Kiikari. Paastonajasta pääsiäisaamuun Kevät. Lehti alueen ihmisistä ja uskon salaisuudesta - PDF\nKiikari. Paastonajasta pääsiäisaamuun Kevät. Lehti alueen ihmisistä ja uskon salaisuudesta\nDownload "Kiikari. Paastonajasta pääsiäisaamuun. 2015 Kevät. Lehti alueen ihmisistä ja uskon salaisuudesta"\n1 Roihuvuoren seurakunnan lehti Kiikari 2015 Kevät Voiko pääsiäisajan paasto olla trendidieetti? > 3 Professorin tulkintatapa Jeesuksen vertauksista yllättää > 6 Yhteisvastuu laajentaa suomalaista vapaaehtoisverkostoa ja auttaa Haitissa > 7 ja 9 Timo-Pekka Kaskinen Paastonajasta pääsiäisaamuun Lehti alueen ihmisistä ja uskon salaisuudesta\n2 2 Kiikari Kesä piilossa Kiikarissa Hyvän tekemisen seurakunta on liikkeellä Kristillinen usko kutsuu meitä pitämään toisistamme huolta. Tahdomme toimia hyvän puolesta niin oman seurakuntamme alueella kuin maailmanlaajuisestikin. Helmikuussa käynnistynyt Yhteisvastuukeräys tarjoaa mahdollisuuden auttaa sekä lähellä että kaukana. Kotimaassa keräysvaroilla kehitetään Suurella Sydämellä -vapaaehtoisverkostoa, jotta seurakuntalaisten voimavarat ja elämänkokemus tulisivat käyttöön apua tarvitsevien hyväksi. Keräyksen ulkomainen kohde on maanjäristyksen runtelema Haiti. Keräysvaroilla tuetaan koulujen rakentamista ja lasten ja nuorten koulunkäyntiä maassa, jossa vuonna 2010 koetussa maanjäristyksessä kuoli lähes ihmistä ja pääkaupunki Port-au-Prince kärsi lähes täydellisen tuhon. Roihuvuoren seurakunnan omat nimikkolähetit toimivat Aasiassa. Laura ja Jukka Kääriäinen ovat maahanmuuttajatyössä ja teologien kouluttajina Taiwanilla, Upu ja Jan-Erik Leppänen työskentelevät Hongkongissa. Suomen Lähetysseura on Hongkongissa mukana esimerkiksi tukemassa luterilaisten seurakuntien huumevieroitustyötä sekä autististen lasten kouluja. Paastonaika ja lähestyvä pääsiäinen tuovat meidät kristillisen uskon ytimeen. Kysymys on rakkaudesta. Jumala rakasti meitä niin paljon, että antoi oman Poikansa koko ihmiskunnan pelastajaksi. Kysymys on toivosta. Ylösnoussut Jeesus Kristus voitti kuoleman vallan ja avasi meillekin tien ikuiseen elämään. Kysymys on armosta. Meillä, monin tavoin erehtyneillä ihmisillä on mahdollisuus saada anteeksi ja aloittaa alusta. Tämän armon liikkeellepaneva voima on kristillisessä lähetys- ja palvelutyössä. Hyvää paastonaikaa ja matkaa kohti pääsiäisen iloa. ***** Roihuvuoren seurakunta täyttää tänä vuonna 50 vuotta. Kuluneina vuosikymmeninä seurakunnan alue on muuttunut voimakkaasti, ja seurakunta on elänyt ihmisten mukana murroksessa. Syntymäpäivää juhlitaan toukokuussa helluntaina. Juhlavuoden kunniaksi keräämme seurakuntalaisilta seurakunnan elämään liittyviä muistoja eri vuosikymmeniltä. Näistä vanhoista ja vähän tuoreemmistakin muistoista kokoamme muun muassa valokuvanäyttelyn, jonka asetamme esille kirkoillemme. Jos sinulla on kuvia mistä tahansa seurakunnan elämään liittyvistä tilanteista ja ihmisistä, ole hyvä ja toimita ne meille oheisen ilmoituksen mukaisesti. Timo Pekka Kaskinen päätoimittaja kirkkoherra Seppo Paldanius Vaikka kesä on vielä piilossa, ovat keskitalven hämäryys ja harmaus jääneet taakse. Aurinko saa lumiläikät ja meren jään kimaltelemaan silmiä häikäisevässä loistossa. En lakkaa ihmettelemästä, miten kirkas kevätaurinko voi olla. Tänä vuonna varauduin jo uneliaaseen, pitkään talveen, jonka voittamiseen tarvitaan aikaa ja uskoa. Kevään tulo on kuitenkin selvästi havaittavissa: pajunkissat ulkona ja rairuoho sisällä todistavat uudesta elämästä. Lumitöitä tehdessäni mieleeni nousi vanha hengellinen kansansävelmä, johon Nurmeksen edesmennyt kirkkoherra Leevi Merikallio sai hiihtoretkellä puhuttelevat sanat: Kuin talven lumen alla on kesä piilossa Kesä on talvella kätkössä lumen alla. Kevään koittaessa kuolleen näköiset varvut, ruohot ja moninaiset kukat puhkeavat elämään. Elämä on salatusti piilossa lumen ja roudan uumenissa, mutta uusi elämä herää auringonvalon ja lämmön myötä ihmeelliseen kukoistukseen. Voisiko ihmiselämän vaiheita verrata vuodenaikojen vaihteluun? Omat mielialani ainakin usein myötäilevät vuodenaikojen Seurakunnan 50-vuotisjuhlanäyttely vaihtuvuutta. Tunnen kuinka syksyn runsaus, marjastus ja sienestys, ovat varautumista talven niukkuuteen. Kristittynä saan kokea syksyn synkkyyden muuttuvan adventtikynttilöiden toivoa antavaan lempeään valoon, joka huipentuu joulun sanomattomaan kirkkauteen. Tyhjyyden tunne valtaa kuitenkin sisimmän, kun tammikuun tuiskut ja pakkaset tulevat. Talven pimeyden voittamiseen tarvitaan toivoa valosta. Luojamme on antanut tänne pohjolan pimeyteen valkoisen lumipeitteen mutta varsinaista uskoa tulevaisuuteen tuo kevät. Silloin vietetään pääsiäistä, jolloin kristikunta juhlii Jeesuksen ylösnousemusta. Ylösnousemus on kristillisen uskon ydintä, ja pääsiäinen on kirkkovuoden vanhin ja tärkein juhla. Suomen kielessä päästää-sana on läheistä sukua israelilaisten Egyptin orjuudesta pääsemiselle, jonka muistoksi juutalaiset viettävät edelleenkin pääsiäistä. Jumalan suunnitelma on yhä päästää omansa vapauteen synnistä, kuolemasta ja paholaisen vallasta. Jeesus toteutti suunnitelman ristinkuolemallaan. Hän kuoli minun ja sinun syntien tähden ja todisti sen nousemalla ylös kuolleista ensimmäisenä pääsiäisenä. Jeesuksen haudalle kiiruhtaneet naiset saivat kuulla enkeleiltä: Miksi te etsitte elävää kuolleitten joukosta? Ei hän ole täällä, hän on noussut ylös! (Luukas 6:5 6) Ylösnousseen ja elävän Vapahtajan varaan saamme tänäänkin rakentaa uskomme ja toivomme vuosien ja vuodenaikojen vaihdellessa. Siis niin kuin lumen alla on kesä piilossa, myös kesän kukinnalla, on varma aikansa. Se siellä talven tullen aikaansa odottaa, vaan Luojan käskyn kuullen taas kukkaan puhkeaa. Näin sielu Herraan luota ja Vapahtajaasi, uskossa kesää vuota ja Lunastajaasi. Hän on jo hätäs nähnyt, hän siitä pelastaa. On Jeesus kaiken tehnyt, hänessä kesä saa. (SML 206:5 6) Raimo Vanninen Lähetä valokuvia seurakunnan historiasta Juhlavuoden kunniaksi järjestetään keväällä valokuvanäyttely Laajasalon ja Roihuvuoren kirkoilla. Seurakunta pyytää lähettämään historiaansa liittyviä valokuvia näyttelyä varten. Voit toimittaa kuvat ma mennessä: seurakunnan toimistoon Roihuvuoren tai Laajasalon kirkolle postitse osoitteeseen Tulisuontie 2, Helsinki sähköpostitse jpg- tai gif-muodossa tiedottajalle osoitteeseen Liitä mukaan yhteystietosi, kuvaajan nimi sekä tiedot siitä, mistä ja milloin kuva on otettu. Mainitse myös mahdolliset kuvassa olevat henkilöt. Kiitos! Kiikari 2015 Roihuvuoren seurakunnan lehti Toimitus Tulisuontie Helsinki p fax Päätoimittaja Timo Pekka Kaskinen p Toimitussihteeri Misku Välimäki Toimituskunta: Anna-Mari Kaskinen, Misku Välimäki, (nuoret), Arja Vaulas (Laajasalon aluetyö), Juha Meriläinen (Roihuvuoren aluetyö), Päivi Meriläinen (lapset) Ilmoitusmarkkinointi Pirjo Teva Kustantaja: Jakelu: Itella posti oy Seuraava Kiikari ilmestyy\n3 Kiikari 3 Heinäsirkkoja vai mehudieetti miten viettää paastonaikaa? Mehupaasto on lyömätön keino herättää henkiin talven nuuduttama kroppa ja mieli. Vaahterasiirappipaasto saa puolestaan olon kohenemaan ja painon putoamaan, mikäli uskoo internetissä jaettuja paastokokemuksia. Osa ravintoasiantuntijoista vannoo paastojen nimeen, osa varoittaa niiden haitallisuudesta tai ainakin hyödyttömyydestä. Erilaiset paastot heijastelevat nykypäivän trendiä, jossa kauneus, terveys ja hyvinvointi nostetaan tärkeimmiksi arvoiksi elämässä. Johannes Kastaja eli heinäsirkoilla Terveelliset elämäntavat ja vastuullinen kuluttaminen ovat erittäin tärkeitä, mutta niiden varaan rakennettu elämäntapa on kaukana siitä, mitä paastolla Raamatussa haettiin. Johannes Kastajan kerrotaan eläneen autiomaassa heinäsirkoilla ja villimehiläisten hunajalla. Johanneksen ratkaisu oli ekologisesti kestävä ja luultavasti terveellinen. Heinäsirkat ovat erinomainen proteiinin lähde, ja ne kuormittavat ympäristöä huomattavasti vähemmän kuin lihantuotanto. Todennäköisesti lähivuosina Suomessakin avataan hyönteisiin erikoistuneita ravintoloita, jollaisia Kaukoidässä on jo paljon. Hunajan terveysvaikutuksista on taas tiedetty jo pitkään. Johanneksen ruokavalio tuskin silti nousi halusta laihduttaa tai etsiä ekologisesti kestäviä syömätapoja. Johannes Kastaja on yksi tunnetuimmista juutalaisista profeetoista. Kristityt pitävät häntä Jeesuksen opettajana ja edelläkävijänä, ja muslimeillekin Johannes on profeetta. Jeesuksen ajan juutalaisuudessa vaikutti muutamia yhteiskunnasta eristäytyneitä askeettisia yhteisöitä, kuten Kuolleen meren rantamilla eläneet essealaiset. Lisäksi tunnetaan Vanhan testamentin nasiirit, jotka kieltäytyivät alkoholista ja sitoutuivat koko elämäkseen erilaisiin puhtausihanteisiin. Luukkaan evankeliumissa on viitteitä siitä, että Johanneksen vanhemmat olisivat luvanneet poikansa juuri nasiiriksi. Johanneksella saattoi myös olla yhteyksiä essealaisiin. Valtaosa juutalaisista ei kuitenkaan vetäytynyt askeettisiin yhteisöihin tai sitoutunut tiukkoihin puhtaussäädöksiin. Paaston juuret juutalaisuudessa Kristillisen paaston tarkoitus on syventää hengellistä elämää. Paastonaika alkaa Tuhkakeskiviikosta ja kestää 40 päivää, pääsiäiseen asti. Juutalaisessa kulttuurissa suuriin juhliin, erityisesti sovituspäivä jom kippuriin, valmistauduttiin paastoamalla. Ruuasta ja juomasta kieltäydyttiin auringonnoususta auringonlaskuun. Paasto kutsui syntien sovitukseen yhteisöllisen ja yksilöllisen katumuksen kautta. Paasto ei merkinnyt laihduttamista tai terveysfanatismia vaan liittymistä ympäröivään yhteisöön. Samalla se oli kommunikointia Jumalan kanssa. Paaston avulla suojauduttiin vaaralta, lepyteltiin Jumalaa ja osoitettiin kansan olevan valmiina ottamaan Jumala vastaan. Oli myös pienempiä paastonaikoja, jolloin muisteltiin Israelin kansan vaiheita. Paastolla oli tällöin opetuksellinen merkitys. Paastoaminen ja ruokaan liittyvät säädökset siirtyivät juutalaisuudesta islamiin ja kristinuskoon, joten ramadanin ja kristillisen paaston juuret ovat juutalaisuudessa. Kristilliset erakkoliikkeet ja luostarit syntyivät 200-luvun Egyptissä ja Syyriassa ja levisivät myöhemmin koko kristikuntaan. Keskiajalla niillä oli suuri hengellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen merkitys sekä läntisessä kirkossa että idässä, Bysantissa. Protestanttiset kirkot säilyttivät paaston Reformaation myötä syntynyt protestanttinen maailma hylkäsi luostariliikkeen, mutta kiinnostus ruokaa ja paastoa kohtaan säilyi. Yksinkertaisen elämän, raittiuden ja pidättäytymisen ihanteet näkyivät puritanismissa, luterilaisessa pietismissä ja metodismissa, jossa paastolla on ollut vahva sija. Vielä vahvemmin ruokaa ja syömistä säädellään seitsemännen päivän adventismissa, jonka tunnetuimpiin henkilöihin lukeutui muroistaan tunnettu kasvissyöjä John Harvey Kellogg. Tämän päivän mehudieetit tulevatkin juuri Yhdysvalloista, jonka syntyyn ja kulttuuriin puritanismi ja protestanttinen herätyskristillisyys ovat jättäneet syvät jälkensä. Paasto ei itsetarkoitus Terveellisissä elämäntavoissa ja eettisesti kestävässä kulutuksessa ei ole mitään pahaa, päinvastoin. Paastoamisen ei kuitenkaan tulisi olla itseisarvo vaan väline. Mikäli tammikuu kului tipattomasti tai aikoo valmistautua pääsiäiseen paastoamalla, terveempi keho ja keveämpi mieli ovat tärkeitä ja hyviä sivutuotteita. Kristillisen paaston päämämäärä on kuitenkin pääsiäisen tapahtumien muistelu, itsetutkiskelu ja Jumalan kohtaaminen. Tehkää hedelmää, jossa kääntymyksenne näkyy, Johannes sanoi. Syömisestä hän ei puhunut mitään. Juha Meriläinen Aiheesta lisää: Maiju Lehmijoki- Gardner: Askeettien pidot. Uskonnot ja syömisen etiikka. Kirjapaja Taivaallista musiikkia -konsertti Konevitsa-kvartetti Roihuvuoren kirkossa su klo 19 Läpileikkaus Venäjän mieskamarikuorojen rikkaasta ohjelmistoperinteestä. Paino venäläisessä kirkkomusiikissa muinaisista luostarisävelmistä nykysäveltäjien teoksiin. Ohjelma 10, myytävänä äänite á 20. Tuotto Konevitsan luostarin jälleenrakentamiseen Laatokalla. Tervetuloa! Hiljaisuuden päivä Laajarannassa la klo Päivässä rukoushetkiä, virikepuhe ja ehtoollinen. Päivän aikana mahdollisuus lyhyeen keskusteluun ohjaajien kanssa, muuten osallistujat sitoutuvat hiljaisuuteen. Ruokamaksu 5. Tervetuloa! Ilmoittautumiset ja tiedustelut pastori Arja Vaulas, p Konsta Jylhän kauneimmat -konsertti Roihuvuoren kirkossa helatorstaina klo 16 Ikaalisten Kirkkokuoro, johtaa Johanna Eränen, ja Viulupelimannit, johtaa Kari Tamminen. Myynnissä äänite á 5, vapaaehtoinen kolehti. Tervetuloa! Pianotrio soi! Roihuvuoren kirkossa la klo 17 Minne Trio, Kati Välimaa, viulu, Johanna Jaakkola, sello ja Pirkko Heikkinen, piano. Säveltäjinä Rebecca Clarke, Uljas Pulkkis, Pirkko Heikkinen. Tervetuloa!\n4 4 Kiikari Yhdessä tehty juhla Juhla vaatii aina valmistelua, niin myös messu. Viime syksystä lähtien Roihuvuoren kirkolla on opeteltu messun järjestämistä isomman ryhmän kanssa. Tavoitteena on, että mahdollisimman monet halukkaat voisivat osallistua yhteisen messun valmisteluun ja toteutukseen. Seurakuntalaisia on jo kauan ollut erilaisissa tehtävissä messuissa: toivottamassa ihmisiä tervetulleeksi, lukemassa raamatuntekstejä, kantamassa kolehtia, avustamassa ehtoollisenjaossa tai järjestämässä kirkkokahveja. Nyt tarkoitus on laajentaa tehtävien ja messun toteuttamiseen osallistuvien määrää. Jo kolme messuryhmää Syksyllä Roihuvuoren kirkolla aloitti Lauri Kopposen ja Marja Heimala-Pelkosen johdolla kaksi messuryhmää, ja helmikuussa kolmas ryhmä Varpu Välimaan vetämänä. Jokaisessa ryhmässä on viidestä kymmeneen jäsentä, monenikäisiä aikuisia ja joissain pieniä lapsia. Ryhmät ovat kokoontuneet viikko tai kaksi ennen omaa palvelusvuoroaan ja vetäjän kanssa sopineet, missä tehtävissä kukin sillä kerralla toimii. Helpointa on aloittaa yksinkertaisista tehtävistä ja vähitellen vaihtaa vaativimpiin omien kiinnostuksenkohteiden mukaan. Osa tehtävistä vaatii valmistelua. Esimerkiksi tekstinlukijan on hyvä harjoitella etukäteen, jotta lukeminen menisi sujuvasti. Myös esirukouksen laatiminen tai vaikkapa kolehtikohteen lyhyt esittely ovat mahdollisia tehtäviä. Jos joku haluaa tulla aikaisin kirkolle, voi osallistua vaikka ehtoollispikarien esillelaittoon. Toisinaan ryhmä on etukäteen kanttorin kanssa ollut mukana valitsemassa virsiä. Lapsillekin tehtävää Aikuisille löytyy ainakin parikymmentä tehtävää messussa, mutta lapsillekin on sopivia töitä. Roihuvuoressa pienimmät avustajat ovat saaneet kokeilla kirkonkellojen soittoa, joka tapahtuu sähkönappia painamalla. Lapset ovat laittaneet virsinumeroita taululle, ja eräs reipas neitonen on kahdesti messun aluksi kertonut koko kirkkokansan edessä päivän aiheen. Kaikille halukkaille löytyy varmasti sopivia tehtäviä, kun yhdessä mietitään. Messu on tekijänsä näköinen Roihuvuoren kirkossa on monia muitakin ryhmiä, jotka ovat vuosikausia avustaneet messuissa kerran tai kaksi vuodessa. Vanhat ryhmät jatkavat, mutta samalla pyritään käynnistämään uusia messuryhmiä. Ryhmien myötä messuista tulee kaikista vähän erilaisia, sillä yhdessä tekeminen saa näkyä. Anja Nurminen Messu ei ole vain pyhä toimitus vaan Jumalan perheväen juhla, jonka valmistamiseen ja toteuttamiseen kaikki saavat osallistua. Oman tekemisen kautta messusta voi oppia uutta, ja palvelutyö on siunauksena kaikille messuun tulijoille. Anja Nurminen Marja Heimala-Pelkonen (vas.), Lauri Kopponen ja Varpu Välimaa vetävät messuryhmiä vapaaehtoispohjalta. Näin seurakuntalaisten yhteisen messun idea toteutuu entistä paremmin. Minun kirkkoni Tuula Hakkarainen: Lajitoveria pitää auttaa Tuula Hakkarainen on tuttu näky Roihuvuoren seurakunnan kirkoilla. Usein hänet näkee auttamassa toisia: saattamassa ikäihmisiä ehtoolliselle, askartelemassa lasten kanssa Tammenterhokirkossa, hoitamassa tarjoilua tai korjaamassa jälkiä. Kätevälle ja monitaitoiselle ihmiselle löytyy tehtävää. Hakkarainen ei tee tekemisistään numeroa. Auttaminen on hänelle luonnollinen asia. Minuakin on jeesattu silloin kun olen sitä tarvinnut. En voi katsoa vierestä, jos lajitoveri on avun tarpeessa. On hyvä oppia antamaan apua ja ottamaan sitä vastaan. Onnettomuus pysätti Matkat kirkolta toiselle taittuvat kätevästi ja vauhdilla polkupyörän selässä. Fillari on mun jalat, Hakkarainen kertoo. Pyöräily oli koitua kohtaloksi, kun pari vuotta sitten Herttoniemen puistossa Hakkarainen törmäsi pyörällään sillankaiteeseen ja paiskautui kaiteen yli. Kaulanikama murtui, mutta nainen selvisi. Pitkän toipilasajan jälkeen Tuula Hakkarainen palasi takaisin pyörän selkään. Kokemus pysäytti ja sitoutti entistä vahvemmin kirkkoon ja sen sanomaan. Tuula Järvinen Tuula Hakkaraisen tuotanto koostuu öljyvärimaalauksista sarjakuviin ja härpäkkeisiin, joissa tutut esineet saavat uuden merkityksen. Kirkon sanoma tarjoaa ikuisuusnäkökulman. Onnettomuus muistutti, että emme ole täällä aina. Usko on läsnä koko elämässä. Kohtaamiset arvokkaita Roihuvuoren kirkko tuli Hakkaraiselle tutuksi jo ala-asteella, kun hän toisten koululaisten kanssa käveli joulu- ja kevätkirkkoon. Nykyään juhlahetkiä ovat seurakunnan yhteiset messut sekä kohtaamiset ihmisten kanssa. Evästä elämään -ryhmässä syntyy hyviä keskusteluja, ja kirkkokahveilla, kun ihmiset juttelevat vapaasti keskenään. Kohtaamiset ovat minulle tärkeitä, samoin vapaus haahuilla itsekseen silloin, kun on tarvis. Elämään on mahtunut monenlaisia aikoja. Parikymmentä vuotta sitten tajusin, että elin väärin. Piti olla onneton ymmärtääkseen, että voi olla onnellinen, Hakkarainen tiivistää. Kuvien maailma Tuula Hakkarainen on monipuolinen kuvataitelija, jonka piirrokset ilahduttavat Kiikarin lukijoita. Takana on määrätietoinen kouluttautuminen, joka alkoi jo lapsuudessa, Kylli-tädin koulussa. Lahjakas tyttö opiskeli Torkkelin kuvataidelukiossa. Ylioppilaskirjoitusten jälkeen matka johti Oriveden opiston kuvataidelinjalle ja sieltä Kuusamon kansanopistoon grafiikan linjalle. Lisäksi Hakkarainen opiskeli Lapin taidekoulussa, taidekoulu Maassa ja Vapaassa Taidekoulussa. Tuula Hakkaraisen töitä on ollut esillä lukuisissa näyttelyissä Suomessa ja Saksassa. Parhaillaan hän on mukana yhteisnäyttelyssä Töölön Galleria Mondossa. Toukokuussa hän pitää samassa paikassa yksityisnäyttelyn. Hakkaraisen töitä on palkittu monissa yhteyksissä. Esimerkiksi Kruunuvuorenselän avantouimariyhdistys palkitsi hänet nimikkeellä Täyden kympin teko. Perusteluna oli ilon irtipäästäminen. Anna-Mari Kaskinen Tuula Hakkarainen\n5 Kiikari 5 Roihuvuori Pietarin pääsiäinen Kristillisissä kirkoissa on vuosisatojen ajan palattu elämyksellisesti ensimmäisen pääsiäisen tapahtumiin musiikkiteosten, passionäytelmien ja pääsiäisvaellusten kautta. Monelle esimerkiksi Bachin Matteus-passion kuuleminen on tärkeä osa pääsiäistä. Roihuvuoren seurakunta liittyy traditioon omalla pääsiäisvaelluksellaan, jossa kuullaan Pietarin näkökulma. Kärsimysnäytelmät elivät katolisella keskiajalla ja uuden ajan alussa kultakauttaan. Näytelmiksi puetut raamatunkertomukset toimivat niin tunnelmannostattajina kuin kansanvalistajinakin aikana, jolloin kansa oli lukutaidotonta eikä Raamattuja ollut kuin aniharvoilla. Monet suomalaisetkin ovat esimerkiksi osallistuneet vuodesta 1634 lähtien Saksan Oberammergaussa noin kymmenen vuoden välein järjestettäviin passionäytelmiin. Oberammergaun vuoristokylän monituntinen pääsiäisnäytelmä sai alkunsa, kun kyläläiset säästyivät Eurooppaa järkyttäneeltä ruttoepidemialta. Kiitollisina he lupasivat esittää säännöllisesti Kristuksen viimeisiä päiviä käsittelevää kärsimysnäytelmää. Suomessa monet seurakunnat ja kristilliset yhteisöt ovat erityisesti kymmenen viime vuoden aikana aktivoituneet pääsiäisvaellusten ja -näytelmien esittämisessä. Helsingin keskustassa vuosittain esitettävä Via Crucis -näytelmä, Vivamon pääsiäisvaellus Ihmisen poika ja Saalem-seurakunnan tänäkin vuonna pyörivä Simon Kyreneläinen ovat kaikki esimerkkejä viime vuosien isoista pääsiäisesityksistä. Timo Pekka Kaskinen Roihuvuoressa oma pääsiäisvaellus Seurakunnan työntekijät ja vapaaehtoiset luovat yhdessä vaikuttavan pääsiäiskertomuksen. Kuitenkin vasta yleisö tekee näytelmästä näytelmän. Roihuvuoren seurakunnan kirkoilla on jo muutamana vuonna peräkkäin järjestetty erityisesti päiväkoti-ikäisille ja alakoululaisille pääsiäisvaelluksia. Viime vuodeksi kirjailija Anna-Mari Kaskinen käsikirjoitti Roihuvuoren seurakuntaa varten Pietarin pääsiäinen -vaelluksen. Se on kertomus Pietarista, kalastajasta, jonka elämä muuttui hänen kohdattuaan Jeesuksen, Anna-Mari Kaskinen kertoo. Mielestäni kertomus Pietarista on hyvin lohdullinen. Pietari on rohkea ja valmis kantamaan vastuuta. Evankeliumissa kerrotaan myös hetkistä, jolloin Pietari on heikoimmillaan. Hetkistä, jolloin hän kieltää tuntevansa Jeesuksen. Kaskisen mielestä on merkittävää, että Jeesus antoi Pietarille anteeksi. Jeesuksen ylösnousemuksen jälkeen Pietari sai uuden tehtävän: hänestä tuli seurakunnan perustaja. Kaskisen mukaan Pietarin pääsiäinen on ennen kaikkea kertomus Jeesuksesta, siitä millainen hän oli ja mitä hän teki. Näytelmässä seurataan Jeesusta hänen kärsimystiellään ylösnousemuksen aamun ihmeelliseen iloon saakka. Pietarin inhimillisyys koskettaa Timo Pekka Kaskinen Pietarin pääsiäinen -vaelluksen toteuttamiseksi tarvitaan päivittäin noin viidentoista hengen miehitys. Viime vuonna Pietarin roolia näyttelivät pastori Juha Meriläinen ja vapaaehtoispohjalta Juha-Matti Terämä. Minulle on tapahtunut elämässäni paljon ihmeellisiä asioita. Kaikki alkoi siitä kun... Tule kuulemaan, miten Pietarin tarina jatkuu! Pietarin pääsiäinen Pääsiäisvaellus Kaikille avoimet yleisönäytökset: Roihuvuoren kirkossa pe klo 18 (ennakkovaraus) ja klo 19 (ei ennakkovarausta) Laajasalon kirkossa ma klo 18 (ennakkovaraus) ja klo 19 (ei ennakkovarausta) Ennakkovaraukset seurakuntasihteeri Jaana Kiiskelle, p Käsikirjoitus Anna-Mari Kaskinen. Toivotamme sinut, ystäväsi ja perheesi vaeltamaan kanssamme! Pietarin rooli on hyvin maanläheinen. Ensin uhotaan ja sitten kadutaan ja tunnustetaan, ettei minussa ole miestä seisomaan uhojeni takana, summaa Terämä. Koskettavaa oli se, että saatoin todeta katsojien silmistä, että he todella tarinan edetessä odottivat, mitä tulee seuraavaksi, hän jatkaa. Meriläistä puhutteli eniten Pietarin katumus ja inhimillisyys sen taustalla. Jeesuksen sanat anna heille anteeksi, sillä he eivät tiedä, mitä he tekevät koskettavat minua aina. Siitähän Pietarin ja Juudaksenkin kohdalla oli kyse he eivät tienneet, mitä he tekivät. Meriläisen mielestä ihmisen pahuus on usein tahatonta: kyvyttömyyttä nähdä, arkuutta toimia ja toivetta siitä, että joku muu nousisi esiin, ettei itse tarvitsisi. Pietarin pääsiäisessä suru koskettaa, ja Jeesuksen anteeksiannon mittaamattomuus pysäyttää. Ajatus siitä, että jopa niille voi antaa anteeksi, jotka kieltävät, pettävät, hylkäävät, tuomitsevat, kiduttavat ja surmaavat, on vaikuttava, toteaa Meriläinen. Vaellus syntyy vapaaehtoisvoimin Pääsiäisvaelluksen toteuttamiseen tarvitaan näyttelijöiden lisäksi paljon apukäsiä, muun muassa lavasteiden kokoajia, ompelijoita, pääsiäispuutarhan toteuttajia ja ovimikkoja. Viime vuonna Ritva Pykäläniemi esitti vaelluksella Pietarin anoppia ja Anja Varis hääräsi Pietarin kotikaupungin, Kapernaumin, asukkaana. Molemmat tahtoivat näytelmään mukaan vapaaehtoisina seurakuntalaisina. Pietarin pääsiäinen on ihan ehdottomasti tarkoitettu ja sopiva kaikenikäisille, suosittelen lämmöllä! huudahtaa Pykäläniemi, kun kysyn, kenelle hän suosittelisi vaellusta. Upeaa oli nähdä, miten lapset päiväkoti-ikäisistä kuudesluokkalaisiin ja toisaalta taas nuoret ja aikuiset keskittyivät tiiviisti näytelmän seuraamiseen ja elivät siinä mukana, toteaa Varis. Viime vuonna vaelluksille osallistui yleisönäytökset mukaan lukien yhteensä reilut tuhat ihmistä. Myös tänä vuonna palmusunnuntaiviikolla ja hiljaisella viikolla seurakuntalaisia kutsutaan mukaan sekä toteuttamaan että katselemaan pääsiäisen tapahtumia opetuslapsi Pietarin silmin. Minna-Mari Helaseppä Tule mukaan! Jos olet kiinnostunut toteuttamaan tämänvuotista pääsiäisvaellusta, ota yhteyttä lapsityöntekijä Päivi Meriläiseen, tai pastori Minnamari Helaseppään, p Kaikenikäisille ja -taitoisille esiintyjille ja työmyyrille on tarvetta.\n6 6 Kiikari Raamatuntutkija Thurén kehottaa kysymään lapsilta Itä-Suomen yliopiston eksegetiikan professori Lauri Thurén on innoissaan. Jeesuksen vertausten tutkiminen on avannut hänelle uuden maailman. Miten kertomus tuhlaajapojasta tai kadonneesta lampaasta sitten tulisi tulkita? Mikä on oikea selitys? Thurén tarjoaa tulkintatavan, joka yllättää yksinkertaisuudellaan. Jeesuksen vertaukset kuuluvat Uuden testamentin tutuimpiin ja vaikuttavimpiin kertomuksiin. Niistä on tapana tehdä erilaisia tulkintoja, tulkitsijan taustasta riippuen. Olennaista on kysyä, miten evankeliumin kirjoittaja haluaisi, että vertaus ymmärretään, Lauri Thurén neuvoo. Tahmeat tulkintatavat Tyypillisesti kysytään, mitä Jeesus vertauksella tarkoitti. Tämän tulkintatavan vaikeus on siinä, että Raamatun tulkitsijat luovat itse oman mielikuvansa Jeesuksesta. Häntä muokataan oman mielen mukaiseksi, ja vertauksien selitykset muuttuvat sen myötä. Toinen totunnainen tapa tulkita vertauksia on etsiä niistä allegorioita eli vertauskuvallisia merkityksiä. Kun tuhlaajapoika palaa kotiin, isä laitattaa kengät hänen jalkaansa ja sormuksen hänen sormeensa. Vertauskuvia painottavassa tulkintatavassa kysytään, mitä kengät tarkoittavat ja mikä on sormuksen symbolinen merkitys. Tämä ei johda ymmärtämään kertomuksen ydintä. Mitä jos luetaan pelkkä tarina? Ei oteta siitä mitään pois eikä lisätä siihen mitään, Thurén ehdottaa. Kaikkea ei tarvitse tietää Voiko vertausten tulkitseminen olla noin yksinkertaista? Että lapsikin sen ymmärtää? Professorin mielestä asia on juuri niin. Yhdeksi lähestymistavaksi hän ehdottaa, että vertauksia luettaisiin ensin lapselle ja kysyttäisiin häneltä, mitä ne tarkoittavat. On hyvä muistaa, että myöskään evankeliumien ensimmäiset lukijat eivät tunteneet Palestiinan oloja. He eivät esimerkiksi tienneet, keitä fariseukset ja saddukeukset olivat. Lauri Thurénilta ilmestyy maaliskuun lopussa kirja Kameli neulansilmästä: Jeesuksen vertaukset puhtaalta pöydältä (Kirjapaja 2015). Mekin voimme lähteä siitä, että meidän ei tarvitse tietää ja tuntea kaikkia taustoja voidaksemme ymmärtää Jeesuksen vertauksia. Voimme asettua alkuperäisen kuulijan asemaan ja kysyä, mikä vertauksessa koskettaa meitä. Thúren painottaa, että vertauksen asiayhteys on tärkeä pitää mielessä. Vertaus liittyy tilanteeseen, jossa Jeesus sen kertoi. Selityksen täytyy olla niin yksinkertainen, että alkuperäinen kuulija saattoi tajuta sen heti. On etsittävä mahdollisimman luonnollista tulkintatapaa. Lukijan kannattaa kuunnella itseään ja kysyä, mitä ajatuksia ja tunteita vertaus herättää. Näin päästään lähemmäksi vertauksen alkuperäistä tarkoitusta. Usein Jeesuksen vertaukset nousevat arkisesta elämästä. Jeesus asettuu vuorovaikutukseen kuulijoidensa kanssa ja haastaa heitä kysymään, mitä nämä itse tekisivät, jos olisivat samassa tilanteessa kuin vertauksen henkilö. Kysy viisi kysymystä Lauri Thurén kannustaa Raamatun lukijaa pohtimaan vertausten äärellä viittä kysymystä: 1. Kuka? Kuka kertomuksen kertoi? Jeesus on ensimmäinen vastaus mutta mitä merkitsee, että esimerkiksi Luukas kertoo kertomuksen uudelleen omille lukijoilleen. 2 Kenelle? Keitä varten kertomus on tarkoitettu? Keihin sillä pyritään vaikuttamaan? Tämä selviää yleensä vertausten alusta. 3. Mitä? Kertomus tulisi lukea tarkkaan. Ei kannata nojautua vain omaan muistiinsa. 4. Tilanne? Vertausta ennen kuvataan usein missä yhteydessä Jeesus puhui. 5. Tarkoitus? Jeesus ei puhunut sattumalta. Hän halusi saada aikaan jotakin alkuperäisissä kuulijoissaan siinä tilanteessa, jossa oltiin. Miten vertaus täyttää tämän tehtävän? Vertauksissa Jeesuksen teologia Thurénille itselleen syventyminen vertausten maailmaan on ollut vahva kokemus. Tutkimustyöni myötä nämä kertomukset ovat alkaneet elää minulle aivan uudella tavalla. Vertauksissa heijastuu Jeesuksen oma teologia. Välillä esiin nousee Jeesuksen inhimillisyys. Tämä käy ilmi esimerkiksi, kun ylipapit ja lainopettajat kyselevät häneltä valtuuksia. Vaikka Jeesus tiesi, että Isä oli antanut hänelle erityisen tehtävän, joskus hänenkin oli vaikea perustella asiaansa muille. Anna-Mari Kaskinen Jeesuksen vertaukset puhtaalta pöydältä Ekseg. prof. Lauri Thurénin raamattuluennot Laajasalon kirkolla to alkaen klo Uusi tapa ymmärtää Jeesuksen vertauksia Ihminen Jumalan esikuvana 9.4. Mahdottomia vertauksia Jeesuksen viimeinen vertaus\n7 Kiikari 7 Laajasalo Suurella Sydämellä on auttamisen verkkopankki Vuoden 2015 Yhteisvastuukeräys pyörähti käyntiin helmikuun alussa. Tänä vuonna keräysvaroin laajennetaan suomalaista vapaaehtoistyöverkosto Suurella Sydämellä ja rakennutetaan kouluja Haitissa. Yhteisvastuu on kansanliike ja evankelisluterilaisen kirkon vuosittainen suurkeräys, joka auttaa hädänalaisia Suomessa ja kehitysmaissa uskonnosta, syntyperästä ja poliittisesta katsannosta riippumatta. Mikä Suurella Sydämellä? Monet muistavat vuoden 2010 Haitin maanjäristyksen, jolla oli katastrofaaliset seuraukset. Maassa tarvitaan yhä paljon apua, ja Yhteisvastuu ohjaa suurimman osan keräysvaroista Haitin koulutustarpeisiin. Harva kuitenkaan on kuullut kotimaisesta kohteesta, Suurella Sydämellä. Mistä oikein on kysymys? Suurella Sydämellä välittää vapaaehtoistoimintaa internetissä. Sen tarkoitus on koota yhteen eri paikkakuntien auttamistyötä. Suurella Sydämellä on eräänlainen vapaaehtoistyön kattojärjestö olematta kuitenkaan järjestö vaan palvelu. Apua voi sekä antaa että pyytää Palvelun sivuilta voi klikata omaa paikkakuntaansa, jolloin pääsee katsomaan, millaisia tehtäviä omalla tai lähimmällä paikkakunnalla on tarjolla. Sivujen kautta voi ilmoittautua vapaaehtoiseksi juuri itseä kiinnostavaan tehtävään. Tarvetta vapaaehtoistyöntekijöille piisaa: tarjonta vaihtelee nukketeatterin avustajasta ja geokätköpäivittäjästä Terhokerhon ohjaajaksi ja raha-asiain neuvontaringin auttajaksi. Suurella Sydämellä -verkkopankki toimii myös toiseen suuntaan: sen kautta voi pyytää itselleen tai jollekulle toiselle apua. Kunkin paikkakunnan omilla sivuilla kerrotaan, minkälaista apua on paikallisesti tarjolla tai mihin voi ottaa yhteyttä oikeanlaista apua saadakseen. Yhteisvastuuvaroin palvelusta tahdotaan tehdä yhä toimivampi laajentamalla sitä ja lisäämällä sen tunnetuutta. Suurella sydämellä! Lisätietoa: Misku Välimäki Kirkkoon kahvion kautta vapaaehtoiset kertovat Eläkeläiset Mari ja Aku Arjamo ovat tuttu näky Laajasalon kirkossa. Samoin nuoret sisarukset Lotta ja Tomi Ferm. Eri-ikäisiä seurakuntalaisia yhdistää halu antaa omaa aikaansa kirkon työhön. Mutta miten heistä tuli vapaaehtoisia, ja mitä he oikein tekevät? Mari ja Aku Arjamo ovat asuneet Laajasalossa vuodesta 1975 lukuun ottamatta kuuden vuoden jaksoa Vuosaaressa. Sitä ennen seurakunta ei ollut heille kovin tuttu. Lasten kautta oli luontevaa tulla mukaan, Aku selittää. Kun lapset olivat pieniä, saman pihan poikia kävi useampi poikakerhoissa seurakunnan kerhotalossa Laajarannassa. Silloinen poikatyöntekijä Antero Hiltunen veti Akunkin mukaan poikansa kanssa. Toimintaa riitti kerhoista purjehtimiseen ja Lapin ruskamatkoista laskettelureissuihin. Vähitellen Aku otti vastuuta varhaisnuorisotyöstä ja oli vapaaehtoisena mukana suunnittelemassa toimintaa. Yhteys kotiseurakuntaan kuitenkin harveni lasten aikuistuttua. Silloin tällöin tuntui hyvältä käydä messussa, mutta yhteys seurakuntaan oli väljä, Aku kertoo. Kirkko toinen olohuone Eläköitymisen jälkeen Arjamot törmäsivät tuttuun seurakunnan työntekijään, joka kutsui heidät Laajasalon kirkon +-60-toimintaan eli kuusikymppisiin. Ensin käytiin kirkon kahviossa. Se oli pieni, ja päinvastoin kuin kahvioissa yleensä, siellä juteltiin yli pöytien. Kirkon kynnys on matala, kun tulee sisään kahvion kautta, Mari naurahtaa. Kuusikymppisten Laatokan matka oli pariskunnalle lopullinen sisäänheitto toimintaan löytyi yhteyttä ja ystäviä, yhteisö. Sen jälkeen on ollut helppoa ja mukavaa olla monessa mukana. Sunnuntain messuun osallistumisesta on tullut osa viikko-ohjelmaa. Kirkko tuntuu oman kodin ulkopuoliselta olohuoneelta, jossa tavata ystäviä ja olla tärkeiden asioiden äärellä, Mari kuvaa suhdettaan seurakuntaan. Yhteisöllisyys ja verkostoituminen alueen toimijoiden kanssa ovat hyviä keinoja vetää ihmisiä kirkon toimintaan ja olohuoneeseen, pariskunta vinkkaa. Vapaaehtoistyö kiinnostaa nuoria Kirkon vapaaehtoistyö ei ole vain eläkeläisten etuoikeus. Sisarukset Lotta, 18, ja Tomi, 21, Ferm ovat työskennelleet kotiseurakunnassaan jo useamman vuoden. Kun Tomi huomasi, että isoveljellä oli selvästi kivaa seurakunnassa, hänkin päätti kokeilla. Jo ennen rippikoulua Tomi osallistui nuorten perjantai-illan Parkkiin Laajarannassa. Ripari antoi sitten opetusta varsinaisesta uskon sisällöstä, teologiaa opiskeleva Tomi sanoo. Seuraavana vuonna Tomi lähti isoseksi rippileirille ja alkoi ottaa vastuuta nuorisotyössä. Lotta kertoo tienneensä jo kauan, että jossain on joku, joka rakastaa mua tosi paljon. Siksi tuntui luonnolliselta tulla isoveljen vanavedessä seurakunnan toimintaan. Uskoni vahvistui, sanoo Lotta, syntyyhän usko kuulemisesta. Uskominen on vaikeampaa ilman seurakuntaa, säestää vieressä istuva veli. Sisarukset ovat pikkuhiljaa siirtymässä nuorisotyöstä aikuistyöhön. Heidät voi usein nähdä messutehtävissä ehtoollisavustajina ja tekstinlukijoina. Jo nuorisotyössä molemmat kokivat hyväksi vastuun kasvamisen pala palalta. Se rakensi siltaa aikuistyöhön. Vastuunkantaminen on ilo, jossa oppii muille antaessaan, Tomi pohtii. Lottaa puhuttelee messutehtävissä sukupolvien läsnäolo. On hienoa jakaa ehtoollista vaikkapa vanhukselle. Jokaiselle ja jokaikäiselle on paikka seurakunnassa. Arja Vaulas Lotta ja Tomi Ferm tulivat molemmat seurakuntaan vanhemman sisaruksen vanavedessä. Arjamot voi kohdata muun muassa Laajasalon kirkon Aulakahvion vapaaehtoisina päivystäjinä. Kahvio on auki arkisin klo\n8 8 Kiikari Pärskeitä Pikkusuntioiden suuret saappaat Roihuvuoren seurakunnan messuissa saa toisinaan nipistellä itsensä hereille. Ei tylsän saarnan vuoksi vaan työntekijöiden, joista näyttää äkkiä tulleen peukaloisia. Kolehtihaavien ja virsikirjojen kanssa hääräävät kuitenkin lapset, pikkusuntiot. Teki mieli laittaa kaikkiin kolehtipusseihin tasapuolisesti rahaa, naureskeli eräs messuvieras Laajasalon kirkossa helmikuisen perhemessun kahveilla. Hänen mielestään oli mukavaa katsella reippaita pikkuisia puuhakkaina kirkkosalissa. Leikki-ikäiset pikkusuntiot ja kouluikäiset junnusuntiot olivat messussa monenlaisissa tehtävissä seurakunnan lastenohjaajien opastamina. Kolehdin kerääminen kivointa Virsikirjojen jakaminen oli ensimmäisenä tehtävänä hieman jännittävää, mutta onneksi kirkkoväki kohtasi pienet ilahtuneesti ja kannustavasti hymyillen. Omalle vanhemmalle kirja oli helppoa ojentaa, ja sen jälkeen homma sujuikin jo rutiinilla. Kolehtihaaveja riitti monelle käytävälle, kun lähemmäs kymmenen pikkusuntiota oli mielipuuhassaan. Lapsilla oli laulun sanojen mukaisesti valoa silmissä, kun he kannattelivat tohkeissaan painaviksi pyöristyneitä haavejaan. Silti pettymyksiltä ei täysin vältytty. Mä sain tosi vähän rahaa, pelkkiä kakkosia ja ykkösiä, arvioi sivummalla seisonut suntio saalistaan. Pikkusuntioilla oli tärkeä tehtävä johdattaa kirkkokansa esirukoukseen. Lasten värikkäillä huopapalloilla visualisoima Väripallorukous oli herkistävää kuultavaa ja katsottavaa. Lapset toimivat myös esilaulajina joidenkin virsien aikana. Tuntui oudolta olla yleisön edessä, kun ei heti tiennyt, mitä laulaa, pohdiskeli eräs pieni suntio työnsä haasteita. Virsikirjasta pitää kiittää Messun jälkeen makkarasopan äärellä paljastui, että myös keittiötyöt kuuluvat suntion toimenkuvaan. Mä osaan kyllä laittaa salaattia, totesi eräs tomera tyttö, ja asia oli sillä kuitattu. Lyhyt kysely kirkkokahveilla vakuutti siitä, että pikkusuntiot ovat mieluisia kirkkoväelle. Yhdelle rouvalle mieleen tulivat omat lastenlapset, ja eräs äiti kertoi lapsensa viihtyvän messussa paremmin, kun hänellä oli tehtäviä. Lapsi tuntee olonsa arvokkaaksi. Kun pikkusuntioilta kysyttiin, mitä he toivoisivat kirkkokansalta, oli vastaus selkeä. Että ne auttaisi hyväntekeväisyydessä ja sanoisivat kiitos, kun saavat virsikirjan. Riina Lamberg Pikkusuntioiden työpäivä alkoi virsikirjojen jakamisella. Seurakuntamme jumalanpalveluksiin ikään katsomatta kutsutaan vapaaehtoisia messuavustajia monenlaisiin tehtäviin. Jos olet kiinnostunut, ota yhteys pastori Arja Vaulakseen, p Pikkusuntioiden sanaselityksiä Kolehti: Sellainen juttu, johon laitetaan rahaa kirkon auttamiseen. Ehtoollinen: Tilaisuus kirkolla, jossa on arvontaa. Saarna: Paikka kirkossa ja Jaani-papilla on kitara. Sakasti: Keittoruokaa tai savuvuori, josta tulee tulta. Kanttori: Päivi, se laulaa ja soittaa urkuja. Kastemalja: Jonkun vauvan ristiäiset. VÄRIPALLORUKOUS Mukaan näiden värien tänään minä rukoilen. Vihreä on väri toivon, meitä ympäröivän luonnon. Lasten puolesta minä rukoilen, rauhassa kasvaa saisi jokainen. Sininen kuvaa minua, jaksamista ja uskoa. Anna minun pysyä terveenä, kallisarvoinen on tämä elämä Arkielämän väri on keltainen kaikkine iloineen ja murheineen. Kiitos päivästä jokaisesta, kiitos ilosta arkisesta. Punainen väri on rakkauden, sykettä minun sydämen. Punainen väri on läheisten, minulle niin rakkaiden. Musta väri on murheisten, surun keskellä kulkevien. Silitä päätä sairaiden, kulje rinnalla ihmisten. Valkoinen väri on hiljainen, on minulla puheyhteys taivainen. Sinä kuulet pienen huokauksen. Sinä tiedät, mitä tarvitsen. Mukaan näiden värien tänään minä rukoilen. Minä pyydän, minä ylistän. Sinua minä kiitän, kun käteni yhteen liitän. Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Aamen. Margit Pulkkinen Lapset kysyvät Tiesivätkö ihmiset, että Jeesus on Jumalan Poika, kun he naulitsivat hänet ristille? Jeesus näytti aivan tavalliselta ihmiseltä. Hän pukeutui tavallisiin vaatteisiin, eikä hänen päänsä päällä ollut minkäänlaista sädekehää. Jeesus teki kuitenkin monet asiat eri tavalla kuin muut ihmiset. Hän paransi sairaita ja huolehti niistä, joita toiset halveksivat. Monet kokivat, että Jeesus rakasti heitä enemmän kuin kukaan muu. Kaiken sen vuoksi, mitä Jeesus sanoi ja teki, hänellä oli paljon ystäviä ja seuraajia. Mutta oli niitäkin, jotka pitivät Jeesusta kilpailijanaan ja vihasivat häntä. He eivät kuitenkaan tienneet, että Jeesus oli Jumalan Poika vaan pitivät häntä tavallisena ihmisenä. Siksi he uskalsivat vihoissaan tuomita hänet kuolemaan. Miksi kirkon ehtoollisella annetaan viiniä, vaikka lapset eivät siitä tykkää? Ehtoollisella tarjotaan leipää ja viiniä, koska ensimmäisellä ehtoollisella kiirastorstaina Jeesus itse siunasi ja tarjosi opetuslapsilleen leipää ja viiniä. Monet lapset eivät pidä ehtoollisviinin mausta. Joissakin kirkoissa, kuten Roihuvuoressa, tarjotaan alkoholitonta viiniä, joka muistuttaa maultaan viinimarjamehua. Muissakin kirkoissa sellaista saa, kun vain pyytää. Ehtoollisleipä on yleensä tehty vehnätaikinasta. Jotkut ihmiset saavat vehnäjauhoista pahoja vatsavaivoja ja siksi ehtoollisenjakajalta voi pyytää gluteenittoman leivän. Tärkeämpää kuitenkin kuin miettiä leipätaikinan jauhoja tai viinin makua on muistaa, miksi ehtoollista vietetään. Kuvassa kaverukset Aki ja Dahlia. Lasten kysymyksiin vastasi Timo-Pekka-pappi Poikaleiri Lohjan Lohirannassa, la su Leirimaksu 30 /hlö, sisaruksilta 50. Maksu kattaa kaikki kulut: matkat, majoituksen, ruoat, tapaturmavakuutuksen sekä monipuolisen ohjelman askarteluineen. Ilmoittautuminen ja lisätiedot nuorisotyönohjaaja lta, p Lasten puuhapäivät Laajarannassa, ma pe Päivät on tarkoitettu toiselle luokalle meneville ja sitä vanhemmille lapsille ja klo Hinta 160 /sisaralennus 20 %. Hinta sisältää päivittäisen lounaan, välipalan ja askartelumateriaalit sekä ensimmäisellä viikolla retken Puuhamaahan tai Hoploppiin ja Korkeasaareen, toisella viikolla (8 11.6) kolmen vuorokauden leirin Kivisaaren leirikeskuksessa. Lapsilla on puuhapäivätoiminnan ajan tapaturmavakuutus. Ryhmän koko on 25 lasta. Toiminnasta vastaavat lastenohjaajat Margit ja Marika Pulkkinen sekä nuorisotyönohjaajat Saila Lavonen ja. Mukana seurakunnan nuoria isosina. Ilmoittautumiset Roihuvuoren seurakunnan nettisivuilta. Roihuvuoren seurakunnan jäsenillä on etusija, jäljelle jääneitä paikkoja voi tiedustella 7.4 alkaen. Tukea leirimaksuun voi hakea diakoniatyöltä. Lisätiedot: Saila Lavonen, p , p\n9 Kiikari 9 Laituri Haitilaislapset kouluun vuoteen 2016 mennessä Koulunkäynti on Haitissa kallista. 80 prosenttia kouluista on yksityisiä, ja yhtä suuri osa väestöstä elää alle kahdella dollarilla päivässä. Vain neljännes yläkouluikäisistä nuorista käy koulua. Puolet väestöstä ei osaa lukea. Silti koulutus on ainoa mahdollisuus pois köyhyydestä. Vuoden 2015 Yhteisvastuun keräysvaroin rakennetaan Haitiin maanjäristyksiä ja hirmumyrskyjä kestäviä kouluja. Rakennukset ovat ympäristöystävällisiä, jolloin esimerkiksi wc-jätteestä syntyvää biokaasua voidaan hyödyntää koulun keittiössä ja biomassaa lannoitteena puutarhassa. Sähkö tuotetaan aurinkopaneelien avulla. Yhteisvastuuvaroin tuetaan myös köyhien haitilaislasten mahdollisuutta koulunkäyntiin. Esimerkiksi 20 eurolla neljäsluokkalainen saa koulukirjat koko vuodeksi. Haitissa lapset ymmärtävät hyvin koulunkäynnin merkityksen itselleen, yhteisölle ja valtiolle. He haluavat lääkäreiksi, sairaanhoitajiksi ja insinööreiksi. Sillä tavoin he auttaisivat kotimaataan, jonne pitäisi saada tuottavaa yritystoimintaa, palveluja ja toimiva yhteiskuntarakenne. Maan hallituksen tavoite onkin saada kaikki lapset kouluun vuoteen 2016 mennessä. Tavoitteen toteutumiseksi tarvitaan kohtuuhintaisia ja laadukasta opetusta tarjoavia kouluja. Isosnuoret lipaskerääjinä Wilma Korkeelasta ja Tobias Mikkolasta lipaskeräys on mieluinen osa isoskoulutusta. Roihuvuoren seurakunnan isoskoulutuslaiset Wilma Korkeela ja Tobias Mikkola päivystävät helmikuisena keskiviikkoiltana Yhteisvastuun keräyslippaat kourassa Laajasalossa. Pikkupakkanen ei tunnu haittaavan hyväntuulisia nuoria. Tultiin kerääjiksi, koska se on osa isoskoulutusta. Mutta on kiva, jos voi vaikuttaa siihen, että muillakin on mahdollisuus koulutukseen. Ajatus siitä, ettei itse voisi käydä koulua tuntuu vieraalta. Tuntuisi kummalta, jos ei olisi mahdollisuutta käydä koulua ja opiskella ammattia. Koulunkäynti on tosi tärkeää, vaikka välillä raskasta. Sen ansiosta voi tulevaisuudessa valita laajemmin, mitä opiskelee, haitilaislasten tilanteesta tietoiset nuoret pohtivat. Yhteisvastuukeräys on ollut osa Roihuvuoren seurakunnan isoskoulutusta jo vuosia. Nuoret saavat valita avustavatko seurakunnan perinteisessä Yhteisvastuutapahtumassa Euron päivässä vai lähtevätkö lipaskerääjiksi. Tänä vuonna isoskoulutuslaista on kantamassa korteaan kekoon haitilaislasten ja suomalaisen vapaaehtoistyön hyväksi. Misku Välimäki Uusi lapsityöntekijä taipui runoksi Heli Mäkinen hyppäsi kevääksi lapsityöntiimiin. Kollegat kirjoittivat hänestä runon. Nuori nainen pitkälettinen on meidän Heli Mäkinen, vähän päälle kahdenkymmenen, kasvatustiimin uusin jäsen. Hän käsitöitä harrastaa, villasukkien neulontaa, tykkää kaunista näpertää, kitaralla lauluja säestää. Käsikkäin kulkevat boffaus sekä elämänsä rakkaus, myös kirjojen fantasiamaailma ja uskossa meidän Jumala. Hän on sinut varkkatyössä, Saapas-liiveissä nuorisotyössä, erityishaasteet kiinnostaa ja leirityö innostaa. Nuori nainen punaposki kesällä jo rouva Koski. Elämä kantaa, kuljettaa, siunauksen antaa, johdattaa. Margit ja Marika Pulkkinen Mäkinen harrastaa muun muassa boffausta, miekkailua pehmustetuilla keskiaikaisilla asetyypeillä. Jos Johannes olisi kirja, hän olisi sininen seikkailuromaani. Kymmenen kysymystä nuorelle Johannes Lares 1. Kuka olet ja mistä tulet? Olen Johannes ja tulen Laajasalosta. 2. Oletko talvi- vai kesäihminen? Ehdottomasti kesä, koska silloin on kaikki kivat tapahtumat. 3. Mikä talvessa on parasta? Laskettelu. 4. Mitä työtä haluaisit tehdä isona? Ohjelmistotuotantoa tai jotain muuta kivaa tietokoneiden parissa. 5. Mitä harrastat? Partio, aikido, seurakunta ja musiikki. 6. Kuka seuraavista Jeesuksen opetuslapsista kuvastaa sinua parhaiten: Pietari, Tuomas, Johannes vai Jaakob? Ehdottomasti Johannes, koska Johannes on vaan paras. YhteisvastuuRap sanoituskilpailu Roihuvuoren seurakunta ja Lastenmaa-lehti järjestävät YhteisvastuuRap-sanoituskilpailun teemalla Auta lapsi kouluun. Sanoitusten tulee liittyä Haitin koululaisten auttamiseen. Kilpailu on lapsille ja nuorille peruskoulun viimeiseen luokkaan asti. Sanoitukset mennessä Lastenmaan toimitukseen: Väylänrinne 4a 4, Helsinki tai Tulokset ja palkinnot su klo 16 Tammisalon kirkossa. Tuomareina rap-artisti Daikini eli Lauri Kemppainen ja Lastenmaan päätoimittaja Anna-Mari Kaskinen. 7. Mitä seurakunta sinulle merkitsee? Vähemmän tylsiä iltoja, enemmän ystäviä ja lisää musiikkia. 8. Minkälaiset asiat saavat sinut onnelliseksi? Entä vihaiseksi? Ystävät ja ruoka. Liian tiukka aikataulu ja aikaisin herääminen ärsyttävät. 9. Jos olisit kirja, millainen kirja olisit? Mistä se kertoisi, ja minkä näköinen olisit? Olisin noin 200-sivuinen, sinikantinen kirja. Se kertoisi ystäväseurueesta. Ystävät kävelisivät joenvartta pitkin löytämään jotain suurta. Olisin kirjassa ihan samanlainen kuin tällä hetkellä. 10. Keksi kysymys seuraavalle haastateltavalle. Mikä olisi nimesi, jos olisit saanut itse päättää?\n10 10 Kiikari Heittonuotta Messut Roihuvuoren kirkossa, Tulisuontie 2 Su 8.3. klo 10 Messu. Vilkkilä, Helaseppä, Filppula ja Cantiamo. Su klo 10 Messu. Helaseppä, Vaulas, Mannermaa. Su klo 10 Messu. Nurminen, Laaksonen, Filppula, Cantiamo ja Evi Kant. Su klo 10 Messu. Meriläinen, Kaskinen, Filppula. To 2.4. klo 19 Kiirastorstain iltakirkko. Vaulas, Nurminen, Filppula. Pe 3.4. klo 10 Pitkäperjantain jumalanpalvelus. Kaskinen, Filppula ja Cantiamo. La 4.4. klo 23 Pääsiäisyön messu. Nurminen, Vaulas, Filppula ja Cantiamo. Su 5.4. klo 10 Pääsiäisen perhemessu. Helaseppä, Vilkkilä, Filppula sekä Lapsi- ja nuorisokuoro Sonórus. Ma 6.4. klo pääsiäispäivän messu. Vilkkilä, Mannermaa. Ke 1.4. klo 13 Soppakirkko. Lyhyt ehtoollisenvietto ja soppalounas. Su klo 10 Messu. Kaskinen, Vilkkilä, Niva-Vilkko. Su klo 10 Messu. Helaseppä, Vaulas, Filppula. Su klo 10 Messu. Nurminen, Helaseppä, Filppula. Su 3.5. klo 10 Messu. Ek, Laaksonen, Mannermaa. Su klo 10 Äitienpäivän messu. Helaseppä, Laaksonen, Filppula sekä Lapsi- ja nuorisokuoro Sonórus. To klo 10 Helatorstain messu. Laaksonen, Vilkkilä, Filppula. Su klo 10 Messu. Nurminen, Vaulas, Mannermaa. Su klo 10 Seurakunnan 50-vuotisjuhlamessu. Laajasalon kirkossa, Reposalmentie 13 Su 8.3. klo 12 Gospelmessu. Kaskinen, Meriläinen, Niva-Vilkko ja Chorus Marinus. Uusien työntekijöiden siunaaminen. Su klo 12 Perhekirkko ja soppalounas. Kaskinen, Vaulas, Mannermaa. Su klo 12 Taizé-laulujen messu. Vaulas, Laaksonen, Niva-Vilkko ja Chorus Marinus. Su 29.3.klo 12 Palmusunnuntain messu. Laaksonen, Nurminen, Niva- Vilkko ja Helsingin suomalaisen klubin kuoro. To 2.4. klo 18 Kiirastorstain ehtoollinen. Laaksonen, Helaseppä, Niva- Vilkko ja Miesyhtye. Pe 3.4. klo 12 Pitkäperjantain jumalanpalvelus. Kaskinen, Niva- Vilkko ja Kvartetti. Su 5.4. klo 12 Pääsiäispäivän messu. Kaskinen, Vaulas, Niva-Vilkko ja Chorus Marinus. Su 6.4. klo pääsiäispäivän messu. Vilkkilä, Vaulas, Mannermaa. Su klo 12 Gospelmessu. Kaskinen, Vilkkilä, Mannermaa. Su klo 12 Messu. Helaseppä, Vaulas, Niva-Vilkko ja Laulunystävät. Su klo 12 Messu. Laaksonen, Helaseppä, Mannermaa. Su 3.5. klo 12 Herättäjän kirkkopyhä. Laaksonen, Salla Ranta Herättäjä- Yhdistyksestä, Mannermaa. Su klo 12 Äitienpäivän messu. Vaulas, Vilkkilä, Niva-Vilkko ja Lauluyhtye Aikamiehet. Su klo 12 Messu. Laaksonen, Vaulas, Mannermaa. Tammisalon kirkossa, Väylänrinne 1 Ti klo 18 Hiljaisuuden kirkko. Meriläinen, Filppula, Kerttu Sarkkola, huilu, lauluryhmä. Su klo 15 Lastenkirkko Tammenterho. Kaskinen, Mannermaa. To 2.4. klo 19 Kiirastorstain iltamessu. Vilkkilä, Mannermaa. La 4.4. klo 22 Pääsiäisyön rukoushetki. Vaulas. Su klo 15 Lastenkirkko Tammenterho. Helaseppä, Nurmesviita, Filppula. Ti klo 18 Hiljaisuuden kirkko. Helaseppä, Filppula, Kerttu Sarkkola, huilu, lauluryhmä. Musiikkia Roihuvuoren kirkossa To 12.3.klo 19 Kuorokonsertti Sinne jonnekin talvisodasta 75 vuotta. Kaaderilaulajat, joht. Matti Orlamo. Kolehti. Su klo 19 Konsertti. Konevitsakvartetti. Ortodoksista kirkkomusiikkia. Ohjelma 10, myytävänä äänite 20. Ma klo Hiljaisen viikon vesper. Cantiamo, joht. Filppula. Ti klo 19 Kuorokonsertti. Akateeminen mieskuoro Psaldo ja Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat (KYL) joht. Matti Apajalahti. Mieskuoroteoksia mm. säveltäjiltä Schubert, Strauss, Grieg, Sibelius ja Madetoja. Liput ovelta 15/10. La klo 17 Pianotrio soi! Minne Trio, Kati Välimaa, viulu, Johanna Jaakkola, sello ja Pirkko Heikkinen, piano. Säveltäjinä Rebecca Clarke, Uljas Pulkkis, Pirkko Heikkinen. Ti Pianolla nelikätisesti! Sari Blå ja Kaarina Savonen. Su klo 19 Kuorokonsertti. Cantiamo, joht. Filppula, Evi Kant, urut, Tarja Karkulehto, sopraano ja Sampo Rantalainen, baritoni. Kolehti. Ma klo Vesper. Filppula ja Cantiamo. To klo 16 Konsta Jylhän kauneimmat. Ikaalisten kirkkokuoro, joht. Johanna Eränen ja Viulupelimannit, joht. Kari Tamminen. Kolehti. Ti klo Kevätlaulajaiset. Cantiamo, Lapsi- ja nuorisokuoro Sonórus, Filppula, urut, Säde Bartling, piano. Yhteislaulua. Kolehti. Laajasalon kirkossa Pe klo 19 Kuorokonsertti. Kiitos veteraanit! 75 vuotta talvisodasta. Kaaderilaulajat, joht. Matti Orlamo. Ohjelma 10. Järj. Lions Club Laajasalo. To 19.3 klo 19 Konsertti. Itä- Helsingin Musiikkiopiston laulajat. Ti klo 19 Vesper. Chorus Marinus. Ke klo 18 Yhteislaulutilaisuus. Niva-Vilkko. To klo 19 Vanhan musiikin konsertti. Helsingin Konservatorion ja Metropolian oppilaat esiintyvät Timo Junturan johdolla. Ti klo 18 Kevätlaulajaiset. Chorus Marinus ja Niva-Vilkko. Diakoniatyö ajanvaraukset ja vastaanotot Roihuvuoren kirkolla, Tulisuontie 2 Maanantaisin klo soittamalla p tai käymällä paikanpäällä tiistaisin klo Laajasalon kirkolla, Reposalmentie 13 Maanantaisin klo 9 11, p Kahvilat Roihuvuoressa Maanantaisin klo puurokahvila, diakoniatyöntekijä paikalla. Tiistaisin klo Roihutupakahvio, klo rukoushetki kappelissa. Laajasalossa Aulakahvio avoinna arkisin klo Päivärukoushetki torstaisin klo 12. Myyjäisiä ja muita tapahtumia La klo Lähetysmyyjäiset Laajasalon kirkolla. Soppalounas, arpoja, kahvio, leivonnaisia, käsitöitä ym. Pe 1.5. klo Vapputapahtuma kaikenikäisille Roihuvuoren kirkolla. Juontaa Juhani Lehtonen. Cantiamo ja lauluryhmä, joht. Filppula, Mira-Maria, laulu ja Marianne Näränen, piano. Lapsille ohjattua askartelua, onnenpyörä ja paloauto. Kahvia, simaa, rosetteja, vohveleita, keittoa, leivonnaisia, käsitöitä ja huonekasveja. Niskahierontaa, kirpputori ja arpajaiset. Roihuvuoren seurakunta 50 vuotta Sunnuntaina klo 10 Juhlamessu Roihuvuoren kirkossa. Kirkkokahvit klo 12 ja 50-vuotisjuhla Laajasalon kirkolla klo 13. Maanantaina klo Seurakunnan 50-vuotisjuhlaristeily M/s Emmalla. Katsellaan seurakuntaa mereltä päin, ruokailu, kahvit ja mukavaa ohjelmaa. Luontokirjailija Jarmo Nieminen kertoo ympäröivästä merimaisemasta. Liput 35, tuotto Yhteisvastuukeräykselle. Lähtö ja paluu Herttoniemenrannan Neitojenrannasta. Liput seurakuntatoimistosta aukioloaikoina tai Laajasalon kirkon aulakahviosta ark. klo sekä tilaisuuksien yhteydessä. Yhteisvastuutapahtumat Roihuvuoren seurakunnassa Virsitilaisuudet Su klo 10 alkavan messun jälkeen Roihuvuoren kirkossa tutustutaan Virsikirjan lisävihkon virsiin. Kolehti Yhteisvastuulle. Su klo 14 Roihuvuoren kirkossa Virsi vitosella. Yhteislaulua. Kahvit Yhteisvastuun hyväksi alkaen klo Nurminen, Filppula. YV-konsertit Su 8.3. klo 14 Roihuvuoren kirkossa Viialan kirkkokuoro, joht. Heikki Ali-Löytty ja Cantiamo, joht. Filppula. Ohjelmassa mm. A. Brucknerin Messu C-duuri. Kolehti Yhteisvastuulle. Su klo 18 Laajasalon kirkossa Gospel folk-yhtye Mustarastas. Ohjelma 10, osa tuotosta ja kahviraha Yhteisvastuulle. Su klo 18 Laajasalon kirkossa Mieskuoro Könsikkäät sekä muusikko Sami Saari. Ohjelma 10, kahvit. Tuotto Yhteisvastuulle. Lastenkirkko Tammenterho Su ja klo 15 Tammisalon kirkossa. Tarjoilua ja toimintaa perheille. Viimeisellä kerralla kirkon jälkeen julkistetaan Yhteisvastuu- Rap-sanoituskilpailun tulokset. Varaslähtö vappuun Ke klo Laajasalon kirkolla. Suntion simaa, munkkeja, makkaraa, lasten laulua, arpajaiset, kahvio. Tuotto Yhteisvastuulle. YV-kiitosmessu To klo 12 Laajasalon kirkossa. Laaksonen, Filppula. Taidetta Laajasalon kirkon aulakahviossa Maaliskuussa Melkein armas aika, Blythe Smithin akvarelleja Huhtikuussa Marjatta Fahleniuksen ikoneita Toukokuussa Tea Savolan psalmiaiheisia tekstiilitöitä Tervetuloa tutustumaan! Veneiden vesillelaskusiunaus Laajasalon kirkossa su 3.5. klo 19 Tapahtumassa mm. venekerhojen lippukulkue, miesyhtye Chorus Marinus, yhteislauluja ja rukouksia. Juontajana rovasti Markku Laine Yliskylän venekerhosta. Veneilykauden siunaamisen toimittaa Timo Pekka Kaskinen. Avoimeen tapahtumaan kutsutaan erityisesti kaikkia veneilijöitä ja venekerhojen jäseniä. Tervetuloa! Sururyhmä Laajasalon kirkolla ke alkaen klo Sururyhmä on vertaistukiryhmä läheisensä menettäneille. Ryhmä kokoontuu yhteensä kuusi kertaa: 18.3., 1.4., 15.4., 29.4., 6.5., Ohjaajina Arja Vaulas ja Nanna Pohjalainen. Ilmoittautumiset ja tiedustelut pastori Arja Vaulas p Lämpimästi tervetuloa.\n11 Kiikari 11 Kirjallisuuspiiri Laajasalon kirkolla kerran kuukaudessa keskiviikkoisin klo , 29.4., Tiedustelut Arja Vaulas, p Tervetuloa! Osallistu Yhteisvastuukeräykseen Vuoden 2015 Yhteisvastuukeräys laajentaa Suurella Sydämellä -vapaaehtoisverkostoa Suomessa ja tukee lasten koulutusta Haitissa. Voit osallistua keräykseen: lipas- tai listakerääjänä ottamalla yhteyttä keräyspäällikkö Eea Korhoseen, p lahjoittamalla tilille: Nordea FI Pohjola Pankki FI Danske Bank FI Handelsbanken FI Aktia FI Ålandsbanken FI Muistathan mainita seurakuntamme viitenumeron: Keräyslupa POL , voimassa , manner- Suomi, myöntänyt Poliisihallitus Palvelemme ma - la Kauppakeskus MegaHertsi Linnanrakentajantie 2, Helsinki Ilossa ja surussa lähelläsi Roihuvuoren Kukka Sidontaa, leikkokukat, ruukkukasvit, lahjatavarat, kukkavälitys ja lahjakortit Roihuvuorentie 30 Avoinna p Ma-Pe La ERIKOISHAMMASTEKNIKKO ERIKOISHAMMASTEKNIKOT: Joutsjoki Sini, Koivistoinen Juri Hammasproteesien valmistus, korjaukset, pohjaukset ym. KOTIKÄYNNIT Ilmoittaja, ota yhteyttä! Pirjo Teva , Ajanvaraus puh Useita vastaanottoja pääkaupunkiseudulla esim. Tilkankuja 6, Helsinki Luottamus, sitoutuminen ja tiimityö. Avaimet onnistuneeseen asuntokauppaan. Laajasalon ja Jollaksen omat välittäjät Hoidamme kotisi myynnin ammattitaidolla. Tyytyväisiä asiakkaita Itä-Helsingissä jo vuodesta AniArA LArmALA Kiinteistönvälittäjä LKV, LVV, KiAT, Partner facebook.com/aniaran.asuntomyynti Huom! Suomen Asuntopalvelut Oy Opus Business Park, Hitsaajankatu 24, Helsinki Jens KirKLAnd Myyntineuvottelija, Sales Representative KAUPALLA TAPAHTUU JOKA VIIKKO Paras palvelu: Asiakkaiden toivoma valikoima Nopea ja ystävällinen palvelu Tuotteita myös tilauksesta SALAATTIBAARI: Kokoa oma salaattisi Maanantaisin - Grillattu kokonainen broiler 5,95 / kg Tiistaisin - Mustanmakkaran paraati 7,99 / kg Keskiviikkoisin - Kala-keskiviikko Torstaisin - Jokioisten hillomunkkeja 4 kpl / 1 Kauppias Teitä varten Kevään odotusta toivottaen, kauppiaanne Sasu Hamina & henkilökunta Se palveleva lähikauppa K-Market ROIHUVUORI Roihuvuorentie Helsinki Puh Palvelemme: ark. 7-21, la 8-18, su\n12 12 Sana-akrobaatti uskoo seurakuntalehtien tulevaisuuteen Roihuvuoren seurakunnan tiedottaja, Miska-Maria Välimäki, aloitti työssään vuoden alussa. Jalkapalloileva ex-kustannustoimittaja kaipaisi kirkolliseen viestintään potkua. Pidän talvesta, sanoo Misku Välimäki, kun saavumme Laajasalon kirkon pihaan, mutta vitsit näitä vaihtelevia säitä. Kirkon parkkipaikka on sohjoinen, kun lämpötila on öisen lumisateen jälkeen taas kohonnut. Pilvipeitteestä huolimatta taivas on valoisa. Valoisalta ja odottavalta vaikuttaa haastateltavakin, kun hän istahtaa alas kahvikuppinsa kanssa. Lapsuus ja persoona Nimesi on Miska-Maria, mutta sinua kutsutaan Miskuksi. Kuka keksi lempinimen? En tiedä. Oikea nimi tuli vanhempien sopimuksesta: isä keksii etunimen, äiti toisen nimen. Äiti halusi teologina raamatullisia nimiä, ja isä... oli luova hullu, Välimäki naurahtaa lämpöä äänessään. Missä olet syntynyt? Lontoossa. Vanhempani olivat Lontoon merimieskirkolla töissä. Muu perhe asui siellä viisi vuotta, minä vain kolme. Muutettiin sieltä Saksaan. Jos pyytäisin ystäviäsi kuvailemaan sinua, millaisia adjektiiveja saisin? Melkein sama kysymys kuin työhaastattelussa enkä silloinkaan Minun Raamattuni Tuo lempiraamattusi vitriininäyttelyyn Laajasalon kirkon kahvion vitriinissä aletaan järjestää kausinäyttelyitä, jonka pääosassa ovat seurakuntalaiset. Ensimmäinen näyttely on teemalla Minun Raamattuni. Tuo lempiraamattusi Laajasalon kirkolle, Reposalmentie 13, ma mennessä. Raamatun voit jättää suntiolle arkisin klo sekä tapahtumien ja tilaisuuksien aikaan. Liitä mukaan nimesi, yhteystietosi sekä lyhyt teksti, mistä Raamattu on peräisin ja miksi se on sinulle tärkeä. Raamattuja pidetään esillä pe asti, jolloin voit noutaa omasi takaisin. Raamattuja asetetaan esille niin monta kuin vitriiniin mahtuu. Lisätiedot pastori Arja Vaulas, p Seurakunnan 50-vuotisjuhlaristeily keksinyt mitään viisasta, Välimäki vastaa hymyillen ja haastattelun lopputuloksesta päätellen turhan vaatimattomana. Varmaan hauska, avulias ja hyvä kuuntelemaan. Korkokengät vai kumisaappaat? Kumisaappaat. Mitä jännität? Nuorempana ihmisiä ja esiintymistä, mutta nykyään olen sinut niiden kanssa. Uudet tilanteet saattavat olla vähän jännittäviä, jos on paljon ihmisiä. Mille naurat? Tilannekomiikalle, Simpsoneille. Millaisessa maisemassa sielusi lepää? Erityisesti vuoristomaisemassa. Saksassa asuimme Schwarzwaldin kyljessä, joten vuoret tulivat osaksi Ma klo M/s Emmalla Katsellaan seurakuntaa mereltä päin, ruokailu, kahvit ja mukavaa ohjelmaa. Luontokirjailija Jarmo Nieminen kertoo ympäröivästä merimaisemasta. Liput 35, tuotto Yhteisvastuukeräykselle. Lähtö ja paluu Herttoniemenrannan Neitojenrannasta. Liput seurakuntatoimistosta aukioloaikoina tai Laajasalon kirkon aulakahviosta ark. klo sekä tilaisuuksien yhteydessä. Tervetuloa! Talkoot Laajarannassa Ke to 22. ja klo Nyt hihat heilumaan, Laajarantaa kunnostetaan porukalla! Tehtäviä sisällä ja ulkona. Keskiviikkona sauna miehille, torstaina naisille. Makkaranpaistoa ja muuta mukavaa. Keskiviikkona mukana, p , torstaina Jaana Kangas, p Tervetuloa! lapsuudenmaisemaa. Myös suomalainen metsä on tosi tärkeä. Paljonko on kolme potenssin neljä? Älä kysy matikkaa, inhoan sitä! Menen henkisesti lukkoon heti, jos joku kysyy jotain tuollaista. Vapaa-aika Kirjoitat paljon työssäsi, mutta kirjoitatko vapaa-aikana? Harrastan luovaa kirjoittamista, proosaa ja esseitä. Pöytälaatikossa on romaaninraakileita, joille pitäisi antaa aikaa. Suosittele jotain kirjaa. Pakko suositella Victor Hugon Kurjia, vaikka se on klassikko. Sillä oli mieltä murtava vaikutus, kun teininä luin. Mitä muuta harrastat? Aika paljon liikuntaa. Olen keski-ikäistyessäni halunnut treenata lajeja, joita en päässyt lapsena harrastamaan. Aloitin pari vuotta sitten futiksen joukkueessa, jossa kaikki naiset ovat ensikertalaisia. Mieheni valmentaa meitä. Syksyllä menin sirkusakrobatian alkeiskurssille, ja keväällä aloitin ilma-akrobatian. Niin ja soittelen vähän kitaraa ja pianoa, molempia huonosti. Lisäksi teen vapaaehtoistöitä maahanmuuttajien parissa ja yhdessä järjestössä, joka tukee indonesialaista lastenkotia. Mutta en kutsuisi niitä harrastuksiksi. Koti Jos istut kodissasi lempipaikallesi, mitä näet? Ison huonekasvin ja, pakko sanoa, television. Se nyt on siinä, vaikkei se ole aina päällä. Montako ruokalautasta katat pöytääsi? Kaksi. Mikä on rakkain kotoasi löytyvä esine? Unilelu, mäyräkoira. Ensimmäinen asia, mihin säästin rahaa. Saako sanoa toisenkin? Kirjahylly. Sinulla on myös oikea koira. Kerro jotain siitä. Olen aina halunnut hömelön, sekarotuisen piskin, ja sellainen mulla on. Työ Olet työskennellyt eri ammateissa, muun muassa kustannustoimittajana. Miksi halusit kirkkoon töihin? Kirkon arvot vastaavat omiani. Ja haluan vaikuttaa, mieluiten kirkon sisältä ulospäin. Kirkolla on annettavaa, aika paljonkin. Mistä pidät nykyisessä työssäsi? Vaihtelevasta työnkuvasta ja mahdollisuudesta kehittää seurakuntaviestintää. Ja mukavista työkavereista. Misku Välimäellä on työpiste molemmilla kirkoilla. Tämä on hektinen pesti. Onneksi on kollega tukena, Jouni Maijanen, joka hoitaa muun muassa infoscreenit. Mitä haluaisit työssäsi oppia? Haluaisin olla graafisesti taitavampi, osata alan ohjelmia paremmin. Ärsyttävintä on, jos on visuaalinen idea, muttei pysty toteuttamaan sitä. Olet paitsi tiedottaja myös teologi. Mitä opit teologisessa tiedekunnassa? Jos ajattelee länsimaisen kulttuurin syntyä, on Raamatulla ollut siihen merkittävä vaikutus. Samoin Antiikin filosofialla, jota myös opiskeltiin teologisessa. Olen saanut historiallista perspektiiviä. Millainen on kirkon julkisuuskuva? Ennen kaikkea virkamiesmäinen ja tylsä. Oivaltavalla viestinnällä sitä voisi vähän ravistella. Millaisena näet seurakuntalehtien tulevaisuuden? Näkisin, että niille on yhä tarvetta. En usko, että printtilehti katoaa kokonaan, vaikka levikki voi pienentyä. Kaikkina aikoina on pelätty, että kun joku uusi media tulee, vanha katoaa, muttei niin ole oikeastaan käynyt. Erilaiset mediat tukevat toisiaan. Sosiaalisen median hyödyt ja ongelmat seurakunnan viestinnässä? Tavoitetaan paljon ihmisiä eri taustoista, niitäkin, jotka eivät ole kirkon jäseniä. Ei ole montaa foorumia, jossa eri maailmankatsomukset keskustelisivat. Ongelmallista on, että some on luonteeltaan reaktiivista. Ihmiset kommentoivat tunnekuohuissaan. Silti näen sosiaalisen median myönteisenä juttuna. Viisi nopeaa Laskiaispulla vai spinning-tunti? Spinning. Siionin virret vai Nuoren seurakunnan veisukirja? Siionin... ei odota, saako sanoa molemmat, ne on kumpikin mulle tärkeitä? Korkokengät vai kumisaappaat? Kumisaappaat. Johnny Depp vai Daniel Day Lewis? Johnny Depp. En edes tiedä, kuka se toinen on. Fjodor Dostojevski vai Kaari Utrio? Arvaa! Dostojevski tietenkin. Ystävät ovat usein oikeassa, niin tässäkin. Uusi tiedottajamme on hauska, avulias ja hyvä kuuntelemaan. Luetteloon voisi lisätä puheliaisuuden ja yllätyksellisyyden. Nähtäväksi jää, millaista akrobatiaa hän tuo Kiikarin tuleviin numeroihin. Juha Meriläinen


Jäälyhdyt ja tiedejournamisli - Diletantti\nJäälyhdyt ja tiedejournalismi\nJos dramaattisia tiedeuutisia on uskominen, kuuma vesi jäätyy nopeammin kuin kylmä! Aiheesta ovat kirjoittaneet tällä vuosituhannella ainakin YLE, Iltalehti, Kvantti, Talouselämä, Tekniikka ja talous, Tieteen kuvalehti ja Voice.\nListassa on vakuuttaviakin uutislähteitä. Kannattaako jäälyhtyjä todella valmistaa kuumasta vedestä? Diletantti testaa.\nAloitimme testin keittämällä ämpärillisen vettä. Päätimme keittää veden, jotta voisimme poistaa siitä liuenneet kaasut.\nTätä veden jäätymiseen liittyvää mysteeriä tutkijat eivät vieläkään ole selvittäneet - kaikki alkoi jäätelöstä\n- Tekniikka ja talous\nKuuman veden nopeampaa jäätymistä kutsutaan Mpemban efektiksi sen popularisoineen koulupojan mukaan: Erasto Mpemba oli havainnut ilmiön sattumalta jäätelöä valmistaessaan, ja käänteiden kautta hänen tuotuaan ilmiön tohtori Denis Osbornen tietoon parivaljakko julkaisi löydäksensä vahvistettuaan ilmiön. Mpemban ja Osbornen alkuperäinen artikkeli kertoo tarinan merkittävästi tarkemmin.\nTarina tansanialaisesta koulupojasta murskaamassa Newtonin jäähtymislain jäätelönvalmistuksen ohessa on monella tapaa ihanteellinen tiedeuutinen: aihe on lukijoille läheinen, tulos on yllättävä ja itse tarina kiinnostava.\nTäytämme yhden ämpärin kiehuvalla vedellä ja toisen kuumalla vesijohtovedellä. Lisäksi täytämme kaksi samanlaista ämpäriä kylmällä vesijohtovedellä ja asetamme nämä kaikki -10 asteen pakkaseen jäätymään.\nTarkastelemalla kuvasta ämpärien alustoja voi huomata, että lumi kuumien ämpärien alta on sulanut. Kylmien ämpärien alla pysyi lumikerros koko testin ajan. Lumen eristysvaikutus onkin yksi selityksistä ilmiölle.\nTämä tuntuu heti väärältä: jos ilmiössä on kyse vain lumikerroksen sulattamisesta ämpärin alta, kyseessä ei ole oikea mysteeri. Onneksi jo alkuperäinen tutkimus osoittaa että ilmiön voi havaita vaikka eristäisi astioiden pohjat, joten taustalla vaikuttaa jokin toinenkin mekanismi.\nKolme tuntia testin alun jälkeen kylmien vesiämpärien pinta jäätyy ensin. Jäätyikö kylmä vesi siis sittenkin nopeammin? Kysymys on huonosti määritelty. ”Jäätyy nopeammin” voi tarkoittaa ensimmäisen pintajään muodostumista tai umpijäätymistä – tai jotain muutakin. \nKuuma vesi jäätyy kylmää nopeammin\nPopulaarissa tiedeuutisoinnissa tällainen määritelmäveivaus jätetään useimmiten iloisesti käsittelemättä: juttuun halutaan tiivistää ristiriitaisen kuuloinen lopputulos, ei reunaehtoja ja määritelmiä. Sinänsä tämä ei ole väärin: On yhä merkittävää että kuuma vesi jäätyy nopeammin edes joillain jäätymisen määritelmällä.\nJoissain tapauksissa pintajääkerros voisi toimia myös myöhempää jäätymistä hidastavana eristeenä.\nYksitoista tuntia testin alun jälkeen kaikissa ämpäreissä on jo vakuuttava jääkerros, mutta yhä liian ohut jäälyhdyksi. Keitetyn veden pinnassa voi havaita hauskan jäätymiskuvion, joka kertoo pinnan jäätyneen lähes yhtäaikaisesti. On mahdollista, että keittämällä vedestä pois liuenneet kaasut olemme siis vaikuttaneet sen ominaisuuksiin jotenkin: muokanneet syntyviä konvektiovirtauksia tai poistaneet jäätymisytimiä. \nTansaniassa paljastui, että lämmin vesi voi jäätyä kylmää nopeammin – selitystä erikoiseen ilmiöön on etsitty kohta 50 vuotta\nKyseessä ei ole kuitenkaan lopulta varsinaisesti erikoinen ilmiö tai mysteeri. Selityksiä on lukuisia: haihtuminen, konvektio ilmassa, konvektio vedessä, lämpötilagradientit, pohjan lämpötilakytkös, veden epäpuhtaudet, eristävä jääpinta ja veden molekyylifysiikka. Koska vaikuttavia tekijöitä on niin paljon, on täysin kontrolloitujen testien suunnittelu tai yhtenäisen jäätymismallin muodostaminen hankalaa. Mukana on myös vähemmän ymmärrettyjä ilmiöitä, joten aihe on oikeasti tieteellisesti mielenkiintoinen. Silti aiheen tyypillinen käsittely on lopulta pohjatonta monimutkaisuuden mystifiointia.\nMelkein 18 tuntia jäädyttämisen aloittamisesta jääkerros vaikuttaa jo enemmän kuin tyydyttävältä. Diletantti tyhjentää lyhdyistä lopun veden.\nPunnitsemalla lyhdyt selviää, että kylmää vettä on jäätynyt selvästi enemmän kuin kuumaa. Testin perusteella ei siis voi sanoa kuuman veden jäätyneen nopeammin oikein millään määritelmällä, vaikka kylmä kiveys avittikin sitä: kuumavesimpäreissä pohjalla oli merkittävästi paksumpi jääkerros.\nDiletantin testissä kylmä vesi ei siis todennäköisimmin ollut tarpeeksi lämmintä: Mpemban ja Tohtori Osbornen testin arvion mukaan noin 25 asteisella vedellä kestäisi kauimmin jäätyä, katso alta alkuperäinen kuvaaja. Tätä viileämpi vesi jäätyy taas suhteellisen nopsaan. Myös ”kylmä” ja ”kuuma” ovat siis huonosti määriteltyjä käsitteitä.\nTämä myös merkitsee, että jäälyhtyjä ei kannata tehdä kuumaan veteen. Kuuma vesi jäätyy nopeammin kuin huoneenlämpöinen, mutta ei merkittävästi nopeammin kuin kylmä vesijohtovesi. Kylmään vesijohtoveteen verrattuna kuuman veden käyttämisessä saavutettava hyöty on joko täysin olematon tai merkityksettömän pieni.\nHavainto on arjessa arvokas lähinnä juuri löytymistään muistuttavissa olosuhteissa, joissa kuumaa neste halutaan jäädyttää. Jäätelöä valmistettaessa sokeri ja mausteet sekoitetaan kuumaan maitoon. Mpemban käytännöllinen oivallus oli, ettei seosta kannata jäähdyttää ensin huoneenlämpöiseksi, kuten muilla jäätelönvalmistajilla oli tapana. Tällöin ajansäästö on merkittävä. Harvassa muussa sovelluksessa havainnosta on kuitenkaan merkittävästi hyötyä.\nKevyt tiedejournalismi johtaa harhaan\nTällainen nyanssi vaikuttaa olevan populaarille tiedejournalismille hyvin vaikeaa. Tieteen tavoitteet ovat ristiriidassa uutisarvon kanssa: maltillinen muotoilu vähentää uutisen yllättävyyttä, olosuhteiden kapeus sen läheisyyttä lukijan arkeen ja määritelmäveivaus uutisen mielenkiintoisuutta. Ilmiöt halutaan esittää yleispätevinä ja merkittävinä.\n“Joissakin olosuhteissa on mahdollista, että lämpimämmän veden pinnalle muodostuu jääkerros aiemmin kuin samoissa olosuhteissa olevan huoneenlämpöisen veden pinnalle” on kamalan huono otsikko. Kiinnostava ja yllättävä otsikointi ei jätä paljoa tilaa yksityiskohdille.\nTiedejournalismin kannalta harmillisesti Mpemban efekti on oikeasti pelkkää nyanssia. Olennaista havainnossa on juurikin, että sopivilla jäätymisen määritelmillä, olosuhdemuuttujilla ja vesien lähtölämpötilapareilla saavutetaan joskus kiinnostava poikkeustilanne. ”Kuuma vesi jäätyy kylmää nopeammin” ei siis ole luonnonlaki, vaan (eittämättä mielenkiintoinen) harvinainen poikkeustilanne. Yksinkertaistus vääristää faktoja ja johtaa lukijoitaan harhaan.\n- Tieteen Kuvalehti\n“Oletko aina tehnyt jääpalasi väärin” on esimerkkinä lopulta harmiton: Pahimmassa tapauksessa uutisoinnista seuraa hieman energiahukkaa ihmisten pakastaessa jääkuutionsa kuumana. Epätieteelliset liioittelut kuitenkin nakertavat tieteen uskottavuutta. Kyseessä on yksi tieteen popularisoinnin keskeisistä ristiriidoista: tasapaino todenperäisyyden, yksinkertaisuuden ja mielenkiintoisuuden välillä.\nJäälyhdyt kannattaa siis vastaisuudessakin tehdä kylmään veteen! Innokkaille jäädyttelijöille toimitus tarjoaa vielä oheisen jäälyhtyohjeen:


Lamminrahka, Sammon laajennus, Eteläpuisto... – Lautakunta hyväksyi 55 miljoonan kouluhankkeet | Paikalliset | Tamperelainen\nPaikalliset 17.12.2020 8:20\nSammon koulun laajennus. Arkkitehdit von Boehm - Renell Oy\nTampereen asunto- ja kiinteistölautakunta hyväksyi keskiviikkona omalta osaltaan neljä koulujen rakentamis- tai toteutussuunnitelmaa.\nYhteensä näiden kouluinvestointien summa on noin 55 miljoonaa euroa.\nKangasalan ja Tampereen kaupungit ovat sopineet rakentavansa yhdessä yhtenäiskoulun palvelemaan uusia Ojalan ja Lamminrahkan kaupunginosia. Lamminrahkan koulukeskus on kokonaisuus, joka koostuu yhtenäiskoulun luokista 3–9 ja pienten lasten yksiköstä. Tampereen osuus määrittyy oppilasmäärän mukaan.\nHinta-arvio on 37,3 miljoonaa euroa. Tampereen laskennallinen osuus ensimmäisen vaiheen rakennuskustannuksista on 10,4 miljoonaa euroa.\nLautakunta hyväksyi myös Sammon koulun laajennuksen ja päiväkodin uudisrakennuksen toteutussuunnitelma ja toteutussopimuksen. Väestösuunnitteen mukaan päivähoitoikäisten määrä kasvaa voimakkaasti Sammon koulun alueella vuoteen 2033 mennessä. Koulu on mitoitettu 750 oppilaalle. Päiväkoti on mitoitettu kuudelle ryhmälle, yhteensä noin 120 lapselle. Henkilökuntaa on yhteensä noin 110 henkilöä. Kustannusarvio on noin 28 miljoonaa euroa.\nMessukylän koulun puurakennusten sekä kivirakennuksen perusparannuksen hanke käsittää kahden puurakennuksen ja kivirakennuksen perusparannukset piha-alueineen, kalusteineen ja varusteineen. Koulu on mitoitettu 350 oppilaalle. Henkilökuntaa on 35. Lisäksi kivirakennukseen tulee tilat kouluterveydenhuollolle. Kustannusarvio on 7,2 miljoonaa euroa.\nEteläpuiston koulun ja päiväkodin uudisrakennus rakennetaan Kaakinmaan kaupunginosaan osoitteeseen Koulukatu 23. Tontilla sijaitsee Pirkanmaan musiikkiopisto. Koulun ja päiväkodin uudisrakennus sijoitetaan tontin rakentamattomaan länsiosaan. Päiväkoti mitoitetaan 120 lapselle ja esi- ja alkuopetuksen luokat noin 150 oppilaalle. Rakennus suunnitellaan muuntojoustavaksi muun muassa Pirkanmaan musiikkiopiston iltapäivä- ja iltakäyttöön sopivaksi. Rakentaminen käynnistyy lokakuussa 2022 ja arvioitu valmistumisaika on helmikuussa 2024. Kustannusarvio on 9,4 miljoonaa euroa.


Myheritage - Sukututkimus - Suomi24 Keskustelut\nTilasin myheritage sivustolta dna testin missä saa selville mistä on kotoisin onko tuohon testiin luottamista vai olisiko järkevää testata toistesta paikkaa koska mun pikkuserkku on tutkinut meidän sukua ja siellä oli isän puolelta romaniasta iso iso äiti äidin puolelta iso iso isä venäjältä mutta se ei ole varmaa mutta isän puolen on ja kaikilla meidän suvussa tummat pirteet monesti luultu just romaaniksi espanjalaiseksi joten tulokset mitkä sain vähän ihmetytti 85% suomalainen ja 12% irlantilainen,skotti ja loput keski aasia\nOlisi kiva tietää muiden mielipiteitä kokemuksia tästä samasta testistä että veikkaako ne siellä vaan jos on suomesta niin veikataan jotain 😁 vai onko tosiaan ihan huijari firma vai onko joku muu firma parempi vai voiko näihin luottaa edes täysin? Ja vielä kuinka pitkälle noi ottaa sen suvun\nOleet intialainen ja romaani.\nHei! Vastasin sinulle kysymyksen "MyHeritage - eskimo/inuiitti %" kohdalla.\nMy Heritagen ja Family Tree DNA:n (FTDNA) testit tehdään samassa laboratoriossa Houstonissa, mutta My Heritage tulkitsee niitä aika lailla eri tavoin, sekä ns. etnisyyksiä että serkkuosumien läheisyyksiä..... Huomasin tämän, kun siirsin FTDNA:lta otetun FF-testini myös My Heritagen tietokantaan lisää osumia saadakseni. Nyt My Heritage lähettää niitä koko ajan, hyvin pienillä arvoilla on arvioitu läheisiksi serkuiksi; todellisuus on ihan toista. Samaahan saa myös FTDNA:n FF:sta, koska varsinkin itäsuomalaiset ovat keskenään suht. läheistä sukua, muttei sentään noin....\nDNA-tulosten selvittäminen edellyttää perinteistä kirkonkirjatutkimusta\nElikä näihin ei voi siis luottaa\n😬 mielummin kirkonkirjantutkimusta\nOhjelma laskee näitä osumia yhteen ja siksi tuo sukulaisuus kasvaa. Myöskin sukulaisuus voi olla suuri mutta et tiedä mistä kautta kun ohjelmassa ei ole tietoa as henkilöistä. Minulla on omakohtaista kokemusta juuri tästä , minä tiesin mutta ohjelma ei tiennyt vaan haki erään kaukaisen sukulaisen äitini puolelta ja lähisukulainen oli isäni puolelta........r\nMiten tätä muuten vertaillaan katotaanko että missä päin on samaa dna kun jossain maassa miten se toimii jos joku tietää\nVoisko irlantilainen ja skotti tarkottaa että oot viikinki. Jos irlannista on löytynyt sun geenejä niin nehän on voinu täältä sinne matkustaa.\nEihän se silloin ole periytyvä dna se näkyy vain vertailussa\nOlen muutamankin kerran yrittänyt tilata tuota MyHeritage-testiä, aina huonolla menestyksellä. Testin maksamisessa on epäselvyyksiä.\nYhtäkkiä sivusto vaatiikin, että se on maksettava dollareissa tai luottokortilla, jota minulla ei ole.\nMiksi testiä ei voi maksaa rehellisesti esim. Nordean tililtä?\nOnko muita testifirmoja, joiden kanssa ei maksamisessa synny ongelmia?\nJos on raha-asiat kunnossa kyllä Nordeakin luottokortin antaa...\nTässä on parasta käyttää kaverin korttia, eli maksaa käteisellä hänelle ja hän tilaa sinun osoitteeseen. Ja tilata testi Ancestrystä, niin saat kaikkien firmojen kanssa soveltuvan ja luotettavimman tuloksen.\nKyllä nämä kaikkien eri firmojen testit maksetaan netissä kortilla (Family Tree DNA, Ancestry, 23andMe, My Heritage). Serkkutestejä löytyy näiltä kaikilta. Voi kysyä pankista, onnistuisiko tilisiirto jollakin konstilla. Alennuksia testeihin tulee varmaan taas marraskuun lopulta vuoden vaihteeseen. https://www.familytreedna.com/groups/finland/about/background


Lenni on siirtynyt uuteen kotiin!\nSuloinen Lenni on 19.04.2012 syntynyt ja kastroitu pumi uros. Kooltaan Lenni on n. 16 kg ja 48 cm. Lenni asuu kotihoitajan luona Tuusulassa. Rokotukset ja madotuksen Lenni on saanut syksyllä 2016. Samalla reissulla eläinlääkäri todennut hampaiden olevan kunnossa. Napatyrä Lennillä huomattu pentuna. Eläinlääkärin mukaan harmiton, eikä ongelmia olekaan ilmennyt.\nAllergioita ei Lennillä ole todettu.Tunnistesiru löytyy.Lennin suurin rakkaus maailmassa ovat ihmiset, ihan kaikki ihmiset. Lenni on helposti käsiteltävä ja todella seurallinen. Uudet asiat jännittävät Lenniä ja tähän toivotaan uudelta kodilta ymmärtämistä ja aikaa totuttaa ja tutustua uusiin asioihin.\nLenni on peruskoulutettu, mutta asioiden kertaamista uuden ihmisen kanssa saattaa kaivata. Lenni on sisäsiisti ja osaa olla myös yksikseen. Kulkee hihnassa kauniisti ja osaa vastaantulevat koirat ohittaa kauempaa hienosti. Kovin läheltä ohittava ja varsinkin haukkuva koira edelleen jännittää ja saattaa saada aikaan haukkumisen. Tätä asiaa on nyt alettu kotihoitopaikassa harjoittelemaan ja Lenni on edistystynyt todella hienosti! Lenni on aktiivinen ja oppii uusia asioita nopeasti ja nauttii ihmisen kanssa puuhailusta, joten pelkäksi seurakoiraksi Lennistä ei ole.\nKissojen kanssa Lenni ei tule toimeen, joten uudessa kodissa ei saisi kissoja olla. Omakotitalo rauhallisella alueella olisi Lennille erityisesti mieleen, samoin kuin uusi emäntä/ isäntä jolla olisi paljon aikaa ja rakkautta annettavana Lennille.\nLennin varaajana toimii Jenni


Osta Siamformet hinta Suomessa ilman reseptiä apteekki | Reseptivapaa Siamformet myynti\nOsta Siamformet (metformin) 850mg, 500mg hinta Suomessa ilman reseptiä apteekki\nMiten siamformet käytetään?\nEnpäs: Tottakai bibolaarinen häiriö on vakava, joskus psykoosin tasoinen mielisairaus, siamformet 850mg, 500mg. Masennus on mielen sairaus, joka aiheuttaa muutoksen tunnetilassamme ja. Benfital Plus -jauheen koostumus on suunniteltu sellaiseksi, että, osta fenitron ilman reseptiä. Kun bakteeri tuottaa botuliinia eläimen suolistossa, eläin kuolee ja bakteerin ympärille syntyy suuri anaerobinen yksikkö, jolla on valtavasti. Mikäli esitutkimuksesi on tehty jo aikaisemmin, siirrytään suoraan tiputtamaan leikattavaan silmään mustuaista laajentavia tippoja, kapselit siamformet lahti. Tällöin kuitenkaan kokemuksesta ei ehkä muista juuri mitään aamulla. Timo Vesikari korostaa, että narkolepsia liittyi vain Pandemrix-rokotteeseen, jossa käytettiin tiettyä tehosteainetta eli adjuvanttia, ole reseptiä metphage. Viljelyssä saadaan selville myös bakteerin herkkyys mikrobilääkkeille. Pieniä kaloja on rannikkovesissä runsaasti ja niiden kuolevuus luonnossa on suurta muun muassa petokalojen saalistuksen takia, suomi siamformet oulu. Välittömänä syynä oli erittäin kiivas yskä, jonka johdosta hänet ensim- mäistä kertaa tutkin.\nSiamformet: Annostus ja suunta\nKäytössä olevia kohtulihasta rentouttavia lääkkeitä ovat muun muassa kalsiuminestäjä nifedipiini, beetasympatomimeetit ja atosibaani, metformin 850mg, 500mg. Näiden kysymysten lisäksi tässä osiossa tarkastellaan säteilyn. Parkinsonin tautia sairastavista epätavallisen moni on masentunut, lievästi lähes, siamformet verkossa vaasa. Helsingin ja Lundin yliopistoissa tehty tutkimus on. Vähähiilihydraattista dieettiä noudattaneessa ryhmässä hiilihydraattien saantia säännösteltiin voimakkaasti ensimmäiset kolme kuukautta, siamformet virosta oulu. Загружено Pasi Vilpas Поиск Pasi Vilpas 1 year ago. Aivokalvontulehdus Mollaret kutsutaan myös hyvänlaatuinen toistuvia lymfosyyttisen aivokalvontulehdus on eräänlainen aseptinen, virosta siamformet lappeenranta. Diabeteksen hoidossa käytettävät perusinsuliinit ovat pitkävaikutteisia insuliineja, joiden tehtävänä on säilyttää tasainen insuliinitaso aterioiden välillä. Käyn aika usein lääkärillä erään sairauden takia, siamformet helsinki. Syklinen työstäminen strategian käytännön luomisen työskentelytapa on syklinen.\nMistä voin ostaa siamformet tabletteja verkossa?\nOn hyvin yleistä nykyään sydän- sairaus - iskeeminen sydänsairaus.Mikä on se, enemmän voi kertoa mitään kardiologi, Siamformet (metformin) 850mg, 500mg. Kela korvaa diabeteksen hoidossa käytettäviä lääkkeitä. Hoidamme tapaturmista johtuvia vartalon ja raajojen vammoja, luukasvainpotilaita, kirurgisia infektiopotilaita sekä palovammapotilaita, mistä siamformet lääke. Ennenaikainen vedenmeno aiheuttaa noin 30 prosenttia ennenaikaisista synnytyksistä. Epiduraali-, spinaali- ja yhdistetyn spinaali- epiduraalipuudutuksen määrät yhteensä kivunlievityksenä ovat kuitenkin tasaisesti kasvaneet, quedox suomesta. Tuosta voi joku löytää jonkun matemaattisen mallin millä fekaalinen aines alkaa levitä helteen ja ajan funktiona. Fimo Soft Suosittu kotiuunissa kovetettava polymeeri- eli askartelumassa, nopea toimitus siamformet netistä. Lantion ja lonkan kipuja esiintyy kaiken ikäisillä ja oireiden taustat kannattaa selvittää. Helge haluaa järjestää dysfasiaa ja keskivaikeaa autismia sairastavalle Samille mahdollisimman paljon aiheita iloon, ostaa siamformet verkossa vaasa. Voiko siitä aiheutua herppeksen kaltainen poieni näppylöinti ja.\nKun huomaat ensimmäisen vaikutuksen siamformet?\nPelaajan syke on pelivaihtojen aikana noin, siamformet metformin. Tyypillisimmät sairaudet, jotka aiheuttavat sydämen vajaatoimintaa ovat koirilla eteiskammioläpän rappeumasairaus ja kissoilla sydänlihasta. Todettiin vuosi sitten, olen nyt 42-vuotias, sota saar ostaminen hinta. Kakkostyypin diabetes eli aikuisiän diabetes on usein melko oireeton ja hitaasti. Eosinofiilinen esofagiitti aiheuttaa nielemisongelmia, ruoan juuttumista ruokatorveen ja närästystä, halpa hinta siamformet hinnat. Vasilievin kaupanhieronnan perusteella tajusin, ettei hän myynyt kaikkea minkä. Tasoituslyöntejä käytetään uusintarei'illä täsmälleen samalla tavalla kuin ensimmäisillä 18 reiällä, rinnakkaislääke siamformet espoo. Henkilökohtaista maalausneuvontaa ammattilaisille - puhelimitse, sähköpostilla tai työmaalla. Synonyymit englanniksi, Hydrogen chloride solution, Hydrochloric acid fuming, halvalla zanaflex online. Metallisessa seinävalaisimessa on helposti suunnattava, käytännöllinen flex-varsi.\nHoitoon: Alpratsolaami on määrätty ahdistuneisuushäiriö, paniikkihäiriö, Egyptian pretension shall massively, 850mg, 500mg siamformet. Ota välittömästi yhteyttä lääkäriisi jos: Sinulla on äkillinen, nopea näköhäiriö. Osmoottisten ulostuslääkkeiden vaikutus alkaa noin 1-3 vuorokauden, pilleri siamformet helsinki. Sielu sauna on tuoksuva hцyry - wellness kehon, mielen ja aistit. Pälvisilsa on salakavala tauti pälvisilsa on trichophyton verrucosum- sienen aiheuttama sie, mistä ostaa siamformet joensuu. Avainsanat: ruisrock koo kaija järjestetty juhla jenni haloo elli dominoiva aurinko alma suomi viikonloppu vesala vartiainen upea turku sanni. Epäsuotuisien ainesosien ja organismien adsorboituminen piihappogeeliin, siamformet tabletti vantaa. Näitä soluja on veressä, luuytimessä ja imusolmukkeissa, ja myös maksassa ja pernassa. Luukudos on järjestynyt melko sekalaiseen muotoon, mikä kertoo eläimen nopeasta kasvusta, mistä siamformet kuopio. Koe-eläin opetetaan yhdistämään mielessään, että tiettyä ärsykettä seuraa pelottava tilanne.\nSiamformet (metformin) 850mg, 500mg voi ostaa yhdessä seuraavista kaupungeista:


Virtuaalitallit Ionic ja Gin Ahaltek: Show Pony Circuit, osa 1\nTänään tutustumme Show Pony Circuitiin (SPC) tai ainakin minun mielipiteeseeni siitä.\nEn varsinaisesti edes tiedä mistä suunnasta alkaisin purkaa ajatuksiani SPC:stä. Lyhyesti voisin tiivistää sanottavani kahteen sanaan: "Ihan parasta!" Ehkä kuitenkin pitää avata vähän enemmän tätä, siltä varalta että SPC ei ole lukijoille tuttu.\nSPC:ssä kilpailevat brittiläiset mountain&moorland -ponirodut ja valikoima muita ponirotuja. Rodut on jaettu kolmeen ryhmään, mountain&moorland-rodut isoihin ja pieniin (ryhmä 1 ja 2) ja muut rodut omaansa (ryhmä 3). Täydellinen lista roduista löytyy luonnollisesti SPC:n sääntösivulta.\nKilpailulajeja on niinikään kolme: riding (R), driving (D) ja in-hand (ID). Riding-luokassa ponit esitetään ratsain, driving-luokassa vaunujen edessä ja in-hand -luokissa maasta käsin. Luokille on esikuvansa Brittein saarten show-kilpailuissa. Enemmän tietoa näistä löytyy British Show Pony Societyn ja Britannian rotujärjestöjen sivuilta, joten en puutu niihin tässä sen enempää. Ei sillä että ihan hirveästi näistä tietäisinkään.\nVirtuaalimaailmassa SPC on ehkä jonkinlainen outolintu, ainakin jos on tottunut kilpailemaan VRL:n alaisissa olympialajien kilpailuissa, kirjaamaan sijoitukset hevostensa sivuille, säätämään kisakutsut käsin ja arpomaan tulokset itse sopivaksi katsomallaan tavalla.\nJokainen poni tulee rekisteröidä ennen kuin se voi osallistua SPC-luokkiin. Rekisteröitymällä poni saa itselleen SPC-tunnuksen, jota tarvitaan kisaosallistumisissa. Rekisteröinti ei ole kuitenkaan samanlainen kuin VRL:ssä, rekisteröitävästä ponista tarvitaan vain omistaja, nimi, rotu ja sukupuoli. SPC:n rekisterisivulla onkin nähtävissä vain ponin perustiedot ja sen saavutukset, esimerkiksi linkkiä sen sivuille ei ole.\nSPC-rekisterisivulta löytyvät tarkat tiedot ponin kilpailuista, tuloksista ja sen saavuttamista titteleistä. Niinpä harva, jos yksikään SPC-kisaaja siirtää ponin tuloksia varsinaisesti ponin omille sivuille. Itse ainakin vain linkitän ponin sivuille kisakalenterin yhteyteen SPC-profiilisivun ja huvin vuoksi olen lisäillyt tittelilitanioita, kun ponin kisaura on ohitse. Tämä on aivan loistava systeemi tällaiselle yliveltolle kilpailijalle, joka kyllä saattaa joskus ja jouluna osallistua kisoihin, mutta tulosten merkintä hevosten sivuille sakkaa pahoin.\nNiin, ne tittelit. Poni saa tietyn määrän pisteitä tietyistä sijoituksista ja kun pisteitä on koossa tietty määrä yhdestä lajista, napsahtaa ponille kyseisen lajin titteli. Automaattisesti, ilman laatuarvostelutilaisuuksia, ilman minkäänlaista vaivannäköä kenenkään taholta! Titteli vain ilmestyy listalle ja ponin profiilisivulle! Ja kun poni on saavuttanut korkeimman tittelin, Eliten eli 5000 pistettä jostain lajista, sitä ei voi enää ilmoittaa tämän lajin luokkiin, koska osallistumiskaavake osaa karsia "ylimeritoituneet" ponit pois luokista. Tällaisen ponin voi siirtää joko pois kisauksesta ja todeta sen olevan valmis tai siirtää kilpailemaan toiseen lajiin, josta sillä ei ole vielä Elite-titteliä.\nKilpailujen järjestäminen vaatii tunnuksen SPC:n show groundille, mutta sen jälkeen homma onkin varsin yksinkertaista. Kilpailut luodaan järjestelmässä ja oikeastaan ainoa vaivannäkö on päivämäärän ja luokkien päättäminen sekä tietenkin päheän nimen miettiminen kilpailulleen. Sitten vain kliksutellaan kisakutsu hyväksyntään.\nKun VIP on ohitse, tulokset pitää arpoa. Se onkin niin haastava operaatio kuin että kutsu auki ja klikkaa "Arvo tulokset"-nappia. Ja sitten tulokset lähetetään – yllätys – klikkaamalla "Lähetä tulokset" -nappia. Ja se on siinä. Koko kisahässäkkä hoidettuna muutamalla hassulla klikkauksella! Ja tuloksetkin menivät automaattisesti kaikkien osallistujien sivuille. Voiko olla fiksumpaa tapaa hoitaa kilpailemista? Tai helpompaa?\nVaikkei SPC-kisoja haluaisikaan ihan vielä järjestää, kannattaa hankkia tunnus show groundille, koska silloin pääsee käyttämään myös äärikätevää ponihallintaa. Kaikki rekisteröityneet ponit näkyvät ponihallinnassa ja niiden kilpailulajin ja statuksen (kilpailee, tauolla, valmis, kuollut) pystyy siellä määrittelemään. Näiden määrityksien perusteella ponihallinnasta löytyvät myös kisalistat, jotka voi kätevästi kopioida suoraan kisakutsuun.\nKuten sanottu, olen kilpaillut viime aikoina varsin ahkerasti SPC:ssä ja voin ylpeänä kertoa, että Ionicista löytyy jo kymmenkunta eri lajien Elite-ponia (korkein tittelitaso) ja paria poikkeusta lukuunottamatta ovat ihan itse kisattuja. Nyt olen tutustunut myös kisajärjestämiseen, muutamat kisat olen pitänyt ja seuraava askel on useamman kisan bundlen järjestäminen. Eli kun siis minä, maailman ehkä vetelin virtuaaliharrastaja järjestää ihan intona kisoja, kilpailuttaa omia ponejaan ja on vieläpä perillä niiden titteleistä ja tuloksista, voitte arvata, että tämä on ihan oikeasti tosi helppo, simppeli ja kiva systeemi.\nYhteenvetona siis voisin sanoa, että jos omistat sopivanrotuisen ponin, kipin kapin kokeilemaan SPC:tä. Jos et, osta sellainen ja kipin kapin kokeilemaan SPC:tä. Se saa vanhan kisasysteemin näyttämään juuri siltä mitä se onkin: kivikautiselta.\nSeuraavassa tekstissä on luvassa käytännön asioita SPC:stä.\n"Eli kun siis minä, maailman ehkä vetelin virtuaaliharrastaja järjestää ihan intona kisoja, kilpailuttaa omia ponejaan ja on vieläpä perillä niiden titteleistä ja tuloksista, voitte arvata, että tämä on ihan oikeasti tosi helppo, simppeli ja kiva systeemi."\nMe ollaan siis saavutettu se mitä tavoilteltiin kun SPC kasattiin alkujaan :)\n8. elokuuta 2018 klo 14.32\nJos tämä oli tavoite, olette kyllä onnistuneet jotakuinkin täydellisesti plus että tavoite oli jo lähtöönsä aivan erinomainen! SPC:n porukkaa saan sitten syyttää, jos minusta tulee himokisaaja :D\n9. elokuuta 2018 klo 18.34


Uusi vuosi antaa tilaisuuden kokeilla jotain uutta - Naisten haku by Klingel\n15.01.2021 | Lukuaika: 3 minuuttia\nVuosi 2020 on jäänyt taaksemme ja aloittelemme varovaisen toiveikkaasti vuotta 2021. Jos muusta ei voi olla varma, niin ainakin siitä, että siirrymme kohti valoisampia aikoja ainakin auringonvalon määrän suhteen. Päivät pitenevät ja saamme nauttia koko ajan lisääntyvästä auringonvalosta. Ja koska uusi vuosi on perinteisesti merkinnyt uutta alkua, haluamme rohkaista sinua kokeilemaan jotain uutta sekä vaatekaapissa että kotona. Karistakaamme siis vanha vuosi kannoiltamme, ja siirtykäämme uuteen vuoteen avoimin mielin!\nLisää uutta väriä vaatekaappiin\nIhminen on tapaeläin. Ostamme helposti samoja vaatteita tai ainakin samoja värejä ja malleja. Selvää on, että valitsemme mieluusti sävyjä, jotka sopivat ihomme, silmiemme ja hiustemme väriimme, mutta joskus sitä voi yllättyä, miten hyvin jokin vähemmän tuttu väri pukeekin meitä. Mikset siis rohkaistuisi kokeilemaan uutta väriä tänä talvena? Jos uuden värin kokeileminen tuntuu hieman riskaabelilta, kokeile lisätä sitä väripilkkuna. Esimerkiksi monivärisessä vaatteessa uusi väri menee tuttujen värien joukossa, eikä tunnu niin hallitsevalta. Tottuessasi värisävyyn voit huomata, että kyllä, sekin on sinun värisi! Ja kun uuteen väriin tottuu, sitä yleensä alkaa vähitellen kertyä vaatekaappiin.\nLinkki: Pehmeä pooloneulepusero, Lyhythihainen peruspaita puuvillasekoitetta, Pitkähelmainen pusero\nPäivitä kodin ilmettä pienillä nikseillä\nVaatekaapin lisäksi uutta ilmettä voi luoda kotiinkin. Tämä ei tarkoita kallista remonttia tai kalusteiden vaihtoa, vaan kotiin saa raikkautta ihan vain pienilläkin sisustusratkaisuilla. Jo uusi torkkupeitto tai uudet lakanat tekevät selvän eron. Yksinkertainen sisustusvinkki on valita jokin aksenttiväri, joka toistuu huonetilan eri paikoissa. Esimerkiksi olohuoneeseen saa tuotua aksenttiväriä helposti sisustustyynyillä ja verhoilla. Aksenttivärinä voi olla saman värin eri sävyt, jolloin saat lisää eloisuutta huoneen värimaailmaan. Ja jos nimenomaan kaipaat vaihtelua, ota aksenttiväriksi jokin sinulle uusi väri.\nLinkki: Seersucker-pussilakanasetti, Torkkupeitto\nHanki itsellesi jotain epäkäytännöllistä\nMe suomalaiset olemme käytännöllistä kansaa, ja epäkäytännöllisten asioiden hankkimista pidetään melkein perisyntinä. Mutta oletko koskaan miettinyt, että jos kaiken pitää olla koko ajan pelkästään käytännöllistä, rajoittaa se aika paljon omaa tyyliämme? Tämä ei tarkoita, että kotiin ja vaatekaappiin pitäisi hankkia turhaa tavaraa, mutta mikset ainakin joskus hankkisi sitä, mitä todella haluat, vaikka hankinta ei sopisikaan kaikkiin mahdollisiin tilanteisiin tai säihin. Unohda se pikku ääni, joka sanoo, että ”onhan tuo näyttävä laukku iki-ihana, mutta eikös tuo musta, vähemmän kiva laukku kuitenkin olisi käytännöllisempi…” Tilanteet, säät ja tyylit ovat erilaisia, eikä se kaada maata, jos joskus hankit jotain epäkäytännöllistä!\nLinkki: Naisten kvartsikello, Käsilaukkusetti, Solmittava vyö