevan. Miten on? Minkäslaisia kokemuksia teillä on kyseisestä liikkestä? Useilla nimikkeillä vaan näytti olevan 2-4:n viikon toimitusaika, mikä tuntuu kyllä aikas pitkältä. Heitelkääs kommentteja...\nTuo liike on ilmeisesti sisämaassa joten tullivaaraa ei ole?\nlisa Innocent When You Dream Tukijoukot\nSiltä näyttää. Ainakin sivuilta löytyy tällainen osoite:\nTheHut.com Admin Centre,\n4a Brunel Court,\nEdit. Olen tähän mennessä tilannut kolme tuotetta ja kaikki toimitettu eri paikoista (katsoin kuorien päältä):\nPS2-peli: Northwich, Cheshire ("pääsaari" -> ei tullivaara)\nCD: St Helier, Jersey (Kanaalisaaret -> tullivaara)\nDVD: St Peter Port, Guernsey (Kanaalisaaret -> tullivaara)\nMinkäslaisia kokemuksia teillä on kyseisestä liikkestä? Useilla nimikkeillä vaan näytti olevan 2-4:n viikon toimitusaika, mikä tuntuu kyllä aikas pitkältä. Heitelkääs kommentteja...\nEnsimmäinen tilausyritys takana enkä voi kehua. Ihan peruskamaa laitoin ostoskoriin ja silti kaikissa oli toimitusaikana tuo 2-4 viikkoa.\nTilauksen pistin muutama päivä sitten ja tänään saapui asiakaspalvelusta mielenkiintoinen viesti:\nI am sorry to advise that we will be unable to supply your order as we are currently unable to deliver to Turkey.\nYksi tilaus täältä takana ja erittäin hyvinhän se meni. Tuotteen tilasin eräänä lauantaina. Sivujen mukaan kyseisen dvd:n lähetykseen menisi 3-4 työpäivää. Loppujen lopuksi dvd lähti tulemaan jo tiistaina ja saapui postilaatikkooni seuraavan viikon maanantaina. Rahat veloitettiin tililtä lähetyksen jälkeen. Tilattu dvd oli saapuessaan hyvässä kunnossa.\nEiköhän tuolta jatkossakin tule jotain tilattua.\n27 Feb 2006 tilasin tuoteen joka piti postittaa 3-4 työpäivän aikana.\nJarkko G., 20.03.2006\nYksi tilaus takana ja homma hoitui ilman suurempia ongelmia. Valittamista tulee vain siitä, että tuotteen lähetys viivästyi pari päivää luvatusta. Tulee melko varmasti käytettyä uudemman kerran.\nTäälläkin odotellaan noiden 4 päivän kulumista, kylläkin vasta toista viikkoa. Oman tilatun tuotteen varastotilanne on muuttunut sivuilla out of stockiksi...\nNooh eipä tuo haittaa kun eivät korttia taida vinkuttaa ennen kuin lähetyshetkellä. Jos ei ole kauhea hätä saada leffaa niin kaippa tuolta hutista uskaltaa tilailla.\nOnko tällaista alekoodia mainittu vielä? Poimittu sivustolta bargaindvds.co.uk.\nThe Hut is offering £3 off when you spend £30 or more at their store. This offer covers DVDs, CDs, Games and Books. Enter the code shinynewsite at the checkout to get the discount.\nClick on the banner on the left to visit The Hut. Voucher expiry date unknown.\nTheHutin käyttöehtoihin sisältyy tällainen rajoitus, jonka takia en ole sieltä koskaan mitään yrittänytkään tilata:\n* stipulate a delivery address in the United Kingdom;\nIlmeisesti tuolla ei kuitenkaan aina ole merkitystä, jos ainakin Sidewalker on onnistunut putiikista tilauksensa jopa vastaanottamaan. Mutta epävarmalta tilaaminen silti tuntuu, kun kerran Claudenkin tilaus jo tähän pykälään vedoten peruttiin.\nPari viikkoa sitten tein toisen tilauksen ja sekin onnistui täysin ongelmitta, tosin sen tilauksen tein juuri ennen sivujen uudistumista.\nThe Hut toimittaa kyllä Suomeen. Tämän suhteen ei ole mitään epäselvyyttä. Itse sain tänään neljännen tuotteen ongelmitta kotiin (Bob Marley - Rastaman Vibration (Deluxe Edition) £10.69). Ja juuri tuli sähköpostiin ilmoitus, että tiistaina tilatut neljä anime DVD:tä on postitettu. Toisinaan postitukset saattavat ilmeisesti venyä, mutta jos ei ole mitään ihmeempää kiirettä saada tuote kotiin, The Hut:sta kannattaa kyllä tilata.\nTaisi hiukan alle kolme viikkoa tilaushetkestä leffan luukkuun kolahtamiseen mennä. Ei ihan siis 4 päivää pitänyt paikkaansa, mutta tuote tuli ehjänä ja kohtuuajassa perille kuitenkin. :thumbsup:\nTuo alekoodi toimii vielä varsin hyvin. Juuri testasin...\nEnsimmäinen tilaus takana. Tilasin kaksi Simpsonit-boxia, tulivat alle viikossa. Jäi hyvä maku suuhun, tilaan luultavasti jatkossakin, jos on hyviä tarjouksia.\nMy words exactly. Tein tosin kummastakin boksista oman tilauksensa, mutta samassa paketissahan nuo tuli. En nyt ihan saanut selvää, missä paikka oikeastaan sijaitsee, mutta mitään tullivaaraa (kai?) ei ole. Lisäys: no onhan tästä ketjussa jo puhuttukin, totta kai.\nItselle tuli Jerseyn leimoilla nuo boxit, joten kyllä se vaanii vaan.. Harmillinen juttu sinänsä.\nTilasiko kukaan Siskoni on noita 1. kauden boksia, kun se oli hinnaltaan £5.89 ja onko sitä lähetetty kenellekään tuohon hintaan?\nJOT sanoi: ↑\nTilauksessa on, mutta jo kahdesti on lähetty viestiä viivästyksestä. Tiedä sitten peruvatko vielä tilauksen vai lähettävätkö ihan oikeasti boksin. Tällä hetkellä tuote sivulla (nyt muuten hinta 59,99 £) toimitusaikana :\nAvailability: In-stock at the manufacturer - Usually despatched within 4 working days.\nEi, mutta Teho-osastoa kylläkin. Eikä ole lähtenyt postiin.\nSama näyttäisi olevan sekä Charmedin että E.R.:n varastotilanne.


Selvitys häirinnästä elokuva- ja teatterialoilla: Ilmiö on olemassa ja se on vakava | Aamuposti\nSelvitys häirinnästä elokuva- ja teatterialoilla: Ilmiö on olemassa ja se on vakava\nSelvityksen on tehnyt hyvinkääläinen OTT, työ- ja sosiaalioikeuden dosentti Jaana Paanetoja.\nSelvityshenkilönä toiminut Jaana Paanetoja on hyvinkääläinen oikeustieteen tohtori, työ- ja sosiaalioikeuden dosentti sekä varatuomari. Arkistokuva.\nAAMUPOSTI | Selvitys häirinnästä ja muusta epäasiallisesta kohtelusta elokuva- ja teatterialoilla luovutettiin kulttuuriministeri Sampo Terholle tänään keskiviikkona 12. syyskuuta.\nSelvityksen mukaan eri työlakien velvoitteiden tunnistamisessa on jonkin verran puutteita. Samoin on epäselvyyttä vastuu- ja valtasuhteista. Ennaltaehkäiseviin toimiin ei aina ole kiinnitetty riittävästi huomiota.\nSelvityksen mukaan myös lainsäädännössä on jonkin verran tarkistamisen ja täsmentämisen varaa. Selvityksessä tuodaan lisäksi esiin alojen toimintakulttuuriin ja -rakenteeseen liittyviä epäkohtia.\n– Selvityksestä käy selvästi ilmi, että ilmiö on olemassa ja se on vakava. Työlakien velvoitteiden tunnistamisessa, riskien ennaltaehkäisyssä sekä vastuu- ja valtasuhteissa on epäselvyyttä. Nykyisen toimintakulttuurin ja -rakenteen on muututtava. Elokuvan ja teatterin alalla työnantajina toimivien, ovat ne sitten esimerkiksi tuottajia tai teatteriryhmiä ja -taloja, on vielä nykyistä paremmin ymmärrettävä vastuunsa ja velvoitteensa, samoin kuin työtekijöiden on tärkeää tietää oikeutensa. Myös valtion on toiminnan rahoittajana kannettava oma vastuunsa, toteaa ministeri Sampo Terho.\nTerhon mukaan askeleita oikeaan suuntaan on jo otettu, mutta nyt on syytä ryhtyä rakentamaan aktiivisesti ja systemaattisesti uusia käytäntöjä ja toimintamalleja kaikenlaisen häirinnän ja epäasiallisen käyttäytymisen ennaltaehkäisemiseksi, epäkohtien havaitsemiseksi, esilletuomiseksi ja selvittämiseksi luovilla aloilla.\nSelvityksen tehnyt OTT, työ- ja sosiaalioikeuden dosentti Jaana Paanetoja esittää useita toimenpiteitä, jotka liittyvät muun muassa alojen sisäisen toiminnan kehittämiseen, vastuiden, velvoitteiden ja oikeuksien selkeyttämiseen sekä luottamuksellisen yhteistyön vahvistamiseen. Selvityksessä tehdään ehdotuksia lainsäädännön kehittämiseksi ja ehdotetaan uusia toimintamalleja ja käytäntöjä.\nToimenpide-ehdotuksia on kohdistettu muun muassa opetus- ja kulttuuriministeriölle, työnantajana toimiville tuotantoyhtiöille ja teattereille, Suomen elokuvasäätiölle, oppilaitoksille ja työmarkkinaosapuolille.\n– On selvää, ettei valtion rahoituksella voida tukea toimintaa, johon liittyy syrjintää, seksuaalista häirintää tai muuta epäasiallista kohtelua. Pidän tärkeänä sitä, että valtion tuen saaja on hoitanut ja hoitaa työnantajavelvoitteensa asianmukaisesti. Tähän asiaan tullaan jatkossa kiinnittämään erityistä huomiota päätöksiä tehtäessä, ja sitä varten luodaan myös seurantamekanismi. Tähän työhön ryhdytään heti, Terho sanoo.\nMinisteri Sampo Terho asetti huhtikuussa 2018 OTT, dosentti Jaana Paanetojan selvittämään häirintää sekä muuta epäasiallista kohtelua elokuva- ja teatterialoilla. Toimeksiannon taustana olivat muun muassa syksystä 2017 #metoo-kampanjan myötä elokuva- ja teatterialan tekijöiden – erityisesti naisnäyttelijöiden julkisuudessa esille tuomat häirinnän ja muut epäasiallisen kohtelun kokemukset sekä keskusteluun nousseet elokuvan ohjauksen työkäytännöt.\nLue myös: Jaana Paanetoja: "Hiljaisuuden kulttuuria on ylläpidetty pitkään"\nAiheesta keskusteltiin MTV:n Huomenta Suomi -lähetyksessä torstaina 13. syyskuuta:\n#Metoo mursi hiljaisuuden, mutta entä sitten? Kaksi elokuvaohjaajaa kertoo Hyvinkäällä, miksi kävi niin kuin kävi7.5.2018 11.53\nKaari Utrio ennustaa HS:n haastattelussa #metoolle takaiskua: Naisia tullaan syyttämään valehtelusta8.4.2018 10.51\nSeksuaalista häirintää vähätellyt rehtori hyllytettiin – Kunnanjohtaja: ”Rehtori saamassa todennäköisesti potkut”12.9.2018 08.31