Röttelön remontti: kesäkuuta 2014\nLähettänyt Elmeri klo 9.29 4 kommenttia:\nRöttelö on ulkoapäin katsottuna aika luotaantyöntävä: maalikerros rapisee pois, kivijalka on halkeillut ja on slummipeltinen katto. Kun astuu eteisestä sisälle, niin tunnelma muuttuu heti kodikkaammaksi. Nyt keittiön kaapit on koottuna ja työtasot ovat paikallaan. Hiirenkakkaisen sohvan putsasimme höyrypesurilla, tuli raikasta jälkeä ja nyt sohvalle uskaltaa jopa istahtaa. Lauantaina nukuimme röttelössä ensimmäistä kertaa. Aluksi oli sellainen olo kuin nukkuisi jonkun vieraan talossa, johtuen varmaan siitä kun mm. ruokapöytä, sohvapöytä, sohva, komuutti, hella ja tupakkapöytä on alkuperäisasukkaiden jäämistöä. Ensi viikolla kannan röttelöön omia tavaroitani niin talossa alkaa näyttää enemmän omalta. Pari kertaa yön aikana havahduimme hereille, mutta talossa ei vaellellutkaan kummitus, vaan talon erittäin elävä kissahaamu, Watti.\nTänä aamuna yritimme saada reunusnauhan tapetoinnin päätökseen, mutta meiltä jäi uupumaan n. 40 cm tapettia. Täytyy vierailla tapettikaupassa taas.\nOlohuone lähes valmiina, vielä yksi seinä tapetoidaan kiurulla.\nMakuuhuone valmiina. Verhotkin ovat edellisten asukkaiden jäljiltä, mutta ne sopivat isoäititapettiin niin hyvin! Seinälle ripustin oman sukulaiseni, Lappalaisen 40-50-luvulla maalaaman hedelmäasetelma-taulun.\nEteinen on nyt maalattuna. Arvomme vielä että maalaammeko lattian vai mitä sille tekisi.\nWatti kotiutui röttelöön aika nopeasti. Ensin jokainen kolo oli tutkittava ja varmistaa ettei mami karkaa minnekään oudossa paikassa. Juhannuslauantaina koimme ensimmäisen hepulin, mikä kertoo sen että Watti oli jo täysin kotiutunut. Nyt Watti näyttää miten röttelössä rentoutuminen on mahdollista mitä erilaisimmissa paikoissa.\nSängyssä on kiva tutia lempihiiri kainalossa...\n..ja unien jälkeen täytyy hieman venytellä...\n...ja kun kaipaa vaihtelua niin siirtää ruhonsa vaan tyynyn päälle!\nMyös tv-pöydän päällä on hyvä nukkua, Aurora Karamzinin elämänkertaa vasten.\nSohvapöytä menettelee lepopaikkana, täytyy ihan irvistää!\nPuutarhaan sain mummulta pari valtavaa auringontähteä. Niiden kaivaminen maasta vaati Ukon lihasvoimaa, kiitos hänelle! Aluksi pelkäsin miten auringontähdet enää noin isoina juurtuvat, mutta viikon aikana satoi varmaan sata kertaa joten kumpikin on onneksi piristynyt.\nJännittää nähdä minkä värisiä sormustinkukkani kukinnot ovat.\nHevoskastanjan alle on ilmestynyt jotain kuunliljoja.\nIhanat iirikset puhkeavat kukkaan yksitellen.\nJalokuunlilja ''Fragrant Blue'' oli hyvä ostos. Rakastan näiden kuunliljojen sinisyyttä ja hentoa vihreyttä. Ostin kolme kappaletta näitä ja ne näyttävät viihtyvän vajan edessä ja ovat jopa kasvattaneet lisää lehtiä.\nMökinruusu jaksaa vielä kukkia ja levittää ihanaa tuoksuaan.\nTähän marjapensaitten ympärille on saatava joku maanpeiteratkaisu, vaikkapa katekangas ja sen päälle soraa/ kivituhkaa. Nyt ruohikko pitää ajaa ruohonleikkurilla joka viikko ja ruohikon punkit hierovat toiveikkaina käsiään.\nPalsami & vatukka-alueemme. Molemmat ovat roihahtaneet ilmiömäiseen kasvuun ja varmaan pian siementävät. Yritän kyllä sitä ennen nistiä nämä.\nLähettänyt Elmeri klo 9.48 2 kommenttia:\nLoma alkoi eilen! No, viikon mittainen mutta loma on aina loma. Röttelön sisätilojen viimeistelyt, keittiön työtasojen ja vetimien asennus ja loppusiivous aloitetaan vasta maanantaina. Talon kuulumisia enemmän sitten seuraavalla kerralla.\nTänään ehdimme olla röttelöllä ainoastaan tunnin. Sen aikana Ukko pähkäili sisätiloissa jotain ja minä kuljin tontilla etsimässä uusia kukkatuttavuuksia. Tai eihän noita uusia kukkia tarvinnut edes etsiä, ne pikemminkin värikkyydellään paiskautuivat näkökenttään sitä mukaa kun kuljin.\nKeltapäivänliljat puhkesivat kukkaan menneen viikon aikana, tuoksuen ihanalta. Nämä ovat varmaan vanhaa lajiketta koska samaa kukkaa löytyi lähellä asuvan mummon kukkapenkistä.\nPäivänliljojen ja akileijojen ruotsalaishenkinen yhteiskuva.\nTuoksuvatukalla onkin aika sievä kukka. Vatukka on vaan liian kärkäs leviämään. Vajan seinusta on täynnä samaa kasvia, ne täytyy kitkeä pois kivijalkaa kiusaamasta. Tai, no onhan vajan päädyn kivijalka säpäleinä jo entuudestaan.\nSormustinkukka on venähtänyt viikossa monta kymmentä senttiä.\nTalvella olin siinä luulossa että vuorenkilvet ovat kaikki mennyttä kalua. Mutta syrjään huiskituista juurista versoo jo uutta vuorenkilpeä.\nKeltaista iiristä. Mummolla samaa lajiketta kasvaa järven rannassa.\nSinistä iiristä talon viereisessä kukkapenkissä\nYllä ja alla mummon upeita iiriksiä.\nViikossa jättipalsamit ja vatukat ovat kasvaneet jo liiaksi.\nMökinruusu on avannut kukkansa. Kukissa on ihastuttava tuoksu. Tänään oli kamala tuulimyräkkä, mutta pystyin onneksi edes vähän haistella kukkasia.\nTien vieressä kasvaa ihanaa juhannusruusua! Enpä tiennyt että tontilla enempää ruusuja kasvaa.\nLöysin aneemisen vuorikaunokin ryteiköstä.\nMummon vuorikaunokit puolestaan ovat näin upeina. Yksinäinen keltapäivänlilja tuo kuvaan taas hieman ruotsalaista henkeä.\nJa tässä on viikon mysteerikukka, täytyy odotella sen kasvamista.\nWatti ei ilmeestä päätellen pitänyt ideastani että se poseeraisi kukkaiskissana.\nLähettänyt Elmeri klo 10.11 4 kommenttia:


MSC Cruisesille tunnustusta ympäristötyöstä | Risteilykeskus\nVarustamon saama Neptune Award -palkinto jaetaan kestävään kehitykseen omistautuneille laivateollisuudessa toimiville yrityksille ja henkilöille. Vihrein laivavarustamo -palkinnon saa vuosittain laivavarustamo, joka on onnistunut vähentämään laivastonsa toiminnasta syntyviä ympäristövaikutuksia ottamalla käyttöön huipputeknologiaa ja käytäntöjä, jotka ohjaavat laivateollisuutta kohti kestävämpää tulevaisuutta.\nMSC Cruisesin pääfokus on tällä hetkellä ilmansaasteiden vähentämisessä. Pakokaasujenpuhdistusjärjestelmä kattaa jo 74 prosenttia varustamon laivastosta. Järjestelmä tulee varustamon kaikkiin laivoihin vuoteen 2021 mennessä. Varustamo investoi myös viiteen LNG:llä eli nesteytetyllä maakaasulla kulkevaan laivaan, jotka otetaan käyttöön vuosien 2022 ja 2027 välillä. Nesteytetyn maakaasun hiilidioksidipäästöt ovat noin neljänneksen pienemmät kuin öljyn.\nLisäksi MSC Cruisesin kaikkia vuoden 2017 jälkeen rakennettuja ja rakennettavia laivoja on mahdollista ladata sataman sähköverkossa. Ominaisuus lisätään myös vanhempiin laivoihin, kun laivojen latauspisteet satamissa yleistyvät.\nMSC Cruises on jo yli kymmenen vuoden ajan rakentanut laivoihinsa edistyneitä jätevesijärjestelmiä. Kaikilla varustamon laivoilla on myös järjestelmät, joiden avulla vähennetään ja kierrätetään kiinteää jätettä. Myös kertakäyttömuovin määrää on vähennetty varustamon laivoilla.\nLue lisää : MSC Cruises hyvittää hiilijalanjälkensä ensimmäisenä suurista risteilyvarustamoista


Touko sanoo räyh! - Voima\nJulkaistu toukokuu 2, 2013 9:06 am\nTouko sanoo räyh!\nOnko lapsen syntymän pakko tarkoittaa levylautasen pölyyntymistä?\nOnko lastenmusiikin pakko olla yksinkertaista ja sanoitusten selkokielisiä? Ei.\nSkideille kannattaa tarjota muutakin kuin titinallea. Kuopuksemme Touko diggaili vauvana eniten afrobeatia ja sittemmin olemme käyneet läpi loputtoman valikoiman eri tyylejä. Lapset saavat kiinni yllättävän monimutkaisesta matskusta.\nReilun vuoden verran ylitse muiden on ollut naapurin Aarnin esittelemä Hevisaurus. Vuosi sitten sain seurata, kuinka nopeasti heavy-kliseet tarttuvat lapsiin.\nKatseltuaan parina iltana Hevisaurus-videoita kaksivuotias Touko alkoi kävellä ympäri kämppää mikä tahansa lelu kitarana ja nostaa jalkansa vuorotellen sohvalle, penkeille tai sohvapöydälle. Kaikki monitorikaiutinta etäisestikin muistuttavat korokkeet saivat osakseen tämän kunnian.\nHän osoitteli määrätietoisesti etusormellaan ympäriinsä, kohti kuvitteellista yleisöä uskottavan rokkikukon itsevarmuudella.\nHiekkalaatikolla Aarnin kanssa vedetyt villit Hevisaurus-esitykset ovat naulinneet tuntemattomat ohikulkijat paikoilleen. Nyt kolmivuotias poika on käynyt bändin keikalla pari kertaa ja tarkastimme yhdessä Peacock-teatterin Velhojenvuoren salaisuus -musikaalin.\nItselleni Hevisaurus oli pitkään tuttu lähinnä yhtyeen rumpalin ja levy-yhtiön julkisesta kädenväännöstä. Dinosauruspukujen epäselvien immateriaalioikeuksien lisäksi huomasin, että kyseessä on tehokkaasti tuotteistettu brändi – Hevisaurus-tuotteita on loputon määrä.\nOheistuotteiden seasta löytyy myös ehtaa musiikkia. Hevisauruksen tuottaja, säveltäjä, sanoittaja, studiomuusikko, äänittäjä ja miksaaja Nino Laurenne on ollut mukana alusta alkaen, ja vakuuttaa, että yhtye tekee juraheviä tosissaan.\n”Minulle ei ole koskaan tullut mieleenkään yksinkertaistaa Hevisauruksen musiikkia. Uskon, että kaiken ikäisille kuulijoille välittyy täysillä soittamisesta syntyvä energia”, Laurenne kertoo.\nBändi toimii myös isommille. Vuonna 2010 Ilosaarirockissa esiintyneen, vahvasti aikuiseen makuun musiikkia tekevän Bad Religionin basisti Jay Bently ylisti Voiman haastattelussa Joensuussa näkemäänsä Hevisaurusta maasta taivaisiin.\nLaurenne testaa tuotoksensa omalla tyttärellään ja on saanut tuotannoilleen vahvan hyväksynnän. Sama tinkimättömyys kuuluu myös muutamissa muissa lapsille suunnatuissa musiikkiprojekteissa, kuten Ella ja Aleksi sekä Ipanapa putoavat samaan laariin Hevisauruksen kanssa.\nKokeneet muusikot soittavat tosissaan ja kunnianhimoisesti, kohdeyleisöä aliarvioimatta.\nToisinaan yleisön rajoja jopa koetellaan. Hevisauruksen uusimmalla, Kadonneen louhikäärmeen arvoitus -levyllä kuullaan entistä rankempia soundeja.\nPingviini vilkuttaa -kappaleella matkustetaan Norjaan ja tyylilajina on Dimmuborgirilta vaikutteita saanut blackmetal. Koska laulun tarinassa pingviinillä on kurkku kipeänä, on laulukin ihan ehtaa kuolonkorinaa. Touko pohti kappaleen ensi kertaa kuullessaan, että laulaja varmasti tarvitsisi kurkkupastillia.\n”Pingviini vilkuttaa oli varmasti niin rankka kuin voi olla. Siinä on kyllä vedetty homma tappiin, kun blastbeatit pauhaavat kahden sadan tempolla, ja päälle kiljutaan Norja-aiheisia tekstejä. Tempon suhteen raja tulee vastaan myös siinä, että pystyvätkö muusikot soittamaan sitä livenä.”\nKonserteissa jurametallisaurukset soittavat biisit itse ja taustanauhojen käyttö on minimoitu. Jeesiä tarvitaan ainoastaan muutamissa kohdissa, joissa levyllä soittajia on enemmän kuin konsertissa lavalla.\nHevisaurus-levyillä on vieraillut liuta eturivin heavy-muusikoita, jokunen ulkomaan vahvistuskin. Kuinka lastenlevyllä esiintyminen on yhdistettävissä rankan rokkisällin imagoon?\n”Kaikki, joita olemme pyytäneet, ovat lähteneet mukaan kiljuen. Monilla heistä on omia lapsia ja vierailu Hevisauruksissa on varmistanut, että faijan maine lasten päiväkodissa on kasvanut. Kyllä ammattilaiset tajuavat tämän hauskuuden ja jujun”, Laurenne vakuutta.\nHevisaurus & Velhojenvuoren salaisuus -musikaali Linnanmäen Peacockissa touko- & kesäkuussa. Lisäksi bändi keikkailee läpi kesän.\nEdellinen artikkeliSeksivau: nainen lukee kirjaa & saa orkunSeuraava artikkeliUfoa pörinää metsästä


Ehdot ja edellytykset ennakkomaksun - FenderNet OÜ autolammutus / Varuosapood.ee kasutatud autovaruosade e-pood\nEhdot ja edellytykset ennakkomaksun\nOsapuolten välinen velkasuhde perustuu siihen, että ostaja on hyväksynyt myyjän esittämän tarjouksen ja että siitä on laadittu tilaus.\nVoimassa olevaan tilaukseen ei saa tehdä muutoksia. Muutoksista laaditaan uusi tilaus.\nMyyjällä on oikeus luopua tilauksen täyttämisestä siinä tapauksessa, että ostaja ei ole maksanut ennakkomaksua 7 (seitsemän) päivän kuluessa ennakkomaksupyynnön esittämisestä.\nMikäli ostaja peruu tilauksen tai ei osta tuotetta 30 (kolmenkymmenen) päivän kuluessa siitä, kun ostajalle on ilmoitettu tuotteen saapumisesta, myyjällä on oikeus luovuttaa tuote eteenpäin kulujen katteeksi ja ostaja ei voi esittää siltä osin minkäänlaisia vaateita myyjälle.\nMikäli ostaja peruu kaupan, maksettua ennakkomaksua ei palauteta ja hän on velvollinen korvaamaan myyjälle kaikki tilauksen perumisen aiheuttamat kulut.\nTilauksen voi perua ainoastaan myyntiehdoissa ja lainsäädännössä säädetyissä tapauksissa.


Mustonen taisteli maaradan MM-finaalissa Forssassa | Bike\nAppe Mustonen ajoi äijäsuorituksen Forssassa.\nMustonen taisteli maaradan MM-finaalissa Forssassa\nJesse ja Atte Mustonen pistivät kaiken peliin Forssan Pilvenmäellä ajetussa maaradan MM-osakilpailussa.\nForssan Pilvenmäen MM-finaaliin Appe Mustonen pääsi valitsemaan lähtöpaikan toisena ja valitsi sinisen. Startti kuitenkin hieman epäonnistui ja ruutulipun mies tavoitti neljäntenä. Neljäs sija ja 22 MM-pistettä kotiyleisön edessä on mahtava suoritus. Syystäkin mies oli tyytyväinen.\n"Tiimin suoritus oli upea ja täysin saumaton virittäjä Barthista joukkueen johtoon ja mutaisimpaan mekaanikkoon. Must One's tulee ja tulee rajusti! Hieno päivä", totesi Appe Mustonen tyytyväisenä.\n"Finaalin startissa oli ehkä vähän jännitystäkin. Startti oli upporikasta tai rutiköyhää ja se istahti pahasti ja jäin siinä. Pari rinkiä yritin ajaa kiinni, mutta kun edessä Riss ja Mathieu ajoi edessä kilpaa niin siihen ei mahtunut. Sitten keskityin lopussa pitämään Pijperin takana", Appe jatkaa.\nJesse Mustonen ajoi ensimmäisessä semifinaalissa ja taisteli upeasti. Kolmas sija toi kaksi pistettä mutta Saksan Erik Riss pysyi takana. Huippusuoritus nosti miehen pisteet 12. Erinomainen MM-finaali Jesseltä.\n"Ihan hyvä kisa, muutamia ohituksiakin pystyin tekemään. Yksi keskeytys tuli, kun kone hajosi. Finaaliin ei päässyt, mutta semi oli tavoite ja siihen päästiin niin olen tyytyväinen", toteaa Jesse.\n"Kovaa tämä MM-finaali on. Kaikki erät on kovia, käänsi taulukkoa miten päin tahansa. Mutta kyllä tämä varmasti hetken päästä tuntuu jo paremmalta", jatkaa Jesse.\nMM-pisteissä Appe nousi Forssan huippusuorituksen myötä kuudenneksi. Seuraava MM-finaali ajetaan viikon päästä Ranskan Morizessa.\n1. Jannick de Jong Hollanti 22\n2. Erik Riss Saksa 19\n3. Mathieu Tresarrieu Ranska 24\n4. Appe Mustonen Suomi 22 (4,4,2,3,4,4,1)\n5. Theo Pijper Hollanti 17\n6. Jörg Tebbe Saksa 14\n7. Dimitri Berge Ranska 12\n8. Jesse Mustonen Suomi 12 (2,4,2,2,R,2)\n15. Aarni Heikkilä Suomi 0\n1. Erik Riss Saksa 70\n2. Jannick de Jong Hollanti 62\n3. Mathieu Tresarrieu Ranska 52\n4. Dimitri Berge Ranska 52\n5. Theo Pijper Hollanti 43\n6. Appe Mustonen Suomi 36\n19. Aarni Heikkilä Suomi 0


HE 48/1997 | Arkisto | Hallituksen esitykset | STUKlex\n1.2. Ulkomainen lainsäädäntö\n1.3. Laki Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanossa\n1.4. Laki yhdyskuntapalvelusta\nLaki ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain muuttamisesta\nLaki Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanossa annetun lain 29 §:n 2 momentin kumoamisesta\nLaki yhdyskuntapalvelusta annetun lain 3 ja 11 §:n muuttamisesta\nLaki oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 9 a §:n muuttamisesta\nHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi rikoslain 7 luvun muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi HE 48/1997\nEsityksessä ehdotetaan luovuttavaksi nykyisen kaltaisesta jälkikonkurrenssia koskevasta järjestelmästä, jonka mukaan tuomioistuimen tulee jälkikäteen määrätä yhteinen vankeusrangaistus aikaisemmin tuomituista rikoksista ja ennen tämän aikaisemman tuomion antamista tehdyistä muista rikoksista. Vastaavasti tuomioistuimen tulee nykyisin määrätä yhteinen vankeusrangaistus täytäntöönpanoa varten, jos samalla kertaa on pantava täytäntöön kaksi tai useampia vankeusrangaistuksia tai jos sen jälkeen kun tuomittu on suorittanut vankeusrangaistuksen, tulee täytäntöönpantavaksi toinen vankeusrangaistus ja rikoksista olisi, jos ne olisi käsitelty samalla kertaa, tullut tuomita yhteinen vankeusrangaistus.\nEsityksen mukaan järjestelmää yksinkertaistettaisiin siten, että eri aikoina tuomituista ehdottomista vankeusrangaistuksista ei enää jälkikäteen määrättäisi yhteistä rangaistusta, vaan tuomioistuin voisi ainoastaan ottaa uutta rangaistusta määrätessään kohtuu- den mukaan huomioon rangaistusta lieventävänä seikkana aikaisemmin tuomitun ehdottoman vankeusrangaistuksen, jos uusi rikos on tehty ennen sen tuomitsemista. Koska uudistuksella ei ole tarkoitus yleisesti ottaen muuttaa nykyistä rangaistustasoa, ehdotetaan säädettäväksi mahdollisuus alittaa laissa vankeudelle säädetty erityinen vähimmäisaika tai katsoa aikaisempi rangaistus riittäväksi seuraamukseksi myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta.\nEhdotettu rikoslain uudistus edellyttää myös eräiden nykyiseen jälkikonkurrenssijärjestelmään liittyvien ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain, Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanosta annetun lain, yhdyskuntapalvelusta annetun lain sekä oikeudenkäymiskaaren säännösten muuttamista.\nLait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä syyskuuta 1997.\nSuomessa siirryttiin 1 päivänä huhtikuuta 1992 voimaan tulleella rikoslain muutoksella niin sanottuun yhtenäisrangaistusjärjestelmään. Sakkojen osalta säilyi aikaisempi periaate, että jokainen tuomitsemiskerta muodostaa itsenäisen kokonaisuuden. Uutta oli se, että kaikista samalla kertaa tuomittavista sakkorikoksista tulee määrätä vain yksi yhteinen sakkorangaistus. Vankeusrangaistusten osalta säilytettiin jo aikaisemminkin voimassa ollut periaate, jonka mukaan rikoksentekijä on pyrittävä saattamaan kokonaisrangaistuksen määräämisen suhteen samaan asemaan riippumatta siitä, käsitelläänkö kaikki yhteiseen vankeusrangaistukseen johtavat rikokset yhdessä vai useammassa oikeudenkäynnissä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi säädetään rikoslain 7 luvun 6 §:ssä, että jos yhdestä tai useammasta rikoksesta ehdottomaan vankeusrangaistukseen tuomittua syytetään tuomioistuimessa ennen kyseisen rangaistuksen tuomitsemista tehdystä muusta rikoksesta, hänet on tuomittava niin kuin kaikki rikokset olisi saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi samalla kertaa. Jos aikaisemmin tuomittua rangaistusta, myös sen ehkä jo tapahtuneen täytäntöönpanon merkitys erityisesti huomioon ottaen, on pidettävä riittävänä seuraamuksena myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta, tuomioistuimen on määrättävä, että aikaisempi rangaistus koskee tätäkin rikosta. Yhteinen vankeusrangaistus on kuitenkin määrättävissä vasta kun aikaisempi tuomio on lainvoimainen tai muuten täytäntöönpanokelpoinen.\nRikoksista, joista toinen on tehty sen jälkeen, kun toisesta on jo tuomittu ehdoton vankeusrangaistus, ei saa määrätä yhteistä vankeusrangaistusta. Lisäksi pykälässä rinnastetaan tuomioon, jolla joku on tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen, myös tuomio, jolla ehdollinen vankeusrangaistus on määrätty pantavaksi täytäntöön.\nKoska rikoslain 7 luvun 6 §:n mukainen yhteisen vankeusrangaistuksen määrääminen edellyttää tuomion täytäntöönpanokelpoisuutta, merkitsee tämä sitä, että täytäntöönpantavaksi voi tulla sellaisia vankeusrangaistuksia, joista ei ole muodostettu yhteistä vankeusrangaistusta, vaikka laki sitä edellyttää. Näitä tapauksia silmällä pitäen on rikoslain 7 luvun 7 §:ssä säädetty yhteisen rangaistuksen määräämisestä täytäntöönpanoa varten. Jos samalla kertaa on pantava täytäntöön kaksi tai useampia vankeusrangaistuksia tai jos sen jälkeen, kun tuomittu on suorittanut vankeusrangaistusta, tulee täytäntöönpantavaksi toinen vankeusrangaistus ja rikoksista olisi, jos ne olisivat olleet käsiteltävänä samalla kertaa, näiden rangaistusten asemasta ollut tuomittava vain yksi yhteinen vankeusrangaistus, tuomioistuimen on erillisessä menettelyssä määrättävä tällainen rangaistus täytäntöönpanoa varten.\nYhteisen vankeusrangaistuksen täytäntöönpanoa varten määrää rikoslain 7 luvun 7 §:n mukaan virallisen syyttäjän vaatimuksesta jokin aikaisemmissa oikeudenkäynneissä vankeusrangaistuksen tuominneista alioikeuksista tai tuomitun oleskelupaikkakunnan yleinen alioikeus. Istunto voidaan pitää myös muuna aikana ja muussa paikassa kuin yleisen alioikeuden istunnoista on määrätty. Yhteisen vankeusrangaistuksen määrääminen voi tapahtua yhden tuomarin istunnossa, mutta asia voidaan siirtää myös käsiteltäväksi täysilukuisessa kokoonpanossa. Tuomitulle tulee todisteellisesti varata tilaisuus tulla kuulluksi asiassa. Yhteisen vankeusrangaistuksen määräämistä koskevasta päätöksestä voidaan hakea normaalisti muutosta, mutta muutoksenhaku ei estä päätöksen täytäntöönpanoa, jollei tuomioistuin toisin määrää.\nKäytännössä voi esiintyä tilanteita, joissa tuomioistuin ei jostakin syystä ole tietoinen siitä, että syytetty on tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen sen jälkeen, kun jokin sen käsiteltävänä olevista rikoksista on tehty. Tämän vuoksi tuomioistuin saattaa määrätä yhteisen vankeusrangaistuksen sen tutkittavina olevista rikoksista, vaikka vain osa niistä on sellaisia, että niistä ja rikoksista, joista on aikaisemmin tuomittu rangaistus, olisi tullut määrätä yhteinen vankeusrangaistus. Tällaisia tapauksia varten on rikoslain 7 luvun 8 §:ssä säädetty yhteisen vankeusrangaistuksen poikkeuksellisesta määräämisestä. Jos yhteinen vankeusrangaistus on määrätty kahdesta tai useammasta rikoksesta ja sittemmin 7 luvun 6 tai 7 §:ssä tarkoitetussa tapauksessa havaitaan, että jostakin niistä rikoksista, joista on määrätty yhteinen vankeusrangaistus, sekä jostakin muusta rikoksesta olisi tullut määrätä tai tulisi määrätä tällainen rangaistus, on kaikista näistä rikoksista määrättävä yhteinen vankeusrangaistus.\nRikoslain 7 luvun 9 §:n mukaan aikaisemmin ratkaistun rikosasian asianomistajalla ei ole puhevaltaa yhteistä vankeusrangaistusta rikoslain 7 luvun 6, 7 tai 8 §:n mukaan määrättäessä.\nJos ehdollinen rangaistus määrätään pantavaksi täytäntöön joko kokonaan tai osaksi ja uudesta rikoksesta olisi tuomittava ehdoton vankeusrangaistus, tekijän tuomitsemisessa yhteiseen vankeusrangaistukseen noudatetaan ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain (135/1976) 4 §:n 2 momentin mukaan soveltuvin osin, mitä rikoslain 7 luvussa säädetään. Vastaavasti on meneteltävä, jos täytäntöönpantavaksi määrätään kaksi tai useampia ehdollisia rangaistuksia tai jos tuomittu on ehdollisen rangaistuksen tuomitsemisen jälkeen ennen sen täytäntöönpantavaksi määräämistä tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen.\nEhdollinen vankeusrangaistus ei normaalisti enää katkaise konkurrenssia, mutta tästä huolimatta ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain 5 §:ssä on poikkeussäännös, jonka mukaan jos ehdolliseen vankeusrangaistukseen tuomittua ennen koetusajan päättymistä syytetään ennen tuomiota tehdystä muusta rikoksesta, josta hänet olisi tuomittava rangaistukseen, eikä häntä ole ehdollisen rangaistuksen tuomitsemisen jälkeen tuomittu rikoslain 7 luvun 6 §:n 1 tai 3 momentissa tarkoitettuun rangaistukseen eli ehdottomaan vankeusrangaistukseen tai ehdollisen vankeusrangaistuksen määräämiseen pantavaksi täytäntöön, hänet on tuomittava rikoksista yhteiseen vankeusrangaistukseen noudattaen soveltuvin osin rikoslain 7 luvun säännöksiä sekä samalla määrättävä, onko yhteinen rangaistus ehdollinen.\nMuussa pohjoismaassa tuomitusta vapausrangaistuksesta ei määrätä yhteistä rangaistusta Suomessa tuomittavan rangaistuksen kanssa. Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanosta annetun lain (326/1963) 29 §:n 2 momentissa on ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain 5 §:ssä tarkoitettuihin tilanteisiin liittyvä erityissäännös. Jos se, joka muussa pohjoismaassa on tuomittu rangaistukseen ehdollisella tuomiolla, tuomitaan Suomessa rangaistukseen rikoksesta, joka on tehty ennen kuin ehdollinen tuomio annettiin, tuomioistuimen on samalla määrättävä yhteistä rangaistusta määräämättä, onko ehdollisesti tuomittu rangaistus pantava täytäntöön.\nYhdyskuntapalvelusta annetussa laissa (1055/1996) rinnastetaan yhteistä rangaistusta rikoslain 7 luvun mukaan määrättäessä yhdyskuntapalvelutuomio tuomioon, jolla joku on tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen.\nRuotsin rikoskaaren säännökset rakentuvat yhtenäisrangaistusperiaatteen pohjalle. Jälkikonkurrenssin osalta on säädetty, että jos havaitaan jonkun, joka on tuomittu vankeuteen, ehdolliseen tuomioon tai suojeluvalvontaan, tehneen muun rikoksen ennen tuomiota tai jos hän tekee uuden rikoksen ennen kuin seuraamus on täysin pantu täytäntöön tai muuten rauennut, tuomioistuimen on 1) määrättävä, että aikaisemmin tuomittu seuraamus sisältää rangaistuksen myös tästä toisesta rikoksesta, 2) tuomittava erityiseen seuraamukseen tästä rikoksesta, tai 3) mikäli tuomio on saavuttanut lainvoiman, purettava tuomittu seuraamus ja tuomittava rikoksista toisenlaatuinen seuraamus. Elinkautiseen vankeusrangaistukseen tuomittuun sovelletaan 1 kohdassa mainittua periaatetta. Jos henkilö tuomitaan määräajaksi vankeuteen, 1 kohdan periaatetta sovelletaan vain, jos uusi rikos verrattuna aikaisempaan on vailla sanottavaa merkitystä tai muutoin on erityisiä syitä siihen. Jos vankeutta tuomitaan 2 kohdan mukaisesti toisesta rikoksesta, joka on tehty ennen kuin tuomiota on alettu panna täytäntöön, tulee rangaistusta määrättäessä, mikäli mahdollista, ottaa huomioon, ettei rangaistus kokonaisuudessaan kohoa yli sen mitä rikoskaaressa on yhteisen vankeusrangaistuksen määrästä säädetty ja tällöin voidaan tuomita lievempään rangaistukseen kuin rikoksesta on laissa säädetty. Vankeusrangaistus voidaan 3 kohdan mukaisesti purkaa vain, jos tuomio julistetaan ennen kuin rangaistus on täysin täytäntöönpantu. Ehdollinen tuomio voidaan kuitenkin 3 kohdan mukaan purkaa, jos syytetty on vangittu ja tai saanut syytteen vuoden kuluessa koetusajan päättymisestä.\nMyös Norjan rikoslaissa on usean rikoksen tapauksissa omaksuttu yhtenäisrangaistusperiaate. Jälkikonkurrenssitapauksista on säädetty, että jos jonkun, joka on jo tuomittu rangaistukseen, havaitaan ennen tuomiota tehneen muita rikoksia, tulee uusista rikoksista rangaistusta määrättäessä mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon yhteisen rangaistuksen määräämistä koskevat säännökset. Tällöin on mahdollista tuomita vankeutta alle 14 päivän. Jos kysymyksessä on rikos, joka tehty ennen aikaisemmin tuomittua ehdollista tuomiota, voidaan tuomita yhteinen rangaistus molemmista tai erillinen rangaistus myöhemmästä. Jos molemmista tuomitaan yhteinen ehdollinen tuomio, tulee sille vahvistaa uusi koetusaika.\nVastaavasti Tanskan rikoslaissa säädetään, että jos joku, joka on jo tuomittu rangaistukseen, on tehnyt ennen tuomiota muun rikoksen, on hänet tästä tuomittava lisärangaistukseen, mikäli rikosten samanaikainen tuomitseminen olisi sovellettavan yhtenäisrangaistusperiaatteen mukaisesti aiheuttanut ankaramman rangaistuksen. Lisärangaistus voidaan tuomita lyhyemmäksi kuin mitä laissa siitä rangaistuksesta muuten on säädetty. Jos kuitenkin kysymyksessä on aikaisemmin tehdystä rikoksesta tuomittu ehdollinen rangaistus ja koeajan kestäessä tulee tuomittavaksi uusi ennen aikaisempaa ehdollista tuomiota tehty rikos, määrätään näistä yhteinen rangaistus.\nSaksan rikoslain mukaan tuomitaan yhdellä teolla tehdyistä rikoksista yksi rangaistus. Muutoin rikoksista tuomitaan yksikkörangaistukset, joista muodostetaan kokonaisrangaistus ottamalla pohjaksi kovin tuomituista rangaistuksista. Kokonaisrangaistuksen tulee olla pienempi kuin rangaistusten summa. Mainitunlainen kokonaisrangaistus määrätään myös jälkikäteen, jos lainvoimaiseen rangaistukseen tuomittu, ennen kuin hänelle määrätty rangaistus on täytäntöönpantu tai vanhentunut tai hänet on siitä armahdettu, tuomitaan teosta, joka ennen tehty ennen aikaisempaa tuomiota.\nSveitsin rikoslain mukaan noudatetaan usean rikoksen tapauksessa yhtenäisrangaistusperiaatetta. Kuitenkin jos teko on tehty ennen kuin aikaisempi vapausrangaistus on tuomittu, tekijälle tuomitaan uudesta rikoksesta lisärangaistus, mutta tekijää ei saa kokonaisuudessaan rangaista ankarammin kuin jos teot olisi tuomittu samanaikaisesti.\nMyös Itävallan rikoslain mukaan samalla kertaa tuomittavista rikoksista tuomitaan yksi yhteinen rangaistus, jos rikoksista säädetyt rangaistukset ovat samaa lajia. Jos myöhemmin tulee tuomittavaksi muu rikos, joka tekoaikansa puolesta olisi voinut olla tuomittavana jo aikaisemmassa oikeudenkäynnissä, niin siitä määrätään aikaisempaa täydentävä rangaistus. Aikaisemman ja täydentävän rangaistuksen summa ei saa olla korkeampi kuin kaikista rikoksista samalla kertaa tuomittaessa olisi mahdollista. Täydentävän rangaistuksen määräämisestä voidaan luopua, jos aikaisempi tuomio katsotaan riittäväksi seuraamukseksi myös uudesta rikoksesta.\nJälkikonkurrenssia koskevien säännösten tarkoituksena on pyrkiä saattamaan rikoksentekijä kokonaisrangaistuksen määräämisen suhteen samaan asemaan riippumatta siitä, käsitelläänkö kaikki yhteiseen rangaistukseen johtavat rikokset yhdessä vai useammassa oikeudenkäynnissä. Tämän sinänsä merkittävän ja tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi on kuitenkin jouduttu luomaan järjestelmä, joka on osoittautunut eräissä tapauksissa varsin mutkikkaaksi ja vaikeaselkoiseksi. Järjestelmä merkitsee myös jälkeenpäin puuttumista jo lainvoimaisiin tuomioihin. Tällöin ei ole käytettävissä sitä tietoa, mikä oli asian alunperin käsitelleessä tuomioistuimessa, vaan joudutaan turvautumaan yleensä vain rajoitettuun asiakirja-aineistoon. Uuden yhteisen rangaistuksen mittaaminen saattaa näin olen perustua puutteelliseen aineistoon. Toisaalta ei liene mahdollisuutta edellyttääkään, että myöhempi tuomioistuin perehtyisi aikaisempaan juttuun yhtä perusteellisesti, koska esimerkiksi syyllisyyskysymys on jo myöhempää tuomioistuinta sitovasti ratkaistu. Nyt on kyse vain yhteisen rangaistuksen mittaamisesta, joka yksityisen henkilön kannalta on kuitenkin tärkeä ratkaisu.\nLisäksi järjestelmä aiheuttaa virheitä, jotka liittyvät puutteelliseen tiedon kulkuun. Samalla henkilöllä voi olla vireillä juttuja eri tuomioistuimissa, mutta tuomioistuimet eivät tiedä toistensa ratkaisuista tai vaikka tietävätkin, niin jos tuomiot eivät ole lainvoimaisia tai muuten täytäntöönpanokelpoisia, niistä ei saa määrätä yhteistä rangaistusta. Tällaisia tilanteita varten on säädetty rikoslain 7 luvun 8 §, jonka mukaan tapahtunut virhe yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisessä itse asiassa korjataan uudella lainsäätäjän käytännön pakosta hyväksymään joutuneella virheellä eli sallimalla uuden yhteisen vankeusrangaistuksen muodostaminen aikaisemmasta konkurrenssin katkaisevasta tuomiosta välittämättä. Tätä ei ole järjestelmän selkeyden kannalta pidettävä hyvänä ratkaisuna.\nJärjestelmän perusratkaisujen kanssa ristiriidassa on myös ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain 5 §. Säännöksessä on ehdolliselle vankeusrangaistukselle annettu määrätyissä tapauksissa konkurrenssin katkaiseva vaikutus, vaikka sitä ei yleensä enää ehdollisella vankeusrangaistuksella ole.\nJälkikonkurrenssijärjestelmä aiheuttaa myös monella taholla runsaasti työtä. Näyttää siltä, että useimmissa tapauksissa käytetty työmäärä ja sillä saavutettu etu eivät ole oikeassa suhteessa. On tärkeää, että rikoksentekijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti ja pyritään eliminoimaan sattumanvaraisten seikkojen vaikutus rangaistusten mittaamiseen. Nykyinen järjestelmä ei kuitenkaan tällaisenaan takaa kaikissa tapauksissa sen oikeudenmukaisempaa lopputulosta kuin mikä voitaisiin saavuttaa joustavoittamalla nykyisiä säännöksiä ja luopumalla turhan jäykistä säännöistä, jotka edellyttävät jopa monia oikeudenkäyntejä sen selvittämiseksi, kuinka pitkä suoritettava vankeusrangaistus lopulta on. Lähtökohtana tulisi voida pitää sitä, että kun tuomio on lainvoimainen, niin sitä ei enää normaalisti jälkikäteen muuteltaisi, kuten nykyisin aina jälkikonkurrenssitilanteissa tapahtuu.\nEsityksen tavoitteena on yksinkertaistaa nykyistä yhteisen vankeusrangaistuksen määräämistä koskevaa järjestelmää. Eräissä tapauksissa varsin mutkikkaaksi osoittautuneesta yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä jälkikäteen ehdotetaan luovuttavaksi. Tämä toteutettaisiin muuttamalla rikoslain nykyisen 7 luvun 1 §:n 1 momentti ja 6 § sekä kumoamalla 7―9 §. Ensin mainitussa lainkohdassa todettaisiin, että vain samalla kertaa tuomittavista vankeusrangaistuksista määrätään yhteinen vankeusrangaistus. Näin kukin tuomitsemiskerta muodostaisi itsenäisen kokonaisuuden, kuten nykyisin on jo esimerkiksi sakkorangaistusten osalta asianlaita.\nVankeusrangaistuksen osalta ei kuitenkaan ole mahdollista toteuttaa uudistusta aivan samalla tavoin kuin se on tehty sakkojen osalta, koska se merkitsisi eräissä tapauksissa vankeusrangaistusten huomattavaa ankaroitumista nykyiseen järjestelmään verrattuna. Tämän uudistuksen tavoitteena ei ole järjestelmän ankaroittaminen, vaan yksinkertaistaminen. Tähän saakka on mutkikkailla ja yksityiskohtaisilla säännöksillä pyritty siihen, että rikoksentekijän kokonaisrangaistus olisi sama siitä riippumatta ovatko eri aikoina tehdyt rikokset käsitelty yhdessä vai useammassa oikeudenkäynnissä, jos ne periaatteessa olisi voitu kaikki käsitellä yhdessä. Tästä tavoitteesta ei ole nytkään syytä luopua. Sen saavuttamiseksi riittäisi se, että tuomioistuin harkitessaan uutta vankeusrangaistusta ottaisi uudesta rikoksesta tai uusista rikoksista tuomittaessa kohtuuden mukaan huomioon rangaistusta lieventävänä seikkana aikaisemman ehdottoman vankeusrangaistustuomion, mikäli ainakin yksi rikoksista olisi tehty ennen mainittua tuomiota. Myös lainvoimaa vailla oleva ehdoton vankeusrangaistus voitaisiin ehdotuksen mukaan ottaa kohtuusharkinnassa huomioon. Tästä säädettäisiin muutettavassa 7 luvun 6 §:ssä. Jos tuomittavana on useita rikoksia, niistä kaikista tuomittaisiin 7 luvun 1 §:n mukaan yhteinen vankeusrangaistus. Aikaisemmalla ehdottomalla vankeusrangaistustuomiolla ei enää olisi niin sanottua konkurrenssin katkaisevaa vaikutusta.\nAikaisemman yhdyskuntapalvelurangaistuksen ottamisesta huomioon vastaavalla tavalla kuin 7 luvun 6 §:ssä säädetään ehdottomasta vankeusrangaistuksesta, ehdotetaan säädettäväksi yhdyskuntapalvelusta annetun lain 3 §:n 2 momentissa.\nTuomioistuimen tulisi arvioida käytettävissään olevien tietojen perusteella se, että rikoksentekijän kokonaisrangaistus ei rikosten ilmitulojärjestyksestä johtuen ankaroituisi. Jo yhdenvertaisuusperiaatteen soveltaminenkin edellyttää tätä. Tämän vuoksi tulee olla myös mahdollista alittaa vankeusrangaistukselle laissa jostakin rikoksesta säädetty erityinen vähimmäisaika. Lyhimpänä 7 luvun 6 §:n mukaan tuomittavana vankeusrangaistuksena olisi siten aina rangaistuslajin yleinen vähimmäismäärä, neljätoista päivää. Myös rangaistuksen tuomitsematta jättämisen tulee olla mahdollista, jos aikaisempi rangaistus voidaan katsoa riittäväksi seuraamukseksi myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta. Jos uudesta rikoksesta sen rangaistusasteikon mukaan olisi tuomittavissa sakkoa tai jos rikoslain 3 luvun 5 §:n 2 momentissa säädetyt edellytykset rangaistusasteikosta poikkeamiselle täyttyvät, voitaisiin rikoksesta luonnollisesti myös tuomita vain sakkorangaistus.\nKun yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä jälkikäteen luovutaan, tulee vastaavat säännökset kumota ehdollisesta rangaistuksesta annetusta laista sekä Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanossa annetussa laissa ja yhdyskuntapalvelusta annetusta laista.\nEhdotettu uudistus merkitsee työmäärän vähentymistä niin syyttäjä-, tuomioistuin- kuin täytäntöönpanovaiheessa. Tietyn siirtymävaiheen jälkeen loppuisivat erilliset oikeudenkäynnit yhteisen vankeusrangaistuksen määräämiseksi täytäntöönpanoa varten. Tämä uudistus mahdollistaisi joitakin kustannussäästöjä, joiden määrää on kuitenkin hyvin vaikea arvioida, koska tehtävät jakaantuvat eri puolille maata ja monille eri henkilötahoille. Tosin juttuja on runsaimmin kasaantunut vankilapaikkakuntien alioikeuksiin. Pikemminkin kustannusvaikutuksia on arvioitava siten, että tällä uudistuksella kevennetään nykyisiä työpaineita siinä määrin, että uusien virkojen perustamistarve jossakin määrin vähenee.\nHallituksen esityksen valmistelun pohjatyö on tapahtunut oikeusministeriön antamalla asiantuntijatoimeksiannolla. Valmistetusta ehdotuksesta on oikeusministeriössä pidetty kaksi asiantuntijoiden kuulemistilaisuutta.\nNuorisorangaistuksen kokeilemisesta annetun lain (1058/1996) 12 §:ssä on erityissäännös yhteisen rangaistuksen määräämisestä silloin, kun nuorisorangaistukseen tuomittu myöhemmin tuomitaan ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Tätä määräaikaisena voimassa olevan lain säännöstä ei ehdoteta nyt muutettavaksi, vaikkei se tarkkaan ottaen olekaan rikoslain 7 lukuun ehdotettavan perusratkaisun mukainen.\nPerussyynä muuttamatta jättämiselle on se, että nuorisorangaistuksen keskeyttämisestä tarvittaisiin joka tapauksessa erityissäännös niitä tapauksia varten, joissa nuorisorangaistukseen tuomittu myöhemmin tuomitaan ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Rikoslain 7 luvun yleissäännökset eivät siis riittäisi näissä tapauksissa. Toisena syynä 12 §:n muuttamatta jättämiselle on se, että säännöksen mukainen lopputulos itse asiassa on lähes sama kuin mihin nyt ehdotettavaa rikoslain 7 luvun 6 §:ää soveltaen päädyttäisiin. Kolmantena perusteena on se, että määräaikaista nuorisorangaistuksen kokeilemisesta annettua lakia joudutaan joka tapauksesa muuttamaan vuoden 1999 lopussa. Tässä yhteydessä voidaan myös selvittää, miten nuorisorangaistukseen liittyvät konkurrenssikysymykset ratkaistaan.\n1 §. Yhteisen vankeusrangaistuksen määrääminen. Yhteinen vankeusrangaistus voidaan 7 luvun nykyisten säännösten mukaan määrätä myös muista kuin samalla kertaa tuomittavina olevista rikoksista. Yleisperusteluissa mainituilla perusteilla lakia muutettaisiin siten, että yhteinen vankeusrangaistus voitaisiin määrätä vain samalla kertaa tuomittavista vankeusrangaistuksista. Pykälän 1 momentti ehdotetaan sen vuoksi muutettavaksi siten, että siinä―niin kuin sakkorangaistuksen osalta luvun 3 §:ssä on säädetty―nimenomaan todettaisiin, että milloin joku on tuomittava samalla kertaa kahdesta tai useammasta rikoksesta vankeusrangaistukseen, hänet tuomitaan yhteiseen vankeusrangaistuksen, jollei muualla laissa toisin säädetä.\n6 §. Aikaisemmin tuomitun vankeusrangaistuksen huomioon ottaminen. Ehdotetun 1 §:n 1 momentin mukaan yhteinen vankeusrangaistus voitaisiin määrätä vain samalla kertaa tuomittavina olevista rikoksista. Jos aikaisempia ehdottomia vankeustuomioita ei voitaisi ottaa millään tavoin huomioon, merkitsisi tämä eräissä tapauksissa nykyisen järjestelmän melkoista ankaroitumista. Tästä hyvänä esimerkkinä olisi tapaus, jossa henkilö on tuomittu yhdestä rikoksesta vankeusrangaistukseen ja sen jälkeen havaitaan, että hän on ennen tätä tuomiota tehnyt toisenkin rikoksen. Jos rikokset olisivat tulleet tuomittaviksi samalla kertaa, niin niistä olisi määrätty yksi yhteinen rangaistus, joka olisi ollut selvästi lievempi kuin kahdesta eri aikana itsenäisesti tuomitusta rikoksesta tuleva yhteenlaskettu rangaistus. Tämän vuoksi tuomioistuimella olisi harkinnanvarainen mahdollisuus jälkimmäisen tuomion yhteydessä kohtuullistaa rangaistusta pitäen lähinnä silmällä sitä, että aikaisemman ja uuden rangaistuksen kokonaisuus ei olisi ankarampi kuin jos rikokset olisi tuomittu samalla kertaa. Ehdotettu säännös mahdollistaisi kuitenkin tuomioistuimelle laajemman harkintavallan ja mahdollisuuden tuomita myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta muiden edellytysten täyttyessä muunkin kuin ehdottoman vankeusrangaistuksen, esimerkiksi sakkoa tai ehdollista vankeutta. Myös yhdyskuntapalveluun tuomitseminen olisi mahdollista.\nEhdotetussa kohtuullistamisessa voitaisiin ottaa huomioon myös lainvoimaa vailla oleva alioikeuden antama ehdoton vankeusrangaistustuomio, kun nykyisten säännösten mukaan yhteinen vankeusrangaistus voidaan jälkikäteen muodostaa vain lainvoimaisen tai muuten täytäntöönpanokelpoisen vankeustuomion kanssa. Jos jo alioikeudessa on tuomittu ehdotonta vankeutta, joka säilyy myös hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa ehdottomana vankeutena, niin tällöin kohtuullistamisessa voidaan ottaa huomioon vain ennen alioikeuden tuomion julistamista tehdyt uudet rikokset. Sen sijaan jos alioikeudessa on tuomittu ehdollista vankeutta, mutta hovioikeudessa ehdotonta vankeutta, niin kohtuullistamisharkinnassa voidaan ottaa huomioon kaikki ennen hovioikeuden tuomiota tehdyt rikokset.\nSe, että ehdotuksen mukaan kohtuullistamisharkinnassa voidaan ottaa huomioon myös lainvoimaa vailla oleva aikaisempi tuomio, aiheuttaa eräitä ongelmia tuomion muuttuessa hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa, koska kokonaisrangaistus saattaa tietyissä tapauksissa tulla normaalia lievemmäksi tai normaalia ankarammaksi. Aikaisemman tuomion muuttuessa valituksen johdosta ankarammaksi saattaa esiintyä tilanteita, jolloin uuden tuomion kohtuullistaminen jää vähäisemmäksi kuin jos tiedossa olisi ollut lopullinen tuomio. Useimmiten nämä tilanteet eivät tuottane suuria ongelmia. Sen sijaan vakavampia ongelmia saattaa syntyä tilanteessa, jossa käräjäoikeudessa on tuomittu suhteellisen pitkä ehdoton vankeusrangaistus, joka on lainvoimaa vailla olevana otettu huomioon myöhempää tuomiota kohtuullistettaessa ja hovioikeus tai korkein oikeus hylkää ensiksi mainittua rikosta koskevan syytteen. Tällöin tuomittu on saanut kohtuullistamisedun, joka ei varsinaisesti olisi hänelle kuulunutkaan. Tosin myös nykyistä rikoslain 7 luvun 8 §:ää sovellettaessa esiintyy rangaistuksen lievennyksen kannalta tähän verrattavia tilanteita. Lisäksi rikoslain 7 luvun 8 §:n soveltamistilanteet ovat käräjäoikeuksissa jokapäiväisiä, kun taas syytteen hylkääminen valituksen johdosta tapauksissa, joissa alioikeudessa on tuomittu ehdotonta vankeutta, on varsin harvinaista.\nEdellä mainituilta lainvoimaa vailla olevan tuomion huomioon ottamiseen kohtuullistuttamisharkinnassa liittyviltä ongelmilta voisi luonnollisesti välttyä edellyttämällä aikaisemmalta tuomiolta lainvoimaisuutta. Tämäkään ratkaisu ei ole ongelmaton. Tämä saattaisi pakottaa hakemaan uudesta tuomiosta muutosta, jotta aikaisempi tuomio ehtisi tulla lainvoimaiseksi ja siten huomioon otettavaksi myöhemmässä tuomiossa. On myös mahdollista, että kohtuullistaminen jää käytännön syistä tekemättä, kun myöhempi tuomio tulee lainvoimaiseksi aikaisempaa tuomiota aiemmin. Kun tarkoituksena on joka tapauksessa luoda harkinnanvaraisuuteen perustuva järjestelmä, näyttää perustellummalta, että aikaisemmat tuomiot otetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa huomioon senkin uhalla, että joissakin yksittäistapauksissa lopputulos saattaa poiketa normaalirangaistuksesta joko lievempään tai ankarampaan suuntaan. Näitä ongelmia ei voida välttää vaikka otettaisiin huomioon vain lainvoimaiset tuomiot.\nNykyisessä järjestelmässä on mahdollista erillisessä oikeudenkäynnissä jälkikäteen muuttaa aikaisempia lainvoimaisia tuomiota. Tämä ei kuitenkaan ole johtanut läheskään aina yhdenvertaisiin ja oikeudenmukaisiin lopputuloksiin. Nykyjärjestelmän mutkikkuus ja sen aiheuttama työmäärä sekä järjestelmään sisäänrakennettujen virheiden mahdollisuus eivät puolla tämäntapaisen järjestelmän säilyttämistä. Ei ole löydettävissä järjestelmää, joka olisi yhtäaikaa yksinkertainen, selkeä ja yhdenvertaisuutta millimetrin tarkasti ylläpitävä. Järjestelmän selkeyttämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi nyt ehdotetaan luovuttavaksi erityisestä jälkikäteen tapahtuvasta yhteisen rangaistuksen määräämisestä, koska kokemukset osoittavat, että nykyisen kaltaisella järjestelmällä, jossa on jälkikäteen muunneltu lainvoimaisia tuomioita, ei ole saavutettu sille asetettuja tavoitteita.\nNiitä tilanteita varten, joissa esityksen mukainen kohtuullistaminen on tuomioiden myöhemmän muuttumisen takia osoittautunut olennaisella tavalla väärin perustein tehdyksi, ehdotetaan laajennettavaksi nykyisessäkin laissa olevaa korjausmahdollisuutta. Oikeudenkäymiskaaren ehdotetun 31 luvun 9 a §:n mukaan lainvoimainen kohtuullistamistuomio voitaisiin nykyistä useammissa tapauksissa purkaa.\nAikaisempia ehdollisia vankeusrangaistuksia ei ole tarpeen ottaa kohtuullistamisharkinnassa huomioon, koska tarpeellinen kohtuullistaminen voidaan tehdä siinä vaiheessa, kun ehdollinen vankeusrangaistus määrätään pantavaksi täytäntöön joko kokonaan tai osittain ja täytäntöönpantavaksi määrätystä rangaistuksesta ja uudesta rikoksesta tuomittavasta rangaistuksesta samalla yleensä määrätään 7 luvun säännöksiä soveltaen yhteinen ehdoton vankeusrangaistus.\nKun uudesta rikoksesta tosiasiallisesti tuomitaan erääntyyppinen lisärangaistus, tulee tuomioistuimella olla mahdollisuus alittaa rangaistussäännöksessä oleva vankeudelle asetettu erityinen vähimmäisaika.\nTuomioistuimella on mahdollisuus harkita uutta rangaistusta tuomittaessa eri rangaistusvaihtoehtoja. Kysymykseen voisi tulla paitsi ehdoton vankeus, eräissä tapauksissa myös ehdollinen vankeus tai sakko. Lisäksi yhdyskuntapalvelun tuomitsemisedellytykset ovat harkittavissa itsenäisesti.\nPeriaatteessa olisi mahdollista, että henkilö, jolle on tuomittu kahdeksan kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen sijaan 200 tuntia yhdyskuntapalvelua, voitaisiin tuomita ennen tämän tuomion antamista tehdystä rikoksesta nyt ehdotetun säännöksen mukaan kohtuullistettuna ehdottomaan enintään kahdeksan kuukauden vankeusrangaistukseen, josta niin ikään voitaisiin määrätä yhdyskuntapalvelua. Nykyisen lain mukaan tämä ei olisi mahdollista, koska rikoslain 7 luvun mukaan määrättävä yhteinen vankeusrangaistus kohoaisi yli kahdeksan kuukauden, mikä estää yhdyskuntapalveluun tuomitsemisen. Käytännössä tämän kaltaisissa tapauksissa tulisi kuitenkin noudattaa yhdenvertaisuusperiaatteen takia yhdyskuntapalvelun tuomitsemisessa pidättyvyyttä.\nJotta tuomioistuimet voisivat myöhemmin tietää, onko tuomiota kohtuullistettu tämän pykälän nojalla, tulisi tuomiossa aina ilmoittaa, mikä aikaisempi tuomio tai mitkä aikaisemmat tuomiot on otettu kohtuullistamisessa huomioon. Näiden tietojen tulisi olla myös rikosrekisterissä.\nSamalla pykälän otsikko ehdotetaan muutettavaksi siten, että se vastaa pykälän uutta sisältöä.\n7 §. Pykälässä ovat säännökset yhteisen rangaistuksen määräämisestä täytäntöönpanoa varten. Kun nyt ehdotetaan luovuttavaksi yhteisen rangaistuksen määräämisestä jälkikäteen, tämä pykälä ehdotetaan kumottavaksi tarpeettomana.\n8 §. Pykälässä on säännös yhteisen vankeusrangaistuksen poikkeuksellisesta määräämisestä. Säännös koskee yhteisen vankeusrangaistuksen määräämistä jälkikäteen tilanteessa, jossa yhteinen vankeusrangaistus on määrätty kahdesta tai useammasta rikoksesta ja sitten havaitaan, että jostakin niistä rikoksista, joista on määrätty yhteinen vankeusrangaistus, sekä jostakin muusta rikoksesta olisi tullut määrätä tällainen rangaistus. Säännöksen mukaan tällöin kaikista näistä rikoksista on määrättävä yhteinen vankeusrangaistus. Luovuttaessa yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä jälkikäteen ehdotetaan pykälä tarpeettomana kumottavaksi.\n9 §. Pykälässä säädetään, että aikaisemmin ratkaistun rikosasian asianomistajalla ei ole puhevaltaa yhteistä vankeusrangaistusta jälkikäteen määrättäessä. Luovuttaessa yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä jälkikäteen ehdotetaan pykälä kumottavaksi.\nVoimaantulosäännös. Lain säännöksiä ehdotetaan sovellettavaksi taannehtivasti myös rikoksiin, jotka on tehty ennen tämän lainmuutoksen voimaantuloa ottaen huomioon lievemmän lain periaatteen mukaisesti, että kokonaisrangaistus ei saa muodostua ankarammaksi kuin sovellettaessa aikaisemman lain säännöksiä. Tästä on kuitenkin käytännön syistä tehtävä muutoksenhakutilanteita koskeva poikkeus, jos kysymyksessä on valitus ennen lain voimaantuloa tuomitusta ehdottomasta vankeusrangaistuksesta tai yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä täytäntöönpanoa varten. Tällöin tulee soveltaa aikaisemman lain 6―9 §:n säännöksiä. Vanhoja jälkikonkurrenssia koskevia säännöksiä tulee soveltaa aikaisemman lain aikana tuomittuihin ehdottomiin vankeusrangaistuksiin siitä riippumatta, onko tuomio tullut lainvoimaiseksi tai muuten täytäntöönpanokelpoiseksi vanhan vai uuden lain voimassa ollessa.\n4 §. Pykälän 2 momentissa säädetään yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä niissä tapauksissa, jolloin aikaisempi ehdollinen vankeusrangaistus määrätään pantavaksi täytäntöön joko kokonaan tai osittain. Säännöksestä ehdotetaan poistettavaksi sen toisen virkkeen lopussa oleva viittaus nyt kumottavaksi ehdotettuun jälkikonkurrenssitilanteeseen: ''tai jos tuomittu on ehdollisen rangaistuksen tuomitsemisen jälkeen ennen sen täytäntöönpantavaksi määräämistä tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen''.\n5 §. Pykälässä säädetään yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä tapauksessa, jolloin ehdolliseen vankeusrangaistukseen tuomittua syytetään ennen koetusajan päättymistä ennen tuomiota tehdystä muusta rikoksesta. Luovuttaessa yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä jälkikäteen ehdotetaan pykälä kumottavaksi.\nVoimaantulosäännös. Lain säännöksiä ehdotetaan sovellettaviksi taannehtivasti myös rikoksiin, jotka on tehty ennen tämän lainmuutoksen voimaantuloa ottaen huomioon lievemmän lain periaatteen mukaisesti, että kokonaisrangaistus ei saa muodostua ankarammaksi kuin sovellettaessa aikaisemman lain säännöksiä. Rikoslain 7 lukuun ehdotetun uusitun 6 §:n mukaisesti ehdotetaan voimaantulosäännökseen otettavaksi mahdollisuus siirtymävaiheessa alittaa vankeudelle säädetty erityinen vähimmäisaika. Lisäksi olisi mahdollista katsoa aikaisempi rangaistus riittäväksi seuraamukseksi myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta.\nLain 29 §:n 2 momentissa on säännös siitä, kuinka tuomioistuimen on meneteltävä siinä tapauksessa, että muussa pohjoismaassa ehdollisesti tuomittu tuomitaan Suomessa rangaistukseen ennen ehdollisen rangaistuksen tuomitsemista tehdystä rikoksesta. Kun vastaava ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain 5 § ehdotetaan kumottavaksi, ehdotetaan myös kyseessä oleva säännös kumottavaksi.\nYhdyskuntapalvelusta annetun lain 3 §:n 2 ja 3 momentissa sekä 11 §:n 3 momentissa viitataan yhdyskuntapalvelun osalta nyt muutettavaksi ja kumottavaksi ehdotettuun rikoslain 7 luvun 6, 7 ja 8 §:ään. Säännöksistä 3 §:n 3 momentti ja 11 §:n 3 momentti ehdotetaan tarpeettomina kumottaviksi. Sitä vastoin 3 §:n 2 momentin tilalle ehdotetaan otettavaksi säännös, jonka mukaan myös aiemmat yhdyskuntapalvelurangaistukset otettaisiin huomioon uutta rangaistusta tuomittaessa. Aiempi yhdyskuntapalvelurangaistus voitaisiin ottaa rikoslain 7 luvun 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla huomioon riippumatta siitä, minkälajinen uusi rangaistus olisi. Käytännössä uusi rangaistus olisi useimmiten yhdyskuntapalvelua tai ehdotonta vankeutta.\nTämän lisäksi 11 §:n 4 momentista ehdotetaan poistettavaksi viittaus nyt kumottavaksi ehdotettuun saman pykälän 3 momenttiin.\nVoimaantulosäännös. Jos lain voimaantulon jälkeen käsiteltävässä asiassa sovelletaan nyt ehdotetun rikoslain muuttamisesta annetun lain siirtymäsäännösten mukaan rikoslain aikaisempia 7 luvun 6―9 §:n säännöksiä, sovelletaan myös nyt kumottaviksi ehdotettuja säännöksiä.\nOikeudenkäymiskaaren 31 luvun nykyisen 9 a §:n mukaan lainvoimainen tuomio voidaan purkaa eräissä sellaisissa tilanteissa, joissa rangaistusta määrättäessä on otettu huomioon toinen rangaistus rikoslain 7 luvun 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Säännös soveltuu silloin, kun yhteisen rangaistuksen jälkikäteinen määrääminen on menettänyt perustansa sen vuoksi, että jokin määräämisessä huomioon otettu rangaistus on muuttunut oltuaan ylimääräisen muutoksenhaun kohteena.\nEhdotuksen mukaan myös rikoslain 7 luvun 6 §:n mukainen kohtuullistamistuomio olisi mahdollista purkaa niissä tilanteissa, joissa voimassa olevan lain mukaan on voitu purkaa tuomio, jolla on määrätty yhteinen rangaistus. Soveltamisala laajenisikin hieman, kun purkumahdollisuus voisi syntyä myös menetetyn määräajan palauttamisen seurauksena.\nEsityksessä ehdotetaan purkumahdollisuutta lisäksi laajennettavaksi kokonaan uusiin tilanteisiin. Tarve purkaa kohtuullistamistuomio voi syntyä silloin, kun vailla lainvoimaa oleva tuomio, joka on otettu kohtuullistamisessa huomioon, muuttuukin olennaisesti ylemmässä oikeusasteessa.\nNiissä tapauksissa, joissa ylempi tuomiois- tuin tuomitsee rangaistukseen sellaisen syytteen perusteella, jonka alempi oikeusaste on hylännyt, tarvetta tuomion jälkikäteiseen muuttamiseen ei yleensä synny, koska ylempi tuomioistuin voi itse ottaa muutoksen huomioon omassa tuomiossaan. Sama koskee tilannetta, jossa ylempi tuomioistuin olennaisesti ankaroittaa rangaistusta. Tuomion muuttamistarvetta ei synny, jos tiedonkulussa ei ole ollut katkoksia.\nNiihin tilanteisiin, joissa puutteelliset tiedot aiemmista tuomioista ovat johtaneet kohtuullistamisen tekemättä jättämiseen, ehdotettu tuomion purkumahdollisuus ei ulottuisi. Näissä melko harvinaisissa tapauksissa olisi mahdollista päästä kohtuulliseen lopputulokseen harkittaessa ehdonalaisen vapauttamisen ajankohtaa tai viimeisenä keinona armahdusmahdollisuutta käyttämällä.\nSen sijaan silloin, kun ylempi tuomioistuin hylkää kokonaan tai olennaisilta osin syytteen, johon perustuvan rangaistuksen vuoksi alempi oikeusaste on kohtuullistanut toista rangaistusta, kohtuullistamistuomion purkaminen voi olla aiheellista. Kohtuullistaminenhan on voinut lieventää kokonaisrangaistusta huomattavastikin perusteella, joka myöhemmin häviää.\nPurkupäätös voitaisiin tehdä vain silloin, kun rangaistus on muuttunut olennaisesti. Samaa olennaisuusvaatimusta sovellettaisiin silloinkin, kun syyte on osittain hylätty. Jos ylemmässä oikeusasteessa hylätty syyte on koskenut rikosta, josta tuomittu rangaistus on ollut lievä joko sellaisenaan tai suhteessa kokonaisrangaistukseen, tuomion purkaminen ei olisi edes mahdollista.\nEhdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä syyskuuta 1997, jolloin myös uuden rikosasioiden oikeudenkäyntiä koskevan säännöstön on määrä tulla voimaan. Ilman nyt ehdotettuja lainmuutoksia uudet rikosprosessisäännökset lisäisivät työläitä yhteisen rangaistuksen jälkikäteisiä määräämisiä entisestään.\nkumotaan 19 päivänä joulukuuta 1889 annetun rikoslain (39/1889) 7 luvun 7―9 §, sellaisina kuin ne ovat laissa 697/1991, ja\nJos ehdottomaan vankeusrangaistukseen tuomittua syytetään hänen ennen tämän rangaistuksen tuomitsemista tekemästään muusta rikoksesta, voidaan aikaisempi ehdoton vankeusrangaistus ottaa uutta rangaistusta määrättäessä kohtuuden mukaan huomioon rangaistusta lieventävänä seikkana. Uudesta rikoksesta voidaan myös tuomita laissa sille säädettyä vähimmäisaikaa lyhyempään vankeusrangaistukseen tai katsoa aikaisempi rangaistus riittäväksi seuraamukseksi myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta.\nTuomiossa on ilmoitettava, mikä aikaisempi tuomio tai mitkä aikaisemmat tuomiot on otettu huomioon rangaistusta tämän pykälän mukaan kohtuullistettaessa.\nLakia sovelletaan myös rikoksiin, jotka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa. Rangaistus on kuitenkin määrättävä siten, ettei kokonaisrangaistus tule ankarammaksi kuin jos olisi sovellettu tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 6―8 §:ää.\nKumottuja 6―9 §:n säännöksiä sovelletaan kuitenkin muutoksenhakumenettelyssä käsiteltäessä valitusta tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen lain aikana tuomitusta ehdottomasta vankeusrangaistuksesta sekä yhteisen vankeusrangaistuksen määräämisestä täytäntöönpanoa varten, jos ehdottomat vankeusrangaistukset on tuomittu ennen tämän lain voimaantuloa.\nkumotaan ehdollisesta rangaistuksesta 13 päivänä helmikuuta 1976 annetun lain (135/1976) 5 §, sellaisena kuin se on laissa 700/1991, ja\nmuutetaan 4 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on mainitussa laissa 700/1991, seuraavasti:\nJos ehdollinen rangaistus määrätään pantavaksi täytäntöön joko kokonaan tai osaksi ja uudesta rikoksesta olisi tuomittava ehdoton vankeusrangaistus, tekijän tuomitsemisessa yhteiseen ehdottomaan vankeusrangaistukseen noudatetaan soveltuvin osin, mitä rikoslain 7 luvussa säädetään. Vastaavasti on meneteltävä, jos täytäntöönpantavaksi määrätään kaksi tai useampia ehdollisia rangaistuksia.\nLakia sovelletaan myös rikoksiin, jotka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa. Rangaistus on kuitenkin määrättävä siten, ettei kokonaisrangaistus tule ankarammaksi kuin jos olisi sovellettu tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 4 ja 5 §:ää. Uudesta rikoksesta voidaan tällöin tuomita laissa sille säädettyä vähimmäisaikaa lyhyempään rangaistukseen tai katsoa aikaisempi rangaistus riittäväksi seuraamukseksi myös myöhemmin käsiteltäväksi tulleesta rikoksesta.\nTällä lailla kumotaan Suomen ja muiden pohjoismaiden välisestä yhteistoiminnasta rikosasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanossa 20 päivänä kesäkuuta 1963 annetun lain (326/1963) 29 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 704/1991.\nkumotaan yhdyskuntapalvelusta 12 päivänä joulukuuta 1996 annetun lain (1055/1996) 3 §:n 3 momentti sekä 11 §:n 3 momentti ja\nmuutetaan 3 §:n 2 momentti ja 11 §:n 4 momentti seuraavasti:\nAikaisempi yhdyskuntapalvelurangaistus voidaan ottaa uutta rangaistusta tuomittaessa huomioon vastaavalla tavalla kuin aikaisempi ehdoton vankeusrangaistus rikoslain 7 luvun 6 §:n mukaan.\nPäätöstä aiemmin tuomitun yhdyskuntapalvelun täytäntöönpanon kieltämisestä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta.\nJos lain voimaantulon jälkeen käsiteltävässä asiassa sovelletaan rikoslain muuttamisesta päivänä kuuta 1997 annetun lain ( / ) siirtymäsäännösten mukaan rikoslain aikaisempia 7 luvun 6―9 §:n säännöksiä, sovelletaan aikaisempia 3 §:n 2 ja 3 momenttia sekä 11 §:n 3 ja 4 momenttia.\nmuutetaan oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 9 a §, sellaisena kuin se on laissa 708/1991, seuraavasti:\nLainvoiman saanut tuomio rikosasiassa voidaan purkaa myös, jos siinä rangaistusta määrättäessä on rikoslain 7 luvun 6 §:ssä säädetyin tavoin otettu huomioon toinen rangaistus ja viimeksi mainittu rangaistus on sittemmin poistettu taikka sen perustana ollut syyte on kokonaan tai osittain hylätty tai rangaistus on muuten olennaisesti muuttunut.


Polkupyörän langaton ajotietokone, Asaklitt | Clas Ohlson\nPolkupyörän langaton ajotietokone, Asaklitt\nAntaa tietoa pyöräretkestä tai treenistä.\nPyörätietokone, jossa 15 toimintoa.\nParistokäyttöinen laite, jossa langaton tiedonsiirto.\nKeskinopeuden ylitys tai alitus\nVauhdin kiihtyminen tai hidastuminen\nPakkauksen mitat\t14,3 x 7,3 x 4,8 cm\nLangaton ajotietokone polkupyörään. Suuri, selkeä näyttö, jossa monia eri toimintoja.\nNäppärä polkupyörän ajotietokone, josta näet helposti pyöräillyn matkan, nopeuden ja pyöräilyn keston. Näet myös paljonko olet kuluttanut kaloreita, polttanut rasvaa yms. Taustavalo ja kellonaika ja automaattinen käynnistys ja sammutus. Helppo asentaa, toimii kahdella CR2032-paristolla (mukana).\nLangattoman ajotietokoneen ominaisuudet ja toiminnot:\nNäyttää, onko ajonopeutuesi yli vai alle keskinopeuden\nNäyttää vauhdin hidastumisen tai kasvamisen\nPäätoimintojen rullaava näyttö\nLITIUMPARISTO CR2032 4KPL 4,99(1,25/kpl) 5\nLITIUMPARISTO CR2032 2KPL 4,99(2,50/kpl) 5\n31-5371 315371000 Pr315371000 http://m.clasohlson.com/fi/Polkupyörän-langaton-ajotietokone,-Asaklitt/Pr315371000 PRODUCT NO 1.0 1 Polkupyörän langaton ajotietokone, Asaklitt 1545 Vapaa-aika|Pyörät & sähköajoneuvot|Polkupyörätarvikkeet YES 14.99 19.99 GREEN ACTIVE YES\nprod mobile FI FI product Vapaa-aika|Pyörät & sähköajoneuvot|Polkupyörätarvikkeet|Polkupyörän langaton ajotietokone, Asaklitt b2c NO EUR YES 0 0.0


Primus PRIMUS DRINKING BOTTLE 1.0 L - S/S - Partioaitta\nPRIMUS DRINKING BOTTLE 1.0 L - S/S\nPrimus PRIMUS DRINKING BOTTLE 1.0 L - S/S\nRuostumattomasta teräksestä valmistettu mattapintainen vesipullo. Täydellinen patikointiin, kuntoiluun tai takamaastojen seikkailuihin.\nPrimus Drinking Bottle 1,0 L - Ruostumattomasta teräksestä valmistettu mattapintainen juomapullo. Täydellinen patikointiin, kuntoiluun tai takamaastojen seikkailuihin. Ruostumaton teräs on kestävä materiaali, josta ei liukene myrkkyjä juomaan. Teräspullo pitää myös juomasi raikkaan makuisena.


Painostettiinko Kaikkonen eroamaan? - Suomen Uutiset\nhuhtikuu 25, 201318:09\nPainostettiinko Kaikkonen eroamaan?\nPerussuomalaisten torstaina kokoontunut Pirkko Ruohonen-Lernerin johtama eduskuntaryhmä on tyytyväinen siihen, että Antti Kaikkosen (kesk.) asia saatiin pois päiväjärjestyksestä. Ruohonen-Lerner esittää kuitenkin arvelun siitä, että Kaikkosta on painostettu eroamaan.\nKuinka uskottava Kaikkonen on Talousvaliokunnassa., Ei ole Kepun kieroilulla mitään rajaa. Törkeää!\nKaikkonen ansaitusti lehtereille\nKaikkoselle on yksi sopiva paikka eduskunnassa. Se on lehtereillä. Sinne saa talousrikoksistakin ehdollista saaneet mennä. Sali on varattu nuhteettomille kansanedustajille.\nKeskustapuolueella on pelisilmä täysin hukassa. Laittaa nyt talousrikoksesta tuomittu talousvaliokunnan jäseneksi. Siis pukki kaalimaan vahdiksi. Tämä keskustan teko toki voi olla vitsi, mutta ei siltä vaikuta.\nKuka panee Kaikkosen laulukuoroon laiton vireille?\nTietekin tästä oli sovittu. Vaihtoehtoja ei ollut. Kyllä Perussuomalaiset olivat inhottavia???\nSipilä itse tunnusti, että kierros kepun kansanedustajien kuulemiseksi ratkaisi Kaikkosen eron. Tunnusti pian senjälkeen, kun oli ensin ilmoittanut Kaikkosen tehneen itsenäisen ratkaisun!


NooraS: Vaaleanpunaista vappua!\nMinulla oli lauantaina ihan älyttömän kiva päivä. Kävin ystäväni kanssa kiertelemässä Kuopion vanhojen tavaroiden liikkeitä ja tein ihan pieniä löytöjäkin. Olen jotenkin nyt huumaantunut tuosta vaaleanpunaisesta ja löysinkin pari keraamista maljakkoa ihanan herkissä sävyissä, laitan myöhemmin lisää kuvia muista löydöistäni. Himoitsen myös vaaleanpunaisia kirsikkapuun oksia (omenapuun oksatkin kävisivät) kotiini, mutta näin keskusta-asujana ei tuolla parvekkeella pahemmin puutarhaa kasva. ;)\nSiinä se minun uusin öljyvärityöni nyt komeilee. Olen nyt vähän kahden vaiheilla jatkanko tätä vielä vai jätänkö tällaiseksi. Antaa silmän nyt tottua siihen hetken. Ja voi että kun minä en pidä tuosta meidän sohvasta, se on ihan kaamee, kulahtanut ja epäkäytännöllinen. Niin ja meillä ei tällä hetkellä ole edes sohvapöytää, koska möin sen. Näin jälkeenpäin ajateltuna, olisi ehkä kannattanut ostaa uusi valmiiksi. Mennään nyt hetki tällä väliaikaisratkaisulla ja odotetaan, että joko unelmiemme talo tulisi vastaan tai sitten unelmiemme sohvapöytä tulisi vastaan. Tuo jälkimmäinen kuulostaa paljon realistisemmalta.\nNiin muuten, kuplivaa vappuaattoa! Olisin toivottanut mielummin aurinkoista, mutta tänne ei kyllä aurinkoa ole luvattu, ei varmaan muuallekaan? Kylmää ja harmaata, pyh. Olen muutenkin vähän huono juhlimaan vappua, vaikka toukokuun tyttö olenkin. Ehkä se johtuu siitä, että syntymäpäiväni on heti vapun jälkeen, joten säästelen voimia niihin, tsih... ;) En muuten paistanut munkkeja, simatkin jäi tekemättä, mutta ei anneta sen haitata...\nPs. Huomasin tässä, että Blogger tekee kuvistani jotenkin harmaita? Kokeilin nyt tallentaa kuvat png-muodossa, joten katsotaan auttaako se ja ovatko kuvani tästä lähtien sellaisia, kun niiden kuuluisi olla. Onko muilla ollut tällaisia ongelmia ja mikä siihen auttaisi?\nTunnisteet: Sisustaminen, Taide, Öljyvärityö


Sysmän Suvisoitto - Lasten Suvisoitto -leiri\nLasten Suvisoitto kutsuu 6-16-vuotiaita lapsia ja nuoria musisoimaan rytmiikan ja yhteissoiton merkeissä 29.6.-2.7.2022. Leiri järjestetään päiväleirinä, ja mukaan kutsutaan kaikkia soitto- ja lauluintoisia; aikaisempi musiikin harrastaminen ei ole vaatimuksena.\nIlmoittautuminen leirille on nyt auki, ja jatkuu 31.5.2022 saakka. Ilmoittautumislomakkeeseen pääset täältä.\nLeiripäivien pituus on noin klo 9.30-16, jonka aikana musisoidaan isommissa, sekä pienemmissä ryhmissä. Mukaan mahtuu myös pelejä ja leikkejä, ja mahdollisesti myös uimaretki! Leiritilat löytyvät Sysmän keskustasta.\nLeirimaksu ryhmäopetuksesta on 150€, sisältäen lounaan ja välipalan. Leirille voidaan myöntää vapaaoppilaspaikka, jos lapsen osallistuminen leirille ei muuten ole mahdollista. Vapaamuotoiset hakemukset vapaaoppilaspaikkaa varten lähetetään Suvisoiton toiminnanjohtajalle,Laura Haaralalle (laura@suvisoitto.fi) 15.5.2022 mennessä.\nLeiri päättyy yhteismusisointihetkeen la 2.7.2021 klo 14, jonne vanhemmat ja ystävät ovat tervetulleita mukaan.\nSeuraamme tarkasti viranomaisten suosituksia tässä vallitsevassa korona-tilanteessa, ja meille on ensisijaisen tärkeää, että leiri toteutetaan mahdollisimman turvallisesti niin osallistujien, kuin opettajien näkökulmasta. Jos tästä syystä joutuisimme tekemään viime hetken peruutuksia Lasten Suvisoiton suhteen, palautetaan jo mahdollisesti maksetut leirimaksut kokonaisuudessaan.\nJos samasta perheestä osallistuu useampi lapsi leirille, pyydämme täyttämään jokaisella oman ilmoitttutumislomakkeen.\nLisätietoja leiristä saat Laura Haaralalta, sähköpostitse osoitteesta laura@suvisoitto.fi, ja puhelimitse numerosta 044 2355691.


People wait all week for friday - Saijis\nPeople wait all week for friday\tmaanantai, 19 elokuun, 2013\nMoikka ihanat! Oon potenut jo vieroitusoireita melkein, kun en oo päässyt postailemaan teille niin aktiivisesti kuin normaalisti. Onneksi välillä pääsen kirjoittelemaan teille näitä postauksia Iriksen koneella & pidetään peukut pystyssä, että uusi kone saapuisi pian! Mutta ajattelin nyt kertoa perjantaista, jolloin nappasin Iriksen sekä Miian koulusta kyyttiin & suunnattiin Kurikkaan, jossa oon viettänyt koko viikonlopun äidin herkullisilla ruuilla herkutellen ♥\nLähdettiin perjantai katsomaan keskustassa olevia markkinoita, joissa saatiin aika kulumaan iltaa asti. Käytiin myös illemmalla Iriksen kanssa katsomassa Aukusti Rockin menoa, jonka jälkeen aikasin nukkumaan, kun lauantaina lähdettiin sinne Vaasaan. Siitä kuulette lisää myöhemmin & näette myös ostoksia siinä videon muodossa ;-)\nMutta nyt perjantain fiiliksiä kuvina:\nPaita Vero Moda / Housut Vero Moda / Laukku Longchamp / Kengät H&M; / Kello Guess / Rannekoru H&M; / Sormukset H&M; / Aurinkolasit H&M;\nMukaan lähti printtitoppi 15.00€\nPalaillaan taas mahdollisimman pian ♥\nPosted at 19:22h by\tSaija 55 Comments\nPosted at 19:33h, 19 elokuun Vastaa\nIhana toi toppi ! En malta odottaa sun videoo<3\nPosted at 19:39h, 19 elokuun Vastaa\nOoooo mikä toppi!! Haluan kans <3 sun hiukset on vaan nii ihanat ::)\nPosted at 19:55h, 19 elokuun Vastaa\nonks sulla montaki tatuointia ja ois kiva jos tekisit niistä postauksen ja esittelisit ne ja kertosit niitte tarkotukse ja miks otit ja kadutko kun otit tatuoinnin?:)\nPosted at 20:01h, 19 elokuun Vastaa\noi ku siisti toi sun peplumtoppi ♥ mieki aattelin tilata hersecretist varmaa yhenlaisen (;\nPosted at 20:12h, 19 elokuun Vastaa\noot niin nätti :) mitä nuossa laseissa on??\nPosted at 20:13h, 19 elokuun Vastaa\nVoi ihanuus, mitkä vaatteet♥\nIhana saada sulta videoo :)\nPosted at 20:27h, 19 elokuun Vastaa\ntää on niin mun lempi blogi ja vähä ihana saada sulta videoita <3 rupeathan tekemään niitä useammin sitten? (:\nPosted at 20:35h, 19 elokuun Vastaa\nLuulis et drinkki ja sidukkaa\nPosted at 20:58h, 19 elokuun Vastaa\nTaitaa olla Italian soda ja hmmmmmmm dumlekaakao :)\nPosted at 21:03h, 19 elokuun Vastaa\nIhana ja pirtee postaus niinku aina ;) Hih♥\nPosted at 22:11h, 19 elokuun Vastaa\nPosted at 22:41h, 19 elokuun Vastaa\nsul on tosi hienoi kuvii:) liityin lukijaksi!\nPosted at 23:26h, 19 elokuun Vastaa\nOotko ostanut koska tuon peplumin? :) Oot super kaunein <3\nPosted at 23:29h, 19 elokuun Vastaa\ntämä saattaa kuulostaa tosi tyhmältä mutta sulla on täydelliset solisluut!! :D oikeesti!\nPosted at 23:41h, 19 elokuun Vastaa\nNiin munkin mielestä :)! Ihana kuulla, että sitä odotetaan <3!\nPosted at 23:46h, 19 elokuun Vastaa\nJoo ;-)! Oiii kiitos paljon <3 :)\nPosted at 23:55h, 19 elokuun Vastaa\nOn kolme kappaletta ja niistä löytyy postauksia täältä:\nJa en oo katunut mitään niistä ikinä =)!\nPosted at 23:59h, 19 elokuun Vastaa\nSe on aivan ihana kyllä ♥ Mäki oon kattonut niitä ja ne on kyllä niin kivoja ;-)!!\nPosted at 00:01h, 20 elokuun Vastaa\nJoo eli Italian soodaa ja dumle pirtelöä :) Ei yhtään alkoholia :-D\nPosted at 00:03h, 20 elokuun Vastaa\nVoii kiitos :) Toinen ihanuus siellä ♥ Hihi joo!:)\nPosted at 00:53h, 20 elokuun Vastaa\nVoi vitsit, kun kiva kuulla :)<3 Joo kyllä mä ajattelin sit tehdä aktiivisesti videoita :)\nPosted at 01:00h, 20 elokuun Vastaa\nHihi kiitän ♥ :>!\nPosted at 01:01h, 20 elokuun Vastaa\nPosted at 01:03h, 20 elokuun Vastaa\nKiitti paljon Linda ja tervetuloa lukemaan! =)\nPosted at 01:04h, 20 elokuun Vastaa\nJoskus varmaan kolme viikkoa sitten :> Kiitos hirmuisesti <3!\nPosted at 01:05h, 20 elokuun Vastaa\nOoho en oo ikinä kuullutkaan tuollaista, mutta kiitos paljon :)!\nÄääää en malta oottaa videota!! ;) <3\nPosted at 13:37h, 20 elokuun Vastaa\noot tosi kaunis! heei miten oot saanu noi about me jutut tonne ylös? :o ja milloin julkaset sen hampaidenvakasu jutun va oonko missannu jonku postauksen :D\nPosted at 14:30h, 20 elokuun Vastaa\nVideota odotellessa. :) kiva asu muuuten :)\nPosted at 15:26h, 20 elokuun Vastaa\nTäällä odotellaan jo niin sun videota <3 ihana asu jälleen kerran, joka kerta vaan ihailen sun kaunetta! oot uskomaton <3\nPosted at 17:47h, 20 elokuun Vastaa\nOot tosi kaunis ja tää sun blogis on tosi ihana !:)ihastuin näihin sun kirjoituksiin.Aivan älyttömän ihaniin vaatteisiin ja asusteisiin .Oon saanu niistä inspiraatiota itelleni :)Löysin tän sun blogin eilen,kun olisi pitänyt kerrata sanakokeeseen ja mennä nukkumaan.Minähän tietysti jäin kiinni tähän sun blogiis ja nuokuin sun kirjoitusten edessä aina yhteen asti yöllä :D\nPosted at 18:54h, 20 elokuun Vastaa\neikö sun pitäny alottaa se ostolakko? :-D\nPosted at 20:21h, 20 elokuun Vastaa\nValitsin sun blogin linkitä blogisi – top 5 postaukseen! Käy ihmeessä kurkkaamassa :)\nPosted at 20:38h, 20 elokuun Vastaa\nIhana banneri ja tosi kivoja kuvia!:-)\nPosted at 22:29h, 20 elokuun Vastaa\nKoska teet sellasen postauksen missä\nKerrot vaikka top 10 suomalais lempi blogia? :)))\nPosted at 11:02h, 21 elokuun Vastaa\nHihi kiva kuulla! ;-)<3\nPosted at 11:05h, 21 elokuun Vastaa\nKiitos :) Ai hampeidenvalkaisu kilpailun voittajat vai minkä? :) Ja nuo jutut saa ylös: Blogger – Sivut – Uusi sivu – Ja sit siitä joko tyhjä sivu, jos haluat kirjoittaa esim. About me tai verkkosivu, jos haluat laittaa linkin vaikka blogloviniin :) Toivottavasti ymmärsit :)!\nPosted at 11:07h, 21 elokuun Vastaa\nOo noni :-)! Kiitos paljon :>\nPosted at 11:08h, 21 elokuun Vastaa\nVitsit, kun kiva kuulla :)! Kiitän!!<3 :)\nPosted at 11:10h, 21 elokuun Vastaa\nÄä voi apua kiitos!\nPosted at 11:11h, 21 elokuun Vastaa\nSe alkasi maanantaina :) Eli nuo ei vielä kuulunut siihen =)\nPosted at 11:31h, 21 elokuun Vastaa\nPosted at 11:32h, 21 elokuun Vastaa\nKiitos Emma :))\nPosted at 11:34h, 21 elokuun Vastaa\nVoisin jossain välissä tehdä :)!\nPosted at 11:56h, 21 elokuun Vastaa\nOi vitsi sun blogi vaikuttaa tosi kivalta! Kattelin vähä noita sun vanhojakin postauksia ja haluun kyllä ehdottomasti jäädä seuraamaan :) Terveisin uusi lukijasi <3\nPosted at 12:26h, 21 elokuun Vastaa\nVoii vitsit kiitos! :) Ja tervetuloa lukemaan <3! (:\nPosted at 15:47h, 21 elokuun Vastaa\nJep! semmonen ois kyllä tosi kiva! :)\nPosted at 16:54h, 21 elokuun Vastaa\nää inhottavaa ku et voi postata :(\nPosted at 19:24h, 21 elokuun Vastaa\nNiinpä!!:( Mua on ärsyttänyt kans tämä postaustauko, mutta et arvaa mitä!! Hain äsken uuden koneen postista ;-) Oon pian takaisin bloggailun parissa :)!!\nPosted at 22:16h, 21 elokuun Vastaa\nNoin nätti tyttö vois hymyillä niin, että hampaatki näkys t. se eräs poika taas, joka kommentoi meikkijuttuja tylsiksi ;D\nPosted at 15:03h, 22 elokuun Vastaa\nKysympä sellasta, että miten oot saanu ton instagram jutun? Oon yrittäny ettii siihen ohjeet.. niin onko sulla siihen jotkut sellaset ohjeet? Ei tarvii selittää ohjeita, voit vaikka linkata sen osotteen mistä ohjeet löysit! :)\nSaa käydä kurkkailemassa: http://imatcht.blogspot.fi/\nPosted at 16:41h, 22 elokuun Vastaa\nOot niin nätti :) ♥ Ja ihania kuvia :)\nPosted at 17:26h, 22 elokuun Vastaa\nJoo yritän aina välillä muistaa hymyillä, niin että hampaat näkyy mutta aina jotenkin tulee luonnostaan normaali hymy :-D\nPosted at 17:30h, 22 elokuun Vastaa\nTäällä on hyvät ohjeet:\nKiitos ihanuus ♥ (:


SOVELTO OYJ:N DIGITAALINEN OPPIMISYMPÄRISTÖ SOVELTO CHANNEL VOITTI BEST PRACTICE AWARDS 2015 -PALKINNON ETELÄ-AFRIKASSA - ePressi\nSOVELTO OYJ:N DIGITAALINEN OPPIMISYMPÄRISTÖ SOVELTO CHANNEL VOITTI BEST PRACTICE AWARDS 2015 -PALKINNON ETELÄ-AFRIKASSA\nLeading Learning Partner Association (LLPA) on EMEA (Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka) alueen suurin koulutusorganisaatioiden verkosto. Verkostoon kuuluu 27 johtavaa tieto- ja viestintäteknologiakouluttajaa 27 eri maasta. Tänä vuonna vuotuinen LLPA Summit pidettiin 16. - 20.11. Etelä-Afrikassa ja vuosittain jaettavan Best Practice -palkinnon voitti Sovelto Oyj:n digitaalinen oppimisympäristö Sovelto Channel. Palkinnon valinnan suorittivat verkoston jäsenet. Sovelton lisäksi palkittiin toiseksi kilpailussa valittu CompuTrain Ltd. (Hollanti) ratkaisullaan "Microsoft Exam Camp" ja kolmanneksi valittu Specialist (Venäjä) ratkaisullaan "Unlimited Learning".\nVastuu suomalaisten työuranaikaisesta osaamisen kehittämisestä on siirtymässä työntekijöille\nSuomalaisten organisaatioiden investoinnit henkilöstön kehittämiseen ovat pudonneet dramaattisesti vuoden 2008 jälkeen. Samaan aikaan osaamisvaatimukset työelämässä ovat kasvaneet ja työtekijöiden kyky uuden oppimiseen on noussut yhdeksi tärkeimmistä kilpailueduista. Kuitenkin nykytilanteessa osaaminen pääsee usein uran aikana happanemaan ja työntekijä saattaa työsuhteen aikana jopa menettää kilpailukykynsä. Vastuu työuranaikaisesta osaamisen kehittämisestä on siirtymässä työntekijälle itselleen.\nOsaamisvaatimukset muuttuvat nyt nopeasti ja osaamisvajeita on pystyttävä paikkaamaan joustavasti työn ohessa. Työuranaikaisen oppimisen merkitys on tuottavuuden ja hyvinvoinnin kannalta kriittistä. Digitalisaation myötä työn tekemisen tavat ja koulutustarpeet ovat murroksessa. Uuden oppiminen siirtyy yhä enemmän verkkoon ja osaksi työpäivää. Tieto- ja viestintäteknologia on avainroolissa suomalaisten tuottavuusloikassa. On osaamisesta kiinni, pystymmekö hyödyntämään sen mahdollisuudet.\nTyöuranaikainen osaamisen kehittäminen pitää mahdollistaa kaikille\nSuomen kilpailukyvyn elvyttäminen vaatii nopeita toimenpiteitä työväestön osaamisen ajanmukaistamiseen. Työuranaikainen jatkuva ja systemaattinen kouluttautuminen on työkyvyn ylläpidon kannalta keskeistä ja se hyödyntäisi niin työntekijöitä, työnantajia kuin yhteiskuntaakin. Jatkuva kouluttautuminen pitäisi mahdollistaa jokaiselle. Kuitenkin työnantajan maksaman osaamisen kehittämisen suhteen työntekijät ovat hyvin eriarvoisessa asemassa.\n”Sovelto Channel on työelämän tarpeisiin kehitetty yhteisöllinen ja digitaalinen oppimisympäristö, joka on käytettävissä ajasta ja paikasta riippumatta. Yli 3000 oppisisällön eli nanopalan lisäksi oppijalla on tukena myös päivystävä verkkopedagogi. Osaamisen on työelämässä kartuttava toiminnan muutosten tahdissa. Oppiminen on kehittymisen pullonkaula ja osaaminen ihmisen arvokkainta omaisuutta. Haluamme tarjota palvelua kaikille suomalaisille niin edullisesti, että jokaisella on mahdollisuus omista lähtökohdistaan ja tilanteestaan riippumatta varmistaa ajanmukainen työelämätaitojen osaaminen.” kertoo Sovelton toimitusjohtaja Sanna Varpukari.\nSovelto Oyj, toimitusjohtaja Sanna Varpukari, +358 40 7621762, sanna.varpukari@sovelto.fi.\nSovelto Channel esittelyvideo: https://youtu.be/ZJccZJS99aM\nLeading Learning Partner Association (LLPA) http://thellpa.com/


Kasvihuone Strong 24 m² 6 mm POISTOTUOTE - Akiro\nKasvihuone Strong 24 m² 6 mm POISTOTUOTE\n1 485,00 € 1 200,00 €\nSiivosimme varastoa! POISTOTUOTE, vain oma nouto Somerolta! Kasvihuone on uusi, käyttämätön ja paketeissa mutta pahvilaatikoissa on vaurioita (esim. reikiä, kastumisjälkiä jne.) ja kennolaatikoiden vauriot saattavat yltää muutamaan levyyn. Jatkeiden kennolevypaketit ja kennolevyt laajalla kaarella. Vauriot eivät vaikuta kasvihuoneen käyttöön. Poistotuotteet myydään ilman palautusoikeutta siinä kunnossa kuin ne ovat (paketit ja sisällön saa halutessaan avata ja tarkastaa) + valmistajan valmistusvirhetakuulla (esim. mahdollisesti puuttuvat osat lähetetään valmistajan toimesta).\nAsiakkaidemme suosikkimalli! Sisältää rungon lisätuet!\nHyvää kestävyyttä! Hurjasti tilaa ja viljelymahdollisuuksia tarjoaa tämä kestävä kaarikasvihuone Strong 24 m². Suurien satomäärien ja kokeilujen kasvihuone tosiharrastajalle. Satoa ja oleskelutilaa suuremmallekin perheelle! Kasvihuone Strong on tarkoitettu lämpöä vaativille kasveille sopivan mikroilmaston luomiseen puutarhoissa. Kasvihuone pidentää kasvukautta kesän molemmista päistä ja tarjoaa ihanteelliset kasvuolosuhteet niin hyöty- kuin koristekasveillekin.\nKasvihuoneen mitat: Leveys 3 m, pituus 8 m ja korkeus 2,1 m. Pinta-ala huikeat 24 m².\nRunko on galvanoitua terästä, profiilikoot 60×20 mm ja 44×15 mm. Osat liitetään toisiinsa ruuveilla ja muttereilla. Katelevyt ovat mittoihinsa valmiiksi leikattuja (pl. päädyn kaaripalojen mahdollinen asennusvara, poistettava itse), iskunkestäviä, pitkäikäisiä ja eurooppalaisia UV-suojattuja 6 mm:n paksuja kennolevyjä. Kasvihuoneen runko kestää jopa 180 kilon lumikuorman neliömetrille!\nKasvihuone ei vaadi erillistä perustusta, pohjatyöt pihan maaperän mukaan. Rungon pystyosissa on T-malliset maa-ankkurit, jotka kaivetaan maan sisään. Toki perustuksille/betonilaattojen päälle asennus on lisätarvikkeita itse hankkimalla mahdollista ja esim. harkoille perustus tuo kasvihuoneelle mukavasti vielä lisäkorkeuttakin. Tällöin asennusohjetta joutuu kuitenkin itse soveltamaan, valmista ohjetta siihen ei löydy. Kasvihuoneen profiili on muodoltaan sellaista, että siitä ei muodostu tasaista aluskehikkoa, minkä voisi sellaisenaan perustuksen päälle laskea, vaan aluskehikko täytyy rakentaa itse, omilla ohjeilla esim. puusta. Tällöin myös maa-ankkureiden kiinnitys/mahdollinen katkaisu ja esim. metallipantojen kiinnitykset tulee miettiä itse uudestaan. Runko kannattaa kuitenkin koota aina ensin. Kasvihuoneen tarkemmat mitat löytyvät asennusohjeesta.\nKasvihuoneen molemmissa päissä on läpivedon mahdollistavat saranoidut, tiivistetyt ovet ja tuuletusluukut. Myös päätykaarissa on tiivisteet. Ovien leveys 80,5 cm.\nHuolehdi kasvihuoneesi riittävästä ilmankierrosta ja tuuletuksesta. Lisävarusteena saatavilla myös erillinen kattoikkuna automaattiavaajalla. Kattoikkunan avaaja aukaisee ja sulkee kasvihuoneen kattoikkunan automaattisesti ilman sähköä tai paristoja. Kattoikkunan ja automaattiavaajan kiinnitystä varten (automaattiavaajalla eri valmistaja) kasvihuoneen profiileihin joutuu poraamaan itse reikiä ja lisäksi myös kiinnitysruuvit automaattiavaajaa varten joutuu itse ostamaan (automaattiavaajan mukana tulevat vain puristimet, joilla kiinnitys Volyan profiiliin ei onnistu). Kattoikkunaan käytetään kasvihuoneesta irti leikattu pala, leikkaaminen tehdään profiilien reunoja pitkin itse.\nKuvassa oleva kasvihuone saattaa poiketa tarjotusta tai kuva saattaa sisältää tuotteita, jotka eivät kuulu tuotteen hintaan (mm. kasvit, tarvikkeet, sokkelit).\nToimituspaketti sisältää selkeät suomenkieliset kokoamisohjeet. Asennusohjeen löydät myös täältä. Tutustuthan siihen huolellisesti myös etukäteen.\nKasvihuoneen asentamiseen on varattava paljon aikaa. Valmistajan asennusvideoon pääset tutustumaan tästä. Huomioithan, että kennolevyjen asennustapa poikkeaa videolla nähdystä. Päällyskate koostuu useammasta palasta sekä asennuslistoista ja kaikki levyt, myös päätyjen palat, ovat jo valmiiksi mittoihinsa leikatut (pl. asennusvara).\nToimituspakettien koot: runkopaketit yht. 4 kpl: 156 x 28 x 7 cm (30 kg), 141 x 36 x 7 cm (31 kg) ja 2 kpl 156 x 28 x 7 cm (21 kg) + kennolevypaketit 4 kpl: 1 kpl 205 x 110 x 7,5 cm (paino 30 kg) ja 3 kpl 205 x 110 x 3,5 cm (paino 15 kg). Paketit mahtuvat peräkärryyn tai pakettiautoon. Sovithan noudosta etukäteen, että osaamme olla paikalla.\nMallihuone Strong 12 m² 6 mm:n kennoilla nähtävillä Someron varastolla, osoite: Lummetie 7, Somero. Kasvihuone on sisätiloissa, joten sovithan tapaamisen: hanna.kauppinen@akiro.fi, lämpimästi tervetuloa!\nPienoiskasvihuone Maximus POISTOTUOTE\n335,00 € 150,00 € Lisää ostoskoriin\n360,00 € 120,00 € Lisää ostoskoriin\n970,00 € 690,00 € Lisää ostoskoriin\nKasvihuone Nuoli 12 m² 6 mm POISTOTUOTE\n1 190,00 € 900,00 € Lisää ostoskoriin