Onko pakko pukea paikatut pöksyt? Villahousupakko ja muut veikeät lastenohjelmat ystävyydestä nyt Areenassa | Elävän arkiston blogi | Blogit | yle.fi\nMinä, siili ja tumpetti, Aikapoika ja mono, Villahousupakko, Vinski ja Vinsentti, Kolmas pyörä, Ystävyyden saari sekä Lintutyttö kertovat erilaisesta ystävyydestä. Kollaasi kuvista 1970- ja 1980-luvun lastenohjelmista, kuten Villahousupakko, Vinski ja Vinsetti sekä Lintutyttö. Kuvien taustalla 1970-luvun tapetti. Kuva: Yle Kuvapalvelu/Kollaasi: Hannele Yli-Viitala Villahousupakko\nJulkaistu 14.02.2019 - 07:41 . Päivitetty 14.02.2019 - 07:41\nMiten käy, kun isä pakottaa pukemaan villahousut? Miten uudesta asuinpaikasta löytää ystäviä? Voiko jalkine puhua? Tällaisiin kysymyksiin vastaavat nyt Areenaan julkaistavat Villahousupakko, Kolmas pyörä, Aikapoika ja mono sekä moni muu 1970- ja 1980-luvulla ilmestynyt lastenohjelma. Nostalgisista lastenohjelmista osa jää Areenaan pysyvästi ja osa on katsottavissa vuoden ajan.\nToivotut: Villahousupakko ja muita tarinoita ystävyydestä\nMitenhän siinä oikein käy, kun koulussa onkin terveystarkastus ja jalassa on sydämen kuviolla paikatut villahousut? Kaikki ihan varmasti nauraa! Isä kaivaa naftaliinin hajuiset villahousut laatikosta silläkin uhalla, että niiden käyttäminen tietää taattua häpeää Timolle (Kyösti Väntänen). Villahousupakko hurmasi hauskuudellaan 1970-luvun lapset.\nEi mun keuhkot takapuolessa ole!― Timo elokuvassa Villahousupakko\nMitä häpeää se voikaan tuottaa, kun farkkujen alla onkin paikatut villahousut! Ote lastendraamasta Villahousupakko (1977). Kuva: Yle kuvapalvelu / Håkan Sandblom Villahousupakko\nMillaista asiakaspalvelua saa apteekissa, kun pienen pojan näköinen asiakas puhuukin aikuisen miehen möreällä äänellä? Semmoinenhan voi olla mahdollista vain, jos jalassa on taikamono!\nAikapoika ja mono -elokuvassa Petriä (Kyösti Väntänen) harmittaa, kun perheeseen on syntynyt pieni nyytti, eikä aikapoika-Petrille enää riitä huomiota. Onneksi Petri löytää monon, jolla on aikaa rupatella pojan kanssa. Mutta jekkuihin mono ei halua suostua!\nJoutaako mono jokeen vai voisiko siitä olla jotain iloa Petrille? Kyösti Väntänen tv-draamassa Aikapoika ja mono (1976). Kuva: Yle kuvapalvelu. Aikapoika ja mono\nEntä käyvätkö valkoiset elefantinpoikaset kaupaksi? Vilkas mielikuvitus on rikkaus ja sitä myötä koko kaupungin Vinski on todellinen kroisos! Onneksi kaupungin apteekkari myy Vinskille (Pekka Kaartinen) näkymättömyyspulveria, jonka avulla voi kävellä myös seinien läpi.\nVinski seikkailee myös tarinassa Vinski ja Vinsentti. Tarinassa hassu apteekkari järjestää pojalle ystäväksi kesyn harakan, Vinsentin! Molemmat Vinskin seikkailut jäävät Areenaan pysyvästi katsottavaksi.\nHelsinkiläinen Antti (Paavo Westerberg) seikkailee kesän saaristossa ohjelmassa Ystävyyden saari. Hajamielinen äiti on käpertynyt kirjoituskoneensa ääreen ja Antin on etsittävä itselleen ystäviä. Mutta missä on Antin isä?\nSaako toista haukkua pläskipääksi, jos toinen on kiusannut ensin? Voiko kolme tyttöä tulla millään toimeen, jos on tottunut vain yhteen parhaaseen kaveriin? Ohjelmassa Kolmas pyörä pohditaan, onko kolmesta kaverista yksi aina ylimääräinen.\nOnks Pipsa susta ihan nuija?― Jonna kysyy Nooralta ohjelmassa Kolmas pyörä\nIrmeli (Mia Ehrnrooth) on Lintutyttö, jonka mielikuvitus vie hänet Intiaan, kadottaa koulun ja istuttaa vanhan miehen puuhun. Irmelillä ei ole kovin montaa hyvää ystävää, mutta yhden sellaisen hän saa vanhasta lehtorista (Ola Johansson). Professori heittäytyy innolla tytön leikkiin mukaan, vaikka muu naapurusto kaksikon ystävyyttä kummasteleekin.\nNyt Areenaan julkaistavista 1970- ja 1980-lukujen ohjelmista valtaosa on Raili Ruston ohjaamia, mutta Minä, siili ja trumpetti on Matti Ijäksen ohjaama. Tarinat kertovat erilaisesta ystävyydestä ja ne päättyvät usein oivaltavaan haikeuteen. Niin käy myös Ijäksen ohjelmassa.\nKun Ailu (Kimmo Lempinen) joutuu muuttamaan kesäksi saareen isänsä työn perässä, ei mukaan lähde leluja, ystäviä saati hiuksia! Nuori poika löytää tylsältä saarelta kesyn siilin sekä ruosteisen trumpetin. Ne avaavat pojalle oven luovuuteen.\nViistoistatuhattakaheksansataakolkytneljä.― Ailu kertoo siilinsä nimen elokuvassa Minä, siili ja trumpetti\nAilusta kesä saaressa ei kuulosta niin kovin hauskalta. Kimmo Lempinen lastendraaman pääosassa (1982) Kuva: Yle kuvapalvelu / Leif Öster. Minä, siili ja trumpetti\nLue lisää lastenohjelmista\nKylmänä talvipäivänä isä pakottaa Timon pukemaan farkkujen alle nöyryyttävät, paikatut villahousut. Paikkana punainen sydän! Timo pelkää, että koulun lääkärintarkastuksensa hänen villahousunsa paljastuvat, ja kaverit nauravat hänelle. Ainekirjoitukseen\nkeskittymisestäkään ei tule mitään. Lastennäytelmä on TV1 Lasten- ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1977.\nRooleissa mm.: Kyösti Väntänen - Timo, Juha Hyppönen - isä, Pirkkoliisa Tikka - opettaja,\nEsa Pakarinen jr - lääkäri, Heikki Kahila - uutistenlukija\nKäsikirjoitus - Asko Martinheimo\nLaulujen sanat - Kaarina Helakisa\nMusiikki - Kari Rydman ja Hillel Tokazier\nOhjaus - Raili Rusto\nKoko kaupungin Vinski, 1969\nKen on hulivili kaupungin? Erikoisia kykyjä omaava poika Vinski selvittelee kimurantteja pulmia Hömpstadin kaupungissa. Miten on mahdollista, että herra Haljuliini vaihtaa nimensä Haitulitiiksi ja korttiringin ukot alkavat auttaa eukkojaan. Apteekkarilta ostettu näkymättömyyspulveri antaa mahdollisuuden moneen, “päin seiniä - seiniä päin”. Aapelin nuortenkirjaan perustuva tarina on TV1 Lasten- ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1969.\nRooleissa mm.: Pekka Kaartinen - Vinski, Tarmo Manni - apteekkari, Pekka Autiovuori - herra Haljuliini / Haitulitii, Maija Karhi - äiti, Aarno Sulkanen - isä, Kaarlo Wilska - Kulku-Roope\nKäsikirjoitus - Tuovi Puupponen\nLaulujen sanat - Pertti Reponen .\nMusiikki - Kari Rydman\nOhjaus - Raili Rusto ja Leena Paavonen .\nVinski ja Vinsentti, 1970\nNäkymättömyyspulveria ei ole enää saatavilla. Apteekkari tutustuttaa Vinskin harakkaan, jota tosin ei saa sanoa harakaksi. Kun Hömpstadin kaupunkiin tulee sirkus, niin Vinskillä ja Vinsentillä alkavat kiireet. Kuka vie kultasepänliikkeestä arvoesineitä? Aapelin nuortenkirjaan perustuva tarina on TV1 Lasten- ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1970.\nRooleissa mm.: Pekka Kaartinen - Vinski, Tarmo Manni - apteekkari ja Vinsentin ääni, Maija Karhi - äiti, Aarno Sulkanen - isä, Kaarlo Wilska - Kulku-Roope, Keijo Komppa - ylineuvos Pumpman, Ilari Paatso - konstaapeli\nOhjaus - Raili Rusto ja Leena Paavonen\nAikapoika ja mono, 1976\nPetristä tulee perheen 'aikapoika', kun uusi vauva syntyy. Petrin on vaikea hyväksyä uutta tilannetta, kunnes avuksi tulee ihmeellinen puhuva mono, jonka kanssa Petri järjestää yllätyksiä vuoroin pikku-Petrinä, vuoroin aikuisen äänellä. Mono ei päästä Petriä itseäänkään ihan helpolla. Lasten elokuva on TV1 Teatteritoimituksen tuotanto vuodelta 1976.\nRooleissa mm.: Kyösti Väntänen - Petri, Tauno Söder - Monon ääni, Tarmo Manni - Aikapojan ääni, Milja Luukko - äiti, Timo Virkki - isä, Kaisa Martinkauppi - Jaana, Minna Salo - Orvokki, Ismo Kallio - opettaja Miettinen, Pekka Saaristo - kersantti Arvola, Maija-Leena Soinne - rouva Laatikainen\nKäsikirjoitus - Jussi Helminen\nOhjelma voitti parhaan ohjelman palkinnon ja palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta Tshekkoslovakian television järjestämässä lasten- ja nuorten ohjelmien Prix Danube –kilpailussa vuonna 1977.\nMinä, siili ja trumpetti, 1983\nIsä vetää Ailun pään klaniksi ja niin käynnistyy isän ja pojan matka kesäksi saareen maaseudulle. Isä urakoi siltatyömaalla ja Ailu viettää päivät yksin. Kekseliäisyys on koetuksella, kun ympärillä on vain aikuisia omine kiireineen ja koukeroineen. Ailun ikiomaa seuraa ovat ympäröivä luonto, trumpetti ja siili. Koko perheen elokuva on TV1 Lasten- ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1983.\nRooleissa mm.: Kimmo Lempinen - Ailu, Risto Salmi - Ailun isä, Esko Pesonen - Kettunen, Sirkku Grahn - Kettusen vaimo, Timo Torikka - Jore, Jaana Järvinen - Lea\nMusiikki - Bert Karlsson\nYstävyyden saari, 1984\nKymmenvuotias helsinkiläispoika Antti on tullut saaristoon lomalle äitinsä kanssa. Äiti kirjoittaa yötä päivää ja Antti juoksentelee omilla teillään. Hän kohtaa saariston lapsia ja ystävystyy heidän kanssaan. Loman loppuessa ero Ellinorasta on vaikeampaa kuin Antti ikinä saattoi aavistaa. Ohjelma on TV1 Lasten ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1984.\nRooleissa mm.: Paavo Westerberg - Antti, Ellinor Jansson - Ellinora, Peter Westerberg - Erik,\nElli Castrén - äiti, Hanna Westerberg - Helga Josefiina, Jaakko Kytömaa - suntio\nKäsikirjoitus - Caj Westerberg\nOhjelma voitti lasten näytelmäsarjan ensimmäisen palkinnon Golden Chest -TV-teatterifestivaaleilla Plovdivissa, Bulgariassa vuonna 1984.\nIrmeli uppoaa usein mielikuvitusmaailmaansa. Kukaan ei ymmärrä Irmelin maailmaa kotona tai koulussa. “Ne on niitä Irmelin juttuja.” Tytön elämä muuttuu, kun hän ystävystyy vanhan lehtorin kanssa, joka osaa myös kuvitella. Ohjelma on TV1 Lasten ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1985.\nRooleissa mm.: Mia Ehrnrooth - Irmeli, Ola Johansson - lehtori, Hannele Laaksonen - äiti / Schiranza, Petri Johansson - talonmies, Pirjo Littunen - opettaja, Lassi Junkkarinen - Seppo\nKäsikirjoitus - Tarja Istala\nMusiikki - Esa Helasvuo\nKolmas pyörä, 1989\nNora muuttaa uuteen kotiin ja kouluun, mutta tutustuminen uusiin ystäviin ei ota sujuakseen. Lohtua tuntuu tuovan vain päiväkirja. Myös Pipsan ja Jonnan ystävyys joutuu koetukselle Noran muuton myötä. Tyttöjen yritys ystävystyä keskenään on hankalaa. Onko jonkun aina oltava ylimääräinen kolmas pyörä? Ohjelma on TV1 Lasten ja nuorten toimituksen tuotanto vuodelta 1989.\nRooleissa mm,: Heini Miettinen - Nora, Elisa Salo - Pipsa, Juulia Salonen - Jonna,\nTiina Harpf - Jonnan äiti, Saana Saarinen - Pipsan äiti, Juha Hyppönen - Noran isä, Elmo Saarelainen - Pikku-Ville\n09.11.2007 Koko kaupungin Vinski käveli seinien läpi ja oli parhaita kavereita harakan kanssa\n18.04.2011 Kolmas pyörä on lastennäytelmä kolmen tytön koukeroisesta ystävyydestä\n13.06.2008 Ystävyyden saari\nVinski ja Vinsentti Vinski ja Vinsentti\nKoko kaupungin Vinski Koko kaupungin Vinski\nTorstai 14.2.2019 00:01 Yle Areena\nLasten arkistostaKoko kaupungin Vinski - 30.4.2004\nMaanantai 14.4.2014 18:09 Yle TV2\nVinski ja Vinsentti - 18.5.2005\nSunnuntai 9.1.2011 13:04 Yle Teema


Thunderbolt ei ota yleistyäkseen - Acer pudotti pois kannettavistaan - Hardware.fi\nHardware.fi > Uutiset > Thunderbolt ei ota yleistyäkseen - Acer pudotti pois kannettavistaan\nKirjoittaja Teemu Laitila, 16. heinäkuuta, 2013 11:42 16.07.2013 11:42\nIntelin kehittämä Thunderbolt-liitäntä on jäänyt marginaaliin vielä kaksi ja puoli vuotta julkistamisensa jälkeen. Nyt myös Acer, joka oli ensimmäisiä uutta liitäntää Windows-puolella tukeneita valmistajia, aikoo tarjota vain USB 3.0 -liitäntöjä laitteissaan tänä vuonna.\nCNET-sivustolle puhunut Acerin edustaja kertoi, että yhtiöllä ei ole suunnitelmia julkaista Thunderbolt-liitännällä varustettuja tietokoneita tämän vuoden aikana. "Keskitymme USB 3.0 -liitäntään, se on erinomainen vaihtoehto Thunderboltille", Acerilta kerrotaan. Syiksi listataan USB:n halvempi hinta, sen tarpeellisuus esimerkiksi puhelinten latausliitäntänä sekä muiden USB-liitäntäisten lisälaitteiden suuri määrä.\nIntelin mukaan Thunderboltille löytyy kuitenkin tukea myös uusissa koneissa, vaikkakin useimmiten vain selvästi kalliimman pään kokoonpanoissa. Thunderboltin hyödyt hitaampaan USB 3.0 -liitäntään verrattuna rajoittuvat lähinnä ammattimaiseen videotuotantokäyttöön, jossa sen avulla voidaan ketjuttaa useita laitteita kuten näyttöjä ja ulkoisia kiintolevyjä peräkkäin yhteen Thunderbolt-liitäntään. Thunderboltin suurin tukija on Apple, jolla on mainetta nimenomaan graafisen alan ammattilaisten työvälineenä.\nNykyisellään Thunderbolt-ohjaimen sisällyttäminen emolevylle tarkoittaa lisäkuluja valmistajille, jotka eivät näe investointia kannattavaksi lisälaitteiden tarjonnan ollessa rajallista. Thunderbolt voisi kuitenkin yleistyä nopeastikin, jos Intel päättäisi integroida liitännän osaksi piirisarjojaan. Myös USB 3.0 oli pitkään vain harvojen laitteiden ominaisuus, mutta sen integrointi osaksi Intelin piirisarjaa vuonna 2012 teki siitä nopeasti yleisen kaiken hintaisissa kokoonpanoissa.\nEdellinen: Lehti: Apple tilaa 14 nm:n suorittimia Samsungilta\nSeuraava: Linux 3.11 sai nimensä vanhalta vastustajalta - "Linux for Workgroups"


Nuoret kaipaavat arkeensa turvallisia verkkotiloja, ympäristöystävällistä teknologiaa ja monipuolisia sisältöjä | Tampereen yliopisto\nNuoret kaipaavat arkeensa turvallisia verkkotiloja, ympäristöystävällistä teknologiaa ja monipuolisia sisältöjä\n19.8.2021 10:09:31 EEST | Tampereen yliopisto\nNuoret haluavat hallita nykyistä paremmin älypuhelimen ja sosiaalisen median käyttöään. Median loputtoman tarjonnan ja koukuttavien algoritmien kanssa tasapainoilu on kuormittavaa ja usein myös riski turvallisuudelle. Nuoret toivovat, että tulevaisuudessa mediaa voisi käyttää ilman pelkoa yksityisyydensuojan ja hyvinvoinnin menettämisestä. He kaipaavat turvallisia verkkotiloja ja ympäristöystävällistä teknologiaa. Erityisesti nuoria huolestuttavat sovellukset ja sisällöt, jotka ohjaavat arkea liikaa ja aiheuttavat sosiaalista painetta.\nTämä ilmenee Tulevaisuuden media-arki nuorten kuvittelemana -hankkeen tuoreesta tutkimusraportista. Hankkeessa toteutettiin 16–30-vuotiaille suunnattu, nuorten mediankäyttöä ja siihen liittyviä tulevaisuuden toiveita kartoittava verkkokysely. Lisäksi kehitettiin ja pilotoitiin työpajamalli tulevaisuuden media-arjen kuvittelemiseen.\nHankkeessa järjestetyissä työpajoissa nuoret kuvittelivat tuokioita vuoden 2030 media-arjesta. Kuvitelmissa seikkailivat osallistujien itsensä kehittelemät hahmot. Työpajoissa nuoret heittäytyivät kuvittelemaan innostuneesti ja kommentoivat kriittisesti sekä mediaa että yhteiskuntaa. He esimerkiksi esittivät toiveita älylaitteiden vaatiman sähköntuotannon ympäristöystävällisyydestä ja työolojen parantamisesta laitteiden valmistuksessa. Lisäksi nuoret arvioivat tarkkanäköisesti verkkoläsnäoloon johtavia syitä ja siitä aiheutuvia haittoja.\n— Niin teknologiayhtiöiden kuin poliittisten puolueiden ja päättäjien olisikin syytä kuunnella herkällä korvalla nuorten ajatuksia tulevaisuuden mediasta, kiteyttää hankkeen toinen tutkija, tutkijatohtori Minna Saariketo Aalto-yliopistosta.\nKuvittelutyöpajoissa tavoitteena ei ollut ennakoida tulevaisuutta vaan nimenomaan kuvitella sitä. Työpajatyöskentelyssä haluttiin tarjota nuorille tila tuoda julki tulevaisuutta koskevia käsityksiä, toiveita ja pelkoja. Työpajojen keskusteluissa nuoret nostivatkin esiin muun muassa ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä ja ilmaisivat huolensa siitä, että nämä ongelmat olisivat edelleen vuonna 2030 ratkaisematta.\nTutkimushankkeen keskeinen tavoite oli virittää ja haastaa nuoret pohtimaan, millaista media-arkea he haluaisivat elää. Toisenlaisen media-arjen kuvitteleminen osoittautui kuitenkin käytännössä vaikeaksi.\n— Aikaisemmissakin tutkimuksissa on havaittu, että teknojättien hallitsemalle media-arjelle on vaikea kuvitella vaihtoehtoja, Saariketo huomauttaa.\n— Juuri siksi tulevaisuuden kuvittelemisen taito on erityisen tärkeä. Tulevaisuus syntyy teoista, joita teemme nyt.\nKesäkuussa 2020 alkanut tutkimushanke toteutettiin Tampereen yliopiston informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunnan Comet-tutkimuskeskuksen ja Aalto-yliopiston Informaatioverkostojen koulutusohjelman yhteistyönä. Hankkeen yhteistyökumppanit olivat Yleisradio ja Turun Sanomat, ja hanketta rahoitti Media-alan tutkimussäätiö osana Nuoret ja media -hakuaan.\nHankkeen loppuraportti Vähemmän koukuttavia algoritmeja on vapaasti saatavilla Tampereen yliopiston avoimessa julkaisuarkistossa Trepossa\nTutkijatohtori Minna Saariketo\n040 419 4447\nTutkimusraportti Vähemmän koukuttavia algoritmeja


Kääpiölinnan köökissä: Hissukseen muhitettu burgundinpata - talviruokaa parhaimmillaan!\nLähettänyt Anu klo 10.22\nNanne - Elämää Koivurannassa 18. tammikuuta 2016 klo 11.00\nSulla on sit sama operaatio menossa kun mullakin! Aika paljon on tavaraa lähtenyt kirppikselle ja silti tuntuu että edelleen me hukutaan siihen. Olis vaan niin paljon helpompaa pitää kotia siistinä kun tavaraa olis vähän vähempi!!\nAnu 18. tammikuuta 2016 klo 12.24\nTodellakin näin! Otin nyt pöydän pariksi viikoksi, mutta luultavasti tavaraa piisaisi pidemmäksikin aikaa. Kahdeksan laatikollista tavaraa odottaisi hinnoittelua ja suuri osa kaapeista on vielä käymättä läpi :D\nNanne - Elämää Koivurannassa 18. tammikuuta 2016 klo 14.45\nJoo mäkin otin heti neljäksi viikoksi mutta just ajattelin että jatkan sitä vielä neljällä viikolla kun ollaan vasta päästy alkuun siivousprokkiksessa! :D


Korg Prologue on tehokas, polyfoninen, analoginen syntetisaattori. Prologue on uudelleenkehitetty versio Korg Minilogue- ja Monologue-syntetisaattoreista ja sillä on uusittu ääni, sekä uusi multi-engine-prosessori.\nPrologue-syntetisaattoria on saatavissa kahtena eri versiona, 8-ääninen 49-koskettiminen ja 16-ääninen 61-koskettiminen versio. Tärkein ero on, että 16-äänisellä versiolla on LF analoginen kompressoriefekti klassisella valintalevyllä, digitaalinen reverbi ja delay-efekti.\nKorg Prologue on ensiluokkainen, analoginen syntetisaattori 500 esiasetuksella, LFO, ja murtosoinnuttimella. Kaikki tämä on suunniteltu premium-luokan natural touch japanilaisen näppäimistön ympärille.\nÄskettäin kehitetty monimoottori kolmella moodilla


Onko itsekästä haikailla matkailua koronan aikaan? - The Present is Perfect\nMonille matkabloggaajille koronavirus on merkinnyt harrastuksen, intohimon tai jopa elinkeinon tyrehtymistä. Tilanne ei ole helppo. Sosiaalisen median sovellukset tuovat ruudulle muistoja edellisvuosien syyslomareissuilta. Kurkiaurojen katselu herättää rinta-alassa tutun kutkuttavan kaukokaipuun. Mielen täyttää huoli matkailualan selviytymisestä tai jopa omista tulovirroista.\nSamaistun tähän kaikkeen. Samalla en voi olla miettimättä, onko tästä tilanteesta valittaminen jotenkin… itsekästä.\nYmmärrän, että monet meistä matkailua rakastavista painiskelevat voimistuvan reissukuumeen parissa. Samalla on hyvä miettiä, että suurella osalla tämän maailman ihmisistä ei ole koskaan ollut mahdollisuutta vierailla lomamatkalla toisessa maassa. Vielä muutama vuosikymmen sitten ulkomailla käyminen oli erittäin poikkeuksellista myös näillä lakeuksilla. Edes Suomen kaltaisissa hyvinvointivaltioissa monen perheen todellisuuteen ei kuulu edes yksi matka vuodessa – puhumattakaan niistä matkamääristä, jotka ovat olleet normi monelle matkabloggaajalle.\nTotta kai se harmittaa, että nyt ei pääse ulkomaille totuttuun tapaan. Ja teoriassahan Suomesta saa lähteä ja tänne saa palata, mutta matkustusrajoitusten ja epidemiatilanteen nopea muuttuminen on käytännössä laittanut monen ulkomaanmatkat jäihin. En väheksy yhtään tästä johtuvaa harmitusta, ja koen sitä itse myös aina ajoittain. Silti välillä tekee hyvää asettaa omat harmit osaksi isompaa mittakaavaa. Turvallisessa, lämpimässä ja viihteellä vuoratussa asunnossa on loppujen lopuksi ihan kiva suojautua pandemialta. Tilanne on täysin eri esimerkiksi monissa köyhemmissä, turismiin tukeutuvissa maissa, joissa valtio ei avusta tukipaketeilla tai turvaa toimeentuloa elinkeinon mennessä alta.\nOnko vertailu turhaa?\nMiksi edes kannattaa vertailla omia ongelmia jossain kehittyvässä maassa asuvan ongelmiin, saatika jonkun kauan sitten eläneen ihmisen ongelmiin? Se, että jollain menee huonommin, ei vähennä ollenkaan minun itseni kokemaa huonoa mieltä ja ahdistusta. Jokaisella on oikeus surra, kaivata, turhautua, murehtia ja olla ahdistunut. Kaikki tunteet ovat sallittuja.\nSamalla on ihan tervettä työstää omia kognitiivisia työkaluja vastoinkäymisten käsittelemiseksi. Oma energia kannattaa ehkä nyt suunnata kaukomaiden haikailusta muualle, mihin tahansa hyvää mieltä tuovaan, joka nyt on mahdollista. Kenties jos oma, tällä hetkellä hieman pysähtynyt arki ahdistaa liiaksi, irtiotto ulkomaille ei korjaa sitä perimmäistä ongelmaa ahdistuksen takana (vaikka joskus näin olen itse uskonut). Mitä jos yrittäisi rakentaa sellaisen arjen, josta ei tarvitsisi paeta? Mitä jos yrittäisi keskittyä nyt urheiluun, palveluiden käyttämiseen, luonnossa liikkumiseen ja kotimaan tutkimiseen? Tai esimerkiksi oman osaamisen tai yritystoiminnan laajentamiseen?\nMatkailu ja tulevaisuus\nKoronapandemia loppuu joskus. Voiko ja tuleeko matkailun palata myös ennalleen?\nHetkittäin kun valtioiden rajat ovat menneet kiinni ja lentäminen on tyrehtynyt, tulee mieleen, että oliko entinen alati kasvava matkailu ilmastollisesti kestävällä pohjalla muutenkaan. Onko meidän joka tapauksessa jossain vaiheessa siirryttävä matkailun kohdalla uuteen normaaliin, jossa useat vuosittaiset ulkomaanmatkat ovat yhtä mennyttä kuin talvien lumet? Ehkä tämä ei tule tapahtumaan vielä pariin vuosikymmeneen, mutta kenties joskus. Hyvin todennäköisesti omana elinaikanani. Onko siis kaukokaipuun lietsominen tässäkin mielessä itsekästä? Jätän vastauksen hautumaan.\nIhmiset tulevat joka tapauksessa matkustamaan aina. Jos ihmislaji ei olisi luonnostaan utelias, emme olisi lähteneet asuttamaan Australian aavikoita ja Pohjois-Siperian erämaita. Emme olisi lähteneet purjehtimaan kaiken tunnetun maailman tuolle puolen. Matkailu on niin paljon muutakin kuin rentoutumista lomalla. Se on uusia kokemuksia, rakkaiden ihmisten näkemistä, työtä, harrastusta, seikkailua, elämää. Se on ihmisyyttä.\nToivon paljon voimia kaikille yrittäjille ja työntekijöille, joita tämä pandemia koskettaa. Erityisesti lähetän voimia heille, joiden omat perheenjäsenet tai puolisot ovat jääneet toisen maan rajojen sisäpuolelle. En halua tällä postauksella sanoa kylmästi, että kaukomaista haaveilu ja matkakuumeen poteminen olisi itsekeskeistä tässä tilanteessa. Tunteet ovat sallittuja. Haluan kuitenkin nostaa esiin sellaisen näkökulman, mitä ei mielestäni ole matkablogien keskusteluissa kovin paljon näkynyt. Saa mielellään haastaa ja keskustella aiheesta.\n16 lokakuun, 2020 at 1:23 pm\nKoronan vaikutus matkailuun ja sitä myötä usean köyhemmissä maissa asuvien ihmisten elinkeinoon on ollut valtava. Täytyy toivoa, että esimerkiksi kehitteillä olevista rokotteista voisi olla ratkaisu ongelmaan.\n16 lokakuun, 2020 at 5:41 pm\nTotta! Toivottavasti saamme turvallisen rokotteen mahdollisimman pian.\n18 lokakuun, 2020 at 10:56 am\n”Mitä jos yrittäisi rakentaa sellaisen arjen, josta ei tarvitsisi paeta?” Tämä osui ja upposi. Vaikka ulkomailla matkailu on omalla kohdalla jäänyt hyvin vähäiseksi (reissaan enemmän Suomessa ja Pohjoismaissa, asunhan Norjassa), enkä ole reissannut pohjolan ulkopuolelle melkein kolmeen vuoteen, toivon, että tilanne rauhoittuisi jotta ihmiset voisivat edelleen matkustaa ja matkailuyrittäjät pitää työpaikkansa.\nSiitäkin huolimatta yhdyn kanssasi tuohon hyvään kysymykseesi siitä, miten tämän hetken energioita kannattaa kohdentaa. Vaikka kuinka rakastaisi matkailua, elämä on paljon muutakin. Ne asiat pitää vain löytää ja nyt siihen on todella hyvä tilaisuus.\n26 lokakuun, 2020 at 7:00 pm\nKiitos kommentistasi, sait jotenkin hyvin kiinni siitä, mitä yritin sanoa. Toivon todellakin samaa, että matkailuyrittäjien arki tässä jotenkin ratkeaisi mahdollisimman pian.\n18 lokakuun, 2020 at 3:03 pm\nJotenkin niin tykkään sun nettiosoitteesta, sopii niin aiheeseen :-). Joku pakenee arkeaan ulkomaille, joku vaikka jumppatunnille tai musiikin kuunteleen. Ehkä tärkeintä on tunnistaa ja elää oman näköistä elämää. Nyt se ei ole vain kaikille mahdollista. Kriisitilannehan tämä on. Täälläkin joku perhe pohtii, että millä seuraavan kuun lainalyhennys maksetaan, kun molemmat lomsutettuja\n26 lokakuun, 2020 at 7:01 pm\nVoi kiitos, silloin melkein kuusi vuotta sitten kovasti mietin sopivaa nettiosoitetta ja nimeä blogille, ja tämä siiä sitten tuli.\nAllekirjoitan kaiken mitä sanoit tästä tilanteesta.\n19 lokakuun, 2020 at 4:48 pm\nHaaveksia, unelmoida ja kaihota saa, tässäkin tilanteessa! Enkä koe sitä millään tavalla itsekkäänä. Itsensä vertaaminen muihin on siinä mielessä ihan turhaa, että aina on joku, jolla menee paljon paremmin ja joku jolla huomattavasti huonommin. Emmehän elä tasa-arvoisessa maailmassa, vaan lähtökohtaisesti tilanteet eri maissa ja kulttuureissa ovat kokonaan toiset, saman maankin sisällä on rinnatusten monta todellisuutta. Omaa pientä todellisuuttani värittää tällä hetkellä valtava ikävä maailmalle, mutta toisaalta kiitollisuus siitä, että kohtaan koronakriisin Suomessa. Juuri nyt en vaihtaisi asuinpaikkaa, vaikka olen monesti ajatuksella leikitellyt, kun ruoho on tuntunut aidan toisella puolella vihreämmältä. Matkustamisesta sen sijaan en aio koskaan luopua, vaikka pitäisi tulevaisuudessa soutaa Itämeren yli.\n26 lokakuun, 2020 at 7:04 pm\nHyvä asenne. Olen myös ollut kiitollinen siitä, että voin olla juuri täällä. Monet ystäväni ovat eläneet maissa, jossa on ollut pitkään totaalinen lockdown ja tuhansien eurojen sakot sen rikkomisesta. Osa on jumissa maailmalla, eikä pääse kotimaahansa (Australia), jonne on maahantulorajoituksia. Osan puoliso on jumissa toisessa maassa. Tilanteita on monia.\n20 lokakuun, 2020 at 7:31 pm\nMinäkin kyllä sanoisin että ehdottomasti saa haaveilla. Eikai haaveilu itsessään voi olla itsekästä, sehän on kuitenkin ”vain” haave, ei vielä haaveilun hetkenä toteutus (joka ehkä sitten jossain tilanteessa voi hyvinkin olla itsekästä).\nItse en ole oikeastaan missään vaiheessa lopettanut sitä haaveilua ja haikailua. Se nimittäin on omalla kohdalla melkein puolet matkailun nautinnosta. No, kiire kesä todella mieluisan työharjoittelun parissa ei kyllä paljoa jättänyt aikaa konkreettiselle haaveilulle, vaan lähinnä palasin muistoissa ihaniin matkakokemuksiin ja paikkoihin joihin haluan uudestaan, mutta nyt olen pikkuhiljaa ruvennut oikeastikin suunnittelemaan jo ensi vuoden matkoja. Tästä vuodesta viisastuneena on alustavalle haavematkalle olemassa jo varasuunnitelma ja varasuunnitelmankin varasuunnitelma.\nJaksan kuitenkin uskoa, että vaikka korona ei varmasti ole ensi vuonnakaan hävinnyt minnekään, ei se enää yhtä laajalti estä matkustelua kuin tänä vuonna.\nHaaveet ja tulevan suunnittelu pitää ainakin mun mielen virkeänä, ja keltä ne suunnitelmat on pois? Ei keltään 🙂 Eli antaa mennä vaan! Toteutusta pitää sitten katsoa tarkemmin kun aika on.\n26 lokakuun, 2020 at 6:59 pm\nHyvä, että on varasuunnitelmia kanssa, mutta toivotaan, että pääset haaveilemillesi matkoille. En missään mielellä myöskään pidä haaveilua pahana – haaveet ja unelmat antaa virtaa oli ne millaisia tahansa. Pointtina yritin kuitenkin sanoa sitä, että ei kannata liikaa jäädä negatiiviseen tilanteeseen jumiin, vaan koittaa eri tavoilla pitää mielen positiivisena. Ja haaveilu onkin yksi positiivinen juttu, jota voi vaikka tehdä 🙂\n21 lokakuun, 2020 at 8:42 pm\nMatkailu ei ole ollut itselleni koskaan pakenemista. Se on ollut elämää. Nyt, kun ei voi matkustaa tuntuu, että osa elämää jää elämättä. Meillä on ihana uusi koti ja ympärillä kaunis luonto. Nautin suunnattomasti tästä kaikesta, mutta se ei siltikään vie pois matkakaipuuta. Tunnen myös suurta huolta ja surua kaikkien niiden maailman ihmisten puolesta, jotka menettävät elinkeinonsa ja toimeentulonsa tässä koronakurimuksessa.\n26 lokakuun, 2020 at 6:56 pm\nSama juttu, kyllä korona tulee todella lähelle omille matkailualalla työskenteleville tutuille. Samaa löytämisen ja uusien elämyksien kokemisen riemua ei ainakaan samassa mittakaavassa saa kotimaan kohteissa. Ei siksi matkailu Suomessa voi koskaan täysin korvata ulkomaille reissaamista. Jaksamista pimenevään syksyyn, kyllä tämä joskus on ohi.\n23 lokakuun, 2020 at 8:57 am\nMatkoja on niin monenlaisia. Itselleni matka matkan vuoksi ei koskaan ole ollut merkityksellinen vaan uusien paikkojen näkeminen. Koronakesänä, kun jotkut paikat olivat ”auki” tai ”mahdollisia” en innostunut ajatuksesta lähteä jonnekin vaan siksi, että sinne voisi mennä. Olemme matkustaneet paljon todella köyhissä maissa ja käyttäneet paikallisia palveluita ja uskon, että olemme näin tehneet hyvää monella suunnalla maailmaa – muutamasta lentomailista huolimatta. Nythän kai on jo nähty, että lentämisen lopettaminen ei todellakaan ollut se isoin juttu edes ilmaston kannalta. Globaalin talouden kannalta matkailun loppuminen oli paljon isompi asia.\n26 lokakuun, 2020 at 6:54 pm\nNiinpä, tämä on iso katastrofi köyhempien maiden talouksille. Arvostan kanssa teidän tapaa käydä paikoissa, joihin suuret massat eivät mene ja näin viedä rahaa ja toimeentuloa paikallisille yrittäjille, ravintoloille, retkienjärjestäjille ja niin edelleen.\n23 lokakuun, 2020 at 2:07 pm\nTämä vuosi on ehdottomasti kannattanut kääntää kaikessa ahdistuksessa voitoksi oman arjen kehittämisen suhteen. Muutos ei ikinä synny itsestään, siihen saatetaan tarvita joskus ulkoinen muutospaine, jotta sisällä jotakin muuttuu perustavaa laatuisesti. Mutta vaikka siitä omasta arjesta ja elämästä Suomessa loisi kuinka täydellistä, ei se välttämättä meiltä kaikilta poista sitä sisällä olevaa kaukokaipuuta ja maailman näkemisen paloa.\n26 lokakuun, 2020 at 6:52 pm\nEi todellakaan, ja se varmasti pahenee vielä nyt syksyn edetessä. Tämän olen tässä lokakuun aikana huomannut. On ollut hieno seurata, miten olet itse toteuttanut monia erilaisia tavoitteita nyt, kun matkailla ei voi samaan malliin. Esimerkiksi koiran hankkiminen ja oman yrityksen perustaminen 🙂\nKyllä sekin päivä vielä koittaa, kun maailma on auki – nyt vaan tsemppiä paljon talveen!\n24 lokakuun, 2020 at 2:09 pm\nNo ei ole tippaakaan itsekästä tai ainakaan mulle ongelma. Mä räjähdän heti, kun joku alkaa puhua vastuullisuudesta koronan suhteen jne. Kyllä, voi matkustaa myös vastuullisesti koronan suhteen. Ottaa niitä testejä vaikka 10 kappaletta tai ihan miten monta niitä nyt sitten missäkin vaaditaan.\n26 lokakuun, 2020 at 6:50 pm\nKyllä, varmasti se vastuullinen koronakäyttäytyminen on kiinni ihan samanlaisista toimista kuin mitä käyttää täällä koti-Suomessakin. Uskon, että ensi vuonna lähden kyllä jonnekin ulkomaille oli tilanne mikä oli.\n24 lokakuun, 2020 at 5:43 pm\nVaikka alkuun – henkilökohtaisen harmin lisäksi – olin ihan uteliain mielin sen osalta, miten lentoliikenne muuttuu (ja päästöt), niin kyllä tässä on jo pari kuukautta kylmännyt. Ei niinkään siksi ettei pääse reissuun, vaikka sinne vasta haluaisinkin, mutta kaikkien alan yrittäjien ja toimijoiden puolesta. Että onko meillä ravintoloita, tapahtuma- ja matkanjärjestäjiä ja kulttuuria tarjolla enää kun tämä kaikki on ohi?\n26 lokakuun, 2020 at 6:47 pm\nNiinpä, kyllä se on käynyt kanssa mielessä. On tämä iskenyt monelle alalle, mutta ihan erityisesti tapahtuma- ja matkailupuolelle. Olen koittanut käyttää rahaa edes täällä kotimaassa, mutta eihän se suomalainen opiskelija ihan korvaa aasialaisryhmää, joka matkaa once-in-a-lifetime -matkalle Lappiin.\n25 lokakuun, 2020 at 6:19 pm\nEi ole tosiaankaan itsekästä! Itse olen reissannut saman verran kuin normaalisti, mutta kohteet ovat olleet pääasiassa kotimaassa. Vaikka kotimaanmatkailukin on kivaa, niin kyllä sitä ensi vuonna toivottavavsti pääsee nauttimaan myös elämyksistä ulkomailla – ainakin viimeistään syksyllä. Sitä odotellessa kierretään kotimaata.\n26 lokakuun, 2020 at 6:43 pm\nOn ollut kiva päästä tutustumaan kotimaan kohteisiin tänä vuonna oikein kunnolla. Mutta pakko myöntää, että onhan ne ulkomaan elämykset ihan toinen juttu. Toivotaan, että ensi vuonna sitten.\n25 lokakuun, 2020 at 7:17 pm\nItse ajattelen, että haikailu tai haaveilu ei voi olla keneltäkään pois. Miksi olisi? Eikä se myöskään poista sitä, etteikö eläisi tässä hetkessä, nauttisia arjesta tai huomioisi ympäristöä. Kyllä mua on ainakin vienyt eteenpäin se ajatus, että vielä joku päivä pääsen kokemaan itselleni rakkaita paikkoja uudestaan ja tapaamaan merten tuolla puolen olevia ystäviä.\n26 lokakuun, 2020 at 6:39 pm\nKiitos viestistäsi. Mulle kanssa matkat on koko aikuisiän ollut sellainen henkireikä, ja nytkin niiden miettiminen auttaa eteenpäin keskellä synkkää lokakuuta. Tekstissäni halusin tuoda esiin sen puolen, että liika jumittaminen siihen, että nyt ei voi matkustaa entiseen malliin, on ehkä epäoleellista kaiken tän myllerryksen keskellä ja suhteessa siihen, mitä tämä on aiheuttanut muille. Silti hyvin inhimillistä, eikä matkailun haikailussa myöskään ole mitään väärää 🙂\n26 lokakuun, 2020 at 6:58 am\nMielenkiintoista pohdintaa, joita olen käynyt myös omassa päässäni. Tuntuu itsekkäältä haaveilla löhölomasta Kaakkois-Aasiaan, kun jossain päin maailmaa se ei todellakaan ole ongelmana ensimmäisenä kun ei pääsekään ulkomaille. Saa nähdä, millainen tulee olemaan uusi normaali matkailussa. Entiseen ei ole paluuta ihan hetkeen tai onko ollenkaan, tuskin.\n26 lokakuun, 2020 at 6:36 pm\nKiva, jos jollain muullakin on samanlaisia mietteitä. Toki eihän se oman pään sisällä käytävä haaveilu ketään ”satutua”, mutta olen koittanut muistuttaa vaikeissa hetkissä itselleni, että muilla on vielä huonommin ja ”oikeita ongelmia”. Uskon, että matkailu tästä lähtee pikku hiljaa liikkeelle, kun rokote saadaan markkinoille, mutta olen henkisesti varautunut, että 2021 mennään vielä hiljaiselolla.


Myydään Omakotitalo Yli 5 huonetta - Forssa Kalliomäki XI linja 11 - Etuovi.com d46826\nEtusivu > Forssa > Kohde d46826\n6 h, k, sauna, 130,0 m², 169 000 €\nOmakotitalo, Forssa, Kalliomäki, XI Linja 11\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: XI Linja 11, Kalliomäki, Forssa (https://www.etuovi.com/kohde/d46826).\nXI Linja 11, Kalliomäki, Forssa Omakotitalo, 6 h, k, sauna 130,0 m², 169 000 €\n6 h , k , sauna\nKellarikerros sekä ullakkotilat 85 m².\nÖljynkulutus noin 1.000 litraa / vuosi. Kuusi henkisen perheen sähkönkulutus ollut noin 14.000 kWh vuodessa. Panttikirjoja valmiiksi haettuna yhteensä 200.000 euron edestä. Kohde myydään lainoittamattomana ja kaikista rasituksista vapaana.\nErillinen autotalli, joka ulkomitoin noin 8 metriä x 4 metriä\nKylpyhuoneen, saunan sekä pukuhuoneen lattiaan asennettu lattialämmitys 2009, samalla uusittu saunan lauteet sekä kiuas. Peltikatto maalattu 2008. Käyttövesiputket 2008. Keittiö remontoitu 2008, myös kodinkoneet (jääkaappi sekä pakastin uusittu 2015). Alakerran wc remontoitu 2008. Raput 2010. Ullakkohuone 2012. Tilava vaatehuone tehty 2013. Paneelikatto 2014. Yläkerran wc remontoitu 2015. Kaikki sisäpinnat uusittu vuosina 2008-2016.\nKeittiön lattiassa vinyylikorkki, seinät tapetoidut Pihlgren ja Ritola Oy:n Ritva Krohnlundin Niittyleinikki-tapetilla. Kodinkoneina jääkaappi, pakastekaappi, induktioliesi, liesituuletin, sekä astianpesukone. Ruokapöydälle oma tila keittiön ja olohuoneen välissä.\nPesutilat kellarissa. Pesuhuoneen lattia sekä seinät laatoitettu ja lattiassa lattialämmitys.\nKaksi erillistä wc:tä. Asuinkerroksen wc remontoitu 2008, yläkerran wc 2015.\nTunnelmallinen ja kaunis saunaosasto, jossa sähkölämmitteinen Iki-kiuas. Kiukaan säätö asuinkerroksesta.\nPyykinpesukoneelle paikka kellarissa.\nOlohuoneen lattiassa maalattu tammiparketti, seinät tapetoidut.\nYläkerran makuuhuoneissa lattiassa vinyylikorkki, seinät tapetoidut. Yläkerrassa ullakkohuone joka soveltuu vaikka lapsille leikkihuoneeksi ja sivuposkille voit keksiä lisää käyttöä tai pitää varastona. Työhuoneessa Toijalalaisen Pihlgren ja Ritola Oy;n valmistama ja Lisa Johansson-Papen suunnittelema Pilkut-tapetti.\nPieni oma 650 m²:n suojaisa puutarhatontti, jossa viinimarjapensaita, vadelmia, karviaisia, luumuja ja vanhoja omenapuita.\nFI:d46826, AI:589153, CT:2016-07-28T10:07:40.033+03:00, MT:2017-10-11T16:27:38.197+03:00, PT:2016-07-28T10:07:45.213+03:00, OI:1158


Kaikki blogit puheenaiheesta Schengenin sopimus — Matti Kyllönen\nKaikki blogit puheenaiheesta Schengenin sopimus\nOnko ihmisten vapaa liikkuvuus kupla?\n30.12.2016 15:50 Mikko Kangasoja\nVapaa liikkuvuus EU:ssa\nPoliitikot miltei ääni väristen puolustavat EU:n yhtä kivijalkaa, ihmisten vapaata liikkuvuutta. He eivät tiedä, mitä puolustavat. Kolme huomiota:\n1. Vapautta ja tarkastuksia. Pohjoismaissa on liikuttu vapaasti ennen EU:takin, joten niitä matkoja EU ei vapauttanut. Toisaalta suomalaisille tärkeisiin suuntiin vieviin laivoihin ja lentokoneisiin päästäksesi sinun on parein hommata passi. Tavalliselle kansalaiselle se on ikävä lisäkustannus, muttei muuten suuri ongelma. Mitä vapautta se on?\nRajasopimus Venäjän kanssa on Suomen selkeä etu\n16.4.2016 11:12 J. Sakari Hankamäki\nTämän viikon tärkeimpiä uutisia oli Suomen ja Venäjän solmima kahdenvälinen sopimus, jolla rajoitetaan pohjoisten rajanylityspaikkojen liikennettä muilta paitsi Suomen, Venäjän ja Valko-Venäjän kansalaisilta.


Hesekiel 40 - Raamattu 1933/-38 (KR38) - RAAMATTU.FI\nMeidän pakkosiirtolaisuutemme kahdentenakymmenentenä viidentenä vuotena, vuoden alussa, kuukauden kymmenentenä päivänä, neljäntenätoista vuotena kaupungin valloituksen jälkeen, juuri sinä päivänä tuli minun päälleni Herran käsi, ja hän vei minut sinne. 2\nJumalan näyissä hän vei minut Israelin maahan ja laski minut hyvin korkealle vuorelle, jolla oli ikäänkuin kaupunki rakennettuna, etelään päin. 3\nHän vei minut sinne. Ja katso, oli mies, näöltänsä vasken kaltainen, ja pellavanuora oli hänellä kädessänsä sekä mittaruoko, ja hän seisoi portilla. 4Ja mies puhui minulle: "Ihmislapsi, katso silmilläsi, kuule korvillasi ja ota huomioosi kaikki, mitä minä sinulle näytän; sillä sinut on tuotu tänne sitä varten, että nämä sinulle näytettäisiin. Ilmoita kaikki, mitä näet, Israelin heimolle.\n2. Aik. 3:3\nJa katso, oli muuri temppelin ulkopuolella, yltympäri sen. Ja miehen kädessä oli mittaruoko, kuusikyynäräinen, kyynärään luettuna kyynärä ja kämmenenleveys. Ja hän mittasi muurirakennuksen leveyden: yksi ruoko, ja korkeuden: yksi ruoko. 6Sitten hän meni portille, jonka etupuoli oli itää kohden, nousi ylös sen portaita ja mittasi portin kynnyksen: se oli yhden ruovon levyinen — ensimmäinen kynnys: yhden ruovon levyinen. 7\nSivuhuone oli aina yhden ruovon pituinen ja yhden ruovon levyinen, ja sivuhuoneitten väliä oli viisi kyynärää. Portin kynnys porttieteisen laidassa, sisäpuolella: yksi ruoko. 8Ja hän mittasi porttieteisen, joka oli sisäpuolella: yksi ruoko. 9Ja hän mittasi porttieteisen: kahdeksan kyynärää, ja sen seinäpatsaat: kaksi kyynärää. Ja porttieteinen oli sisemmällä puolen. 10Itää kohden antavan portin sivuhuoneita oli kolme kummallakin puolella. Ne kolme olivat yhtä suuria, ja niiden seinäpatsaat kummallakin puolella olivat yhtä suuria. 11Ja hän mittasi portin oviaukon leveyden: kymmenen kyynärää, ja portin pituuden: kolmetoista kyynärää. 12Mutta sivuhuoneitten edessä oli aitaus: yksi kyynärä, samoin toisella puolella oleva aitaus: yksi kyynärä; ja kukin sivuhuone kummallakin puolella: kuusi kyynärää. 13Ja hän mittasi portin, yhden sivuhuoneen katosta toisen kattoon: leveys oli kaksikymmentä viisi kyynärää, ovet vastatusten. 14Sitten hän otti mitan seinäpatsaista: kaksikymmentä kyynärää. Seinäpatsaisiin liittyi esipiha portin ympärillä. 15Ja sisäänkäyntiportin edestä sisäportin eteisen eteen oli viisikymmentä kyynärää. 16Portissa yltympäri oli sisäänpäin, sivuhuoneisiin ja niitten seinäpatsaisiin päin, avartuvia ikkuna-aukkoja; samoin eteisissä. Ikkuna-aukot ympärinsä laajenivat sisäänpäin. Ja seinäpatsaissa oli palmukoristeita. 17Sitten hän vei minut ulompaan esipihaan. Ja katso: ympäri esipihan oli kammioita ja kivillä laskettu permanto. Kivillä lasketun permannon laidassa oli kolmekymmentä kammiota. 18Kivillä laskettu permanto oli porttien sivuseinämillä, porttien pituuden mukaisesti; tämä oli alempi kivillä laskettu permanto. 19Ja hän mittasi leveyden alemman portin edestä sisemmän esipihan edustalle, ulkopuolelle: sata kyynärää sekä itä- että pohjoispuolella.\n20Sitten hän mittasi sen portin pituuden ja leveyden, jonka etupuoli oli pohjoista kohden ja joka vei ulompaan esipihaan. 21Siinä oli kolme sivuhuonetta kummallakin puolella, ja sen seinäpatsaat ja eteinen olivat yhtä suuret kuin ensimmäisessä portissa. Sen pituus oli viisikymmentä kyynärää ja leveys kaksikymmentä viisi kyynärää. 22Ja sen ikkuna-aukot, eteinen ja palmukoristeet olivat yhtä suuret kuin portin, jonka etupuoli oli itää kohden, ja sinne noustiin seitsemää porrasta, ja niistä eteenpäin oli sen eteinen. 23Sisemmällä esipihalla oli portti porttia vastassa pohjoista ja itää kohden. Ja hän mittasi portista porttiin: sata kyynärää.\n24Sitten hän kuljetti minua etelää kohden, ja katso, tuli portti, joka antoi etelää kohden. Ja hän mittasi sen seinäpatsaat ja eteisen: ne olivat yhtä suuret kuin nuo toiset. 25Ja siinä ja sen eteisessä oli ikkuna-aukkoja ympärinsä, samanlaisia kuin nuo toiset ikkuna-aukot. Pituus oli viisikymmentä kyynärää ja leveys kaksikymmentä viisi kyynärää. 26Sen ylöskäytävässä oli seitsemän porrasta, ja niistä eteenpäin oli sen eteinen. Ja siinä oli palmukoristeet, yksi kummallakin puolella, sen seinäpatsaissa. 27Sisemmässä esipihassa oli portti etelää kohden. Ja hän mittasi portista porttiin etelää kohden: sata kyynärää.\n28Sitten hän vei minut sisempään esipihaan eteläportin kautta. Ja hän mittasi eteläportin: se oli yhtä suuri kuin nuo toiset. 29Ja sen sivuhuoneet, seinäpatsaat ja eteinen olivat yhtä suuret kuin nuo toiset. Ja siinä ja sen eteisessä oli ikkuna-aukkoja ympärinsä. Pituus oli viisikymmentä kyynärää ja leveys kaksikymmentä viisi kyynärää. 30Ja eteisiä oli ympärinsä; pituus kaksikymmentä viisi kyynärää, leveys viisi kyynärää. 31Sen eteinen oli ulompaan esipihaan päin, ja sen seinäpatsaissa oli palmukoristeita. Sen portaissa oli kahdeksan porrasta.\n32Sitten hän vei minut sisempään esipihaan itää kohden. Ja hän mittasi portin: se oli yhtä suuri kuin nuo toiset. 33Ja sen sivuhuoneet, seinäpatsaat ja eteinen olivat yhtä suuret kuin nuo toiset. Ja siinä ja sen eteisessä oli ikkuna-aukkoja ympärinsä. Pituus oli viisikymmentä kyynärää ja leveys kaksikymmentä viisi kyynärää. 34Sen eteinen oli ulompaan esipihaan päin, ja sen seinäpatsaissa oli palmukoristeita kummallakin puolella. Sen portaissa oli kahdeksan porrasta.\n35Sitten hän vei minut pohjoisportille ja mittasi: yhtä suuret kuin nuo toiset 36olivat sen sivuhuoneet, seinäpatsaat ja eteinen. Ja ikkuna-aukkoja oli siinä ympärinsä. Pituus oli viisikymmentä kyynärää ja leveys kaksikymmentä viisi kyynärää. 37Sen eteinen oli ulompaan esipihaan päin, ja sen seinäpatsaissa oli palmukoristeita kummallakin puolella. Sen portaissa oli kahdeksan porrasta.\n38Ja oli kammio, jonka ovi oli seinäpatsaissa, porteissa. Siellä oli polttouhri huuhdottava. 39Ja porttieteisessä oli kaksi pöytää kummallakin puolella; niillä oli polttouhri, syntiuhri ja vikauhri teurastettava. 40Ja ulkopuolisella sivuseinämällä, portin ovelle noustessa, pohjoispuolella, oli kaksi pöytää; samoin porttieteisen toisella sivuseinämällä kaksi pöytää: 41neljä pöytää portin sivuseinämillä kummallakin puolella, siis kahdeksan pöytää. Niillä oli teurastettava. 42Ja ylöskäytävän ääressä oli neljä pöytää hakatuista kivistä. Ne olivat puolentoista kyynärän pituisia, puolentoista kyynärän levyisiä ja yhden kyynärän korkuisia. Niille oli laskettava ne aseet, joilla teurastettiin polttouhri ja teurasuhri. 43Ja haarukkakoukkuja, kämmenenleveyttä pitkiä, oli kiinnitetty ympäri huonetta, mutta uhriliha pantiin pöydille.\n44Sisemmän portin ulkopuolella oli kaksi kammiota sisemmässä esipihassa, toinen pohjoisen portin sivuseinämällä, etupuoli etelää kohden, ja toinen eteläisen portin sivuseinämällä, etupuoli pohjoista kohden. 45Ja hän puhui minulle: "Tämä kammio, jonka etupuoli on etelää kohden, on pappeja varten, jotka hoitavat temppelitehtäviä. 46\n47Ja hän mittasi esipihan: pituus oli sata kyynärää ja leveys sata kyynärää; se oli neliön muotoinen. Ja alttari oli temppelin edustalla.\n48Sitten hän vei minut temppelin eteiseen ja mittasi eteisen seinäpatsaan: viisi kyynärää kummallakin puolella, ja portin leveyden: kolme kyynärää kummallakin puolella. 49Eteisen pituus oli kaksikymmentä kyynärää ja leveys yksitoista kyynärää. Sinne noustiin kymmentä porrasta. Ja seinäpatsaitten ääressä oli pylväät, yksi kummallakin puolella.


Kysely jäsenille. | SiiKa ry\nTuon RAW / JPEG keskustelun innoittamana haluan kartoittaa jäsentemme kuvaus- ja kuvankäsittelykalustoa sekä toiveita kameraseuralle.\n1) Kuvaatko järjestelmä- vai kompaktikameralla (pokkari)?\n2) Kuvaatko pääsääntöisesti RAW vai JPEG kuvia?\n3) Millä ohjelmalla/ohjelmilla käsittelet kuvasi? Lightroom, Picasa, GIMP, Photoshop…\n4) Millaista koulutusta haluaisit SiiKa:n järjestävän? Kuvankäsittelyä, kameran käyttöä, sommittelua, kuvausopastusta paikan päällä jne.\nJulkaistu perjantai, 3 kesäkuun, 2011 kategoriassa Sekalaiset, kirjoittanut tapion.\n← Luonnon virkoaminen myrskystä Valoviiruja →\n20 vastausta artikkeliin ”Kysely jäsenille.”\nhenrye maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 2:32 pm\n3) Photoshop (hyvin vanha versio)\n4) RAW-käsittelyä hieman syvemmällekin perehtyen. Sommittelu ja opastuskin kuulostavat hyvältä.\nJuuso Jonninen maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 2:42 pm\n1) Nykyään pääsääntöisesti Canonin järkkärillä ja sillointällöin pokkarilla.\n2) Kuvaan JPEG-kuvia\n3) Käytän Painttia (välillä) ja harjoittelen kuvankäsittelyohjelmaa, joka tuli järkkärin mukana.\n4) Samanlainen fotokurssi olisi nyt hyvä, kuin tammikuussa, jotta oppisin käyttämään järkkäriä tehokkaammin. Objektiiveista olisin mielelläni halukas oppimaan enemmän ja kuvankäsittelykurssi tottakai.\nVälillä on minulla vaikeaa päättää minkä aukon otan.\nJuuso Jonninen maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 3:00 pm\n4) … ja olisi mukava kuulla muista tarpeellisista kameratarvikkeista.\nJanne maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 3:38 pm\n1) Järkkäri, antiikkinen D200 tarkalleen ottaen.\n2) Raakakuvaa kuvaan ekslusiivisesti.\n3) Riippuu käpistelyn määrästä, jos kuvankäsittely rajoittuu croppaukseen, värilämpötilaan, kontrastiin yms pieneen niin Raw Therapee on softana. Jos halutaan jotain alueellisia ja/tai monimutkaisia säätöjä tasoineen, suotimineen ja maskeineen niin GIMPillä hommat hoituu. Tietysti tulee ’väärinkäytettyä’ mm. Huginia ja Enfusea aika paljonkin.\n4) Jaa-a. Tietysti kuvankäsittelyllisiä ja kuvauksellisiakin kikkoja kuulisi aina lisää, noin niin kuin käytännön tasolla.\nantti ka maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 6:47 pm\n3) Lightroom -> Photoshop\nTapsa maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 7:28 pm\n1) Järkkäri (Pentax K-5)\n3 )Lightroom 2- Photoshop Elements 6\nulla maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 8:32 pm\n1. Järkkäri, pokkari\n2. RAW sekä kotona että töissä, vähemmän jpeg mutta sitäkin\n3. Elements kotona, töissä Votari\n4. Olen ihan alkutekijöissä kuvankäsittelyn kanssa, semmoinen tasoityöskentelyoppi olisi ehkä seuraava askel. Tässä seurasin Mikon lightroomtyöskentelyä ja sepä tuntui oivalta ohjelmalta.\njiitee maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 9:31 pm\n3. Canon DPP, Photoshop CS3 joskus myös Hugin ja Enfuse\n4. Henkilökuvaus/mallinohjaus ja käsisalamoiden käyttö luonnonvalon ohessa\nTeroP maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 10:22 pm\n1. Järkkäri + pokkari hankinnassa\nIlkka Kokkonen maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 10:43 pm\n3. Lightroom + KOHTA UUSI MAC\nMarkkuU maanantai, 30 toukokuun, 2011 klo 10:54 pm\n1. järkkäri + pokkari\n3. GIMP 2.6\n4. kuvankäsittelyä laajalla skaalalla\nErkki tiistai, 31 toukokuun, 2011 klo 8:04 am\nKameran säädöt JPEG kuvauksessa. On säätöjä kamerassa joita ei saa mennä räpelöimään, jos aikoo jälkikäteen tietsikalla hieman”säätää” kuvaa, vaikka näyttelyä varten. Muutenhan käsittelyllä ei ole väliä, kun suurin osa kuvista jää kuitenkin jonnekkin tietsikan muistiin. Kaikkien harrastuksiin ei kuulu kuvien käsittely, ei ainakaan meillä ”luomukuvien” ottajilla.\nAnttiL tiistai, 31 toukokuun, 2011 klo 1:28 pm\n1. Järkkäri, pokkari, iPhone 4\n3. Gimp, Elements, Photoshop Express fot iPhone\nollit tiistai, 31 toukokuun, 2011 klo 7:51 pm\n1. järkkäri x 2, pokkari\n4. Käsisalamat miljöössä\nTapsa tiistai, 31 toukokuun, 2011 klo 8:06 pm\nHienoa! Jatkakaa vaan vastailemista, monen jäsenen kommentit uupuvat vielä.\nPertti perjantai, 3 kesäkuun, 2011 klo 8:03 am\n1. Pääsääntöisesti järkkärillä ja vähän pokkarilla\n2. JPG / RAW molemmat aina päällä jos kortilla on tilaa\n3. ACR / CS4. RAW:it useimmiten DPP:llä\n4. vastaus jo kysymyksessä, Kuvankäsittelyä, kameran käyttöä, sommittelua, kuvausopastusta paikan päällä jne.\nMatti perjantai, 3 kesäkuun, 2011 klo 3:23 pm\n3. Lightroom 3\nphan perjantai, 3 kesäkuun, 2011 klo 6:59 pm\n3. Lightroom 3 & CS5\n4. Pikkusalamien käyttöä erilaisia valonmuokkaimia apuna käyttäen. Lisäksi peruskuvankäsittelyä raw- kuvasta valmiiksi paperi/digikuvaksi.\nLea sunnuntai, 5 kesäkuun, 2011 klo 8:32 pm\n1. Järkkäri ja vanha pokkari\n3. olen niin alussa tässä hommassa,että en ole vielä hankkinut, Lightroomin ehkä tulen hankkimaan\n4. Kameran käsittelyä, sommittelua, kuvankäsittelyä\nmirjaliisa sunnuntai, 5 kesäkuun, 2011 klo 10:26 pm\n1. Järkkäri ja pokkari\n2. RAW ja JPG joko molemmat tai jompikumpi, riippuu tilanteesta\n3. Elements, DPP ja Lightroom kunhan saan tehokkaamman koneen…\n4. Kaikki oppi on tervetullutta. Hämärä- ja yökuvaus eli kuutamo, kaupunginvalot jne kuvausopetusta paikanpäällä.\nHenkilökuvaus pikkusalamoin ynnämuinen ”kotistudio” nikseineen…


Cats ate my brains: 2016\nHaudihou! Eräs kasvattajatuttavani epäili että ajan kanssa tämä muuttuu kokonaan huskyblogiksi, joten päätin perustaa tähän tarkoitukseen kokonaan oman. Huskyuutiset löytyy toistaiseksi allaolevasta linkistä, jonka osoite tosin muuttuu siltä seisomalta kun annan blogilleni nimen.\nHyvät talven jatkot vaan kaikille, koittakaahan pysyä lämpiminä!\nHullu kissatäti hankkii koiran..\n"Tuli aika yllärinä toi uus baby. En yhtään osannu odottaa! Jakekin oli et "kissanainen ottaa koiran, wtf?" Se puhuu susta kissanaisena :D"\nYlläolevalla tavalla kommentoi eräs ystäväni perheenlisäystäni. Pakko myöntää, olen itsekin edelleen vähän pienen kauhun ja epäuskon vallassa. Mulle oikeasti tulee 9 päivän päästä KOIRA!\nEi mikä tahansa koira kuitenkaan. Mulle tulee siperianhusky, eli koirista upein! En oikeasti ole edes koiraihminen, olen vaan huskyihminen. Kuinkahan monta kertaa toistan vielä sanan "koira" tämän postauksen aikana?\nMeidän vauva on tuo vaalea tuossa vasemmassa alakulmassa. Hän on tässä kuvassa viiden viikon ikäinen. Väri tulee kuulemma muuttumaan huomattavasti hänen kasvaessaan, muuttuu todennäköisesti harmaaksi. Mitään takeita ei ole kuitenkaan, huskyt on kuulemma aikamoisia kameleontteja, ties vaikka kasvaisi vihreäksi.\nLuonteeltaan meidän haukkumme oli ehdottomasti porukan epäsosiaalisimmasta päästä. Ei sitä ujostuttanut, se oli vaan kiinnostuneempi ruuasta kuin ihmisestä. Välillä kun katsoin pentuamme suoraan silmiin, tuntui ettei siellä ole ketään kotona. Heitin vitsiä pennun autistisuudesta ja vähäisestä hapensaannista synnytysvaiheessa. Näistä epäsosiaalisemmista tapauksesta kasvaa kuitenkin kuulemma yleensä hyviä valjakon johtajia ja mahdollisesti myös ihan yhtä sosiaalisia kuin pentueen uteliaimmistakin yksilöistä.\nTällä hetkellä kaikki merkit viittaavat siihen että haukustamme kasvaa todella iso kaveri. Vaikka poikkelin äiti olikin pikkuruinen, sen isä oli todella kookas husky. Myös pennut olivat ikäänsä nähden aika kookkaita, varsinkin tämä meidän kaveri. Lisäksi meidän husky kehittyy vähän muita hitaammin, mikä kuulemma yleensä viittaa vähän suuremmaksi kasvamiseen, sillä kehitykseen tarvitaan enemmän aikaa ja energiaa kuin mitä muut pennut tarvitsevat.\nRakastan vauvelia kovasti jo nyt, vaikka hän saapuukin vasta ensi viikolla keskuuteemme. Olen opiskellut ihan hulluna koiran koulutusta, sekä tehnyt harrastussuunnitelmia ja hankkinut välineitä tulevaisuuden varalle. Eiköhän tämä tästä lähde sujumaan!\nMuuta blogiin liittyvää aiheesta poiketen:\nInspiraatio on hukassa. Olen kovasti miettinyt itselleni sopivinta tyyliä blogata ja ajatuksia on herännyt jonkun verran. Saattaa olla että sisältö tulee muuttumaan tulevaisuudessa jonkin verran ja postailen vähemmän arkisista asioista ja vaatteista, ja enemmän erikoisemmista ja minua kovasti kiinnostavista asioista. Todennäköisesti blogissa tulee säilymään ainakin kaikki keskiaikaisuuteen ja keskiaikahenkisiin harrastuksiin liittyvät teemat, sekä käsityöt. Noh ihmettelen tätä vielä..\nKoikkuvauvasta ja muusta kuulette todennäköisesti myöhemmin!\nTunnisteet: husky, koirat, lemmikit, perheenlisäys\n22 vuotias hullu kissanainen. Harrastaa vaikka mitä kummallista ja törsää rahansa ebayssa. Rakastaa zombeja, keskiaikaa, violettia, videopelejä, valokuvausta, sekä pahennusta aiheuttavia ihmisiä. Tervetuloa lukemaan!\nharrastukset kaverit tapahtumat vaatteet SCA hiukset juhlat keskiaika kesä kissat meikki rottinkitaistelu Donna festarit itsetehty kuvaus käsityö musiikki valokuvaus Halloween Hanami Hansamarkkinat Karmarock Manahattu Tulkkilan yö Vastavirtarock apocalypse askartelu comeback haaste husky juhannus koirat koulu lemmikit matkustus meikitön perheenlisäys postapocalyptic reissu video yritys zombi\nThey'll steal your soul and heart


Talouden tunnusluvut johtamisen tukena Oulu - Markkinointi-instituutti\nTalouden tunnusluvut johtamisen tukena Oulu\nYmmärrätkö tilinpäätöstä? Osaatko käyttää talouden tunnuslukuja oman tai tiimisi toiminnan suunnittelussa? Koulutuksessa opit tulkitsemaan lukuja sekä analysoimaan yrityksen tilinpäätöstä oman toimintosi kannalta.\nIlmoittaudu viimeistään 26.8.2019\nSeuraavat alkamisajankohdat 27.8.2019\nKoulutuksessa perehdyt yrityksen ansaintalogiikkaan ja opit löytämään olennaisen tiedon talouden raporteista. Osaat lukea tilinpäätöstä ja tiedät, mikä yhteys talouden luvuilla on omaan rooliisi ja toimintoosi organisaatiossa. Ymmärrät, mitä tieto merkitsee oman tiimisi ja toimintosi kannalta.\nKoulutuksen jälkeen pystyt hyödyntämään tunnuslukuihin perustuvia analyysejä omassa päätöksenteossasi ja hahmotat entistä paremmin numeroiden ja liiketoiminnan välisen yhteyden. Voit tukea yrityksen kehittämistä ja tehokkuutta. Kun yhteys oman tekemisen ja talouden lukujen välillä on selvä koko organisaatiolle, toiminta kokonaisuudessaan tehostuu.\nKoulutus kestää 3 kk. Siihen sisältyy 2 koulutuspäivää sekä 5-7 h etäopiskelua viikossa. Laajuus on 8 op.


Showing results for tags 'tavarafillari'.\nMYYTY - LIIKKUVA KAUPPA. Helsinki\nsuedehead posted a topic in Cargo bikes\nKuvaus: Myyntipyörä vuokrataan kesän myynteihin. Kauppaa tästä vaikka mitä!! Festivaaleihin, Espalle, messuihin. Keksi itse. Rakennettu tukevan vanhan laatikkopyörän päälle. Takana 1x28 ja edessä 2x26 vanteet. Ei sovellu lasten kuljetukseen tällähetkellä. Tule katsomaan Suvilahteen (Kalasatama). Voidaan myös harkita myyntiä. Rungon koko (lisää myös otsikkoon): Hintapyyntö: 700 Paikkakunta (lisää myös otsikkoon): Helsinki Yhteydenottotapa: joojoonetti ät gmailpistecom\nLahjkortti! Terveisiä Pääsiäispupulta. Tässä Sinulle lahjakortti. Kirjaamalla koodin Velomix ostoskoriin saat 50€ alennuksen pyöräostoksestasi. Tarkemmat tiedot www.velomix.fi


Jos kaikki on elämässäsi hyvin, niin mahtavaa! Mutta jos koet, että jokin elämäsi osa-alue kaipaa kohennusta, niin asialle kannattaa tehdä jotain. Albert Einstein kutsui hulluudeksi sitä, että tekee jatkuvasti asiat samalla tavalla, mutta silti odottaa erilaista lopputulosta. Miten mikään voisi muuttua, jollet muuta toimintatapojasi?\nOlen itse saanut muutettua elämäni suuntaa; olin aiemmin töissä toimistosihteerinä ja pidin työstäni, mutta en työpaikalla olleesta ilmapiiristä. Sen jälkeen ryhdyin yksityiseksi perhepäivähoitajaksi ja vaikka pystyin itse vaikuttamaan työpäivieni sisältöön ja tykkäsin touhuta lasten kanssa, niin työ oli hyvin pitkälle lasten aikatauluihin sidottua.\nMieti millaista muutosta haluat? Haluatko olla pidempään lapsen kanssa hoitovapaalla kotona? Haluatko matkustella enemmän?Säästää omaan asuntoon? Joka tapauksessa muutaman satasen lisätulo kuukaudessa kotihoidon tuen tai palkan päälle auttaa muutoksen alkuun.\nJoku haluaa isompaa muutosta, toiselle riittää pienempi. Silti pitkäkin matka alkaa ensimmäisestä askeleesta. Jos olet valmis ottamaan ensimmäisen askeleen, ota minuun yhteyttä sivulla olevalla lomakkeella tai anu(a)aurinkoinenolo.fi, niin katsotaan olemmeko sopivat yhteistyökumppanit toisillemme?


Miesten svetarit | SELECTED HOMME\nMiesten neule on vaate joka sopii loppu kesään, syksyyn, talveen ja kevääseen. Huolella hankittu neulevalikoima toimii jokaisena sesonkina. neulepaita on varma ja monipuolinen valinta. Yhdistä chinoihin lämpimällä säällä ja villaisiin housuihin talvella. Neuletakit ovat kevyitä päällä mutta, pitävät sinut lämpimänä. Selaa läpi meidän neule valikoima miehielle ja löydä omat suosikkisi. Löydä kaikki miesten yläosat täältä.\nNäytä 77 tuote(tta)


Joulun aikaa, joulun taikaa\nJoulupäivä on vuosittain 25.12. Joulu on lasten ja aikuisten juhla. Se on vanhusten juhla. Eläintenkin juhla se on. Koko luonto ja luomakunta pukeutuvat Pohjolassa talvisiin joulunviettoihinsa.\nJouluajan sanotaan alkavan Tuomaan päivästä (21.12.) ja päättyvän Nuutinpäivään (13.1.). Aikavälille sijoittuvat jouluaatto, joulupäivä, tapaninpäivä, uusivuosi ja loppiainen. Joulun ajasta elää sanonta: ”Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuutti poijes viepi”. Muitakin aikamäärityksiä jouluaikaan on aikojen saatossa esiintynyt. Esimerkiksi eräs muinainen pohjoismainen kuningas Knut oli määrännyt joulun ajaksi täyden kuukauden eli joulukuun 13 päivästä tammikuun 13 päivään. Eräs määritys jouluajaksi on laskea sen alkavan 1. adventista ja päättyvän loppiasena.\nKristillinen joulu on saanut alkuperänsä Kristus – lapsi tarinasta. Uskonnollisessa perinteessä kristillisen joulun alkuperä siis on. Siihen perustuu myös suomalainen joulu. Länsimainen ajanlasku on myös huomioinut Kristuksen syntymän. Silloin elettiin vuotta nolla ja nyt eletään vuotta 2008 jKr. Nykyisin sanotaan myös, että jälkeen ajanlaskun alun ( esimerkiksi 2008 jaa), mutta lähtökohta sillekin on sama.\nJoulunvietoista ilmenee kansallisia tapoja ja perinteitä. Suomalaisen joulun sanotaan saaneen vaikutteita ruotsalaisesta ja saksalaisesta jouluperinteestä. Nykyisten aikojen kaupallisten joulujen nähdään omineen vaikutteensa Uudelta mantereelta, Yhdysvalloista. Omintakeisena suomalaisesta joulusta voi mainita esimerkiksi joulurauhan julistamisen jouluaattoisin kello 12.00 Turusta. Suomessa uskotaan joulupukin asuvan Korvatunturilla. Koko Suomi on tavanomaisesti joulun edeltä joulumaa. Suomalainen joulu on perhejuhla ja yleensä sitä vietetään perinteisten jouluruokain parissa. Lahjoja annetaan ja niitä saadaan. Joulukortteja lähetellään. Suomalaiselle joululle on tyypillistä nostalgisuus ja lapsuuden joulujen muistelut. Tarinallisuus elää jonkinasteista renesanssia Euroopassa. Suomalaisessa jouluperinteessä se on säilynyt ikiajat. Jouluaattoiltaisin muistetaan vainajia viemällä hautausmaille kynttilöitä sukulaisten, tuttavien, ystävien haudoille.\nJoulu on Kristuksen syntymän muistojuhla, joten joulumessuissa käydään ja/tai niitä katsotaan televisiosta. Yhteistä lännen ja idän kirkon alueilla on viettää sitä Kristuksen syntymäjuhlana, mutta omine vivahde – eroineen. Yhteistä kristityille on nykyisin ollut seurata paavin joulutervehdyksiä suorasta tv - lähetyksestä Vatikaanista.\nJoulua juhlitaan tavoilla jos toisilla. Joulun vieton sanotaan vuosi vuodelta maallistuvan ja materialisoituvan. Pikkujoulujen vietot yleistyvät ja varhaistuvat. Ennen isäin ja isoisäin aikoihin olivat vain koulujen kuusijuhlat ainoita pikkujouluja ja niitä alettiin viettää vasta Santa Lucian päivästä. Nykyisin on monenmoisia firmojen sekä yhdistysten pikkujouluja ja osa aloittaa juhlimiset jo marraskuulla.\nToisaalta voidaan mainita, että vaikka joulua ei ennen juhlittu marraskuulta. Usein lähestyvä joulu huomioitiin kuitenkin jo syksystä. Esimerkiksi lapsia kehotettiin lukemaan koululäksynsä, että joulupukki muistaisi lahjoillaan. Vanhankantaisessa talonpoikaisessa kulttuurissa joulunvalmistelut alkoivat sangen varhain. Joululahjat tehtiin pääosin itse. Neulottiin villapuseroita ja lapasia. Niitä sitten joululahjoinakin annettiin. Taloissa aloitettiin syysteurastukset. Kinkkuja suolattiin ja makkaroita valmistettiin. Leipiä leivottiin ja juustoja valmistettiin. Osan ruuasta sanottiin olevan varatun jouluksi, juhlaruuaksi. Valaistukseen tarvittavia kynttilöitä valmistettiin teuraseläinten talista. Oluttakin laitettiin tynnyreihin. Kaikki tuo toiminta liittyi tavanomaiseen talonpoikaiseen toimintaan varustautua talven yli. Valmisteluissa kylläkin muistettiin joulua ja varattiin juhlimiseen liittyvää.\nJoulumme taustalta uskotaan löytyvän maalliset perinteet. Alkuperän nähdään olevan muinaisissa sadonkorjuujuhlissa. Niitä vietettiin muinaisgermaanisessa ja skandinaavisessa perinteessä vuoden loppupuolella, kun sadonkorjuutyöt ja paljon aikaa vieneet riihien puinnit olivat selvitetty ja saatettu onnelliseen päätökseensä. Ihmisille oli siunaantunut ylimääräistä aikaa ja syitä juhlimisiin.\nMuinaisten roomalaisten tiedetään viettäneen nykyisen joulun paikalle sijoittuvana pakanallisia Saturnaalia – juhlia. Niiden uskotaan olevan toisen perinnehaaran joulunviettoon. Kristinuskon vahvistuessa ja laajentaessaan alueitaan, kristillinen joulu alkoi sijoittua pakanallisen joulun sijalle.\nJoulukuu, aikaa määrittävänä, kuukautta tarkoittavana sanana tuli suomenkieleen 1600 – luvulla. Suomalaisen joulu - sanan alkuperää on pohdittu ja sanan alkuperäksi on esitetty erilaisia näkemyksiä. On esimerkiksi arveltu suomenkielisen joulu – sanan tulleen lainasanana eri kieliryhmän, ruotsalaisesta jul (joulu) – sanasta. Toisaalta suomenkielisen joulu – sanan uskotaan olevan lähtöisin muinaisskandinaavis -/germaanista perua olevista jovla tai joulud - sanoista. Suomalaisen joulu – sana alkuperäksi on esitetty esimerkiksi myös brittiperäistä yule - sanaa. Sitä joulu - sanaksi sijoittaessa voidaan pienenä sivukaneettina arvella, että olisiko sanalla skandinaaviset vaikutteensa? Britannia oli muinoin ollut vuosisatojen ajan viikinkien hallinnoimaa aluetta. Viikinkikauden vaikutteena Englantiin, voi esittää siellä eräissä paikannimissä esiintyvät by – sanapäätteet esimerkiksi Whitby, Pohjois – Yorkshiressa (ruots. by = suom. kylä).\nJohdonmukaisesti etenevää, suomenkielisen joulu - sanan muodostumista ruotsinkielestä tai muustakaan kielestä ei ole toistaiseksi esitetty. Ehkä suomalaisen joulun ainutlaatuisuuden ja erinomaisuuden takana onkin mystisyys ja salaperäisyys? Suomalaisen joulu – sanankin alkuperä, kun todistamaton on. Salaperäistä suomalaisessa joulussa on myös Korvatuntunturilla asuva miljooniin koteihin, jouluaattoiltana lähes samoihin aikoihin ehtivä joulupukki.\nSitä vastoin skandinaavisesta jul (joulu) - sanan alkuperästä on johdonmukaisia esityksiä. Se löytynee muinaisskandinaavisesta kulttuurista ja ruotsalaisesta pyörää tarkoittavasta hjul – sanasta. Se tarkoitti muinaisskandinaavien ja viikinkienkin (soturi – ja merenkulkijakansaa noin vv. 700 – 1000 jKr.) ajattelussa myös auringon kehrää taivaalla. Pyörä yhdistettiin myös ajankulkuun, vuodenkiertoon. Vuodenkiertoa muinaisskandinaavit ja viikingit joutuivat seuramaan jokapäiväisen elantonsa hankkimisen yhteydessä. Heillä oli esimerkiksi ollut kauas suuntautuneitten ryöstöretkeilyinsä lisäksi pienimuotoista maanviljelyä ja karjanhoitoa. He senkin takia joutuivat huomioimaan vuodenkierron.\nSotimiset ja ryöstelyt olivat olleet yleismaailmallinen tapa. Viikinkienkään elannonansaintapa ei siitä poikennut. Kun, matkoilla olleiden vuodenkierto (hjul) alkoi kääntyä syystalveen. Pimeys lisääntyi ja purjehdusvedet alkoivat jäätyä. Heillä oli ollut tapa palata koteihinsa ennen vesien jäätymisiä. Viikingeiltä on ehkä peräisin läntisen kulttuuripiirin sanonta ja tapa ”jouluksi kotiin”.\nOlisikohan matkoilta palailtu Lucian päivään mennessä? Esimerkiksi eräs Knut kuningas oli määrännyt jouluajan alkavaksi 13.12. Olisiko osaltaan siitä johtuvaa, että alkujaan sisilialainen Santa Lucia (vv. 283 – 13.12.303 tai 13.12.304 jKr.) romanttinen pyhimystarina ja perinne, jäi elämään vain skandinaaviseen kulttuuriin. Välimerelläkin, kun viikingit purjehtivat ja sitten kotiin palattuaan kertoilivat tarinoitaan. Nostalgisuus ja romanttisuus sekä tarinoinnit (huom. Islannin sagat) ovat olleet ikiaikainen osa pohjoismaista ja myös suomalaista perinnettä ja jouluperinnettä.\nJoululahjat ovat myös osa joulua ja perinnettä. Niilläkin ovat kristilliset ja maalliset perinteensä. Itämaan tietäjät toivat vastasyntyneelle Kristus – lapselle lahjojaan, kun tulivat kumartamaan tulevaa kuninkaiden kuningasta. Muinaisroomalaisten Saturnaalia - juhliin olivat kuuluneet myös lahjojen antamiset ja saamiset. Viikingeillä oli myös ollut antaa matkoilta tullessaan lahjoja kotiin jääneille.\nJouluperinteestämme voi mainita, että siihen kuuluu oleellisesti joululoma. Koululaisilla se on kohtalainen. Töissään kulkevat pyrkivät myös pitämään joululoman. Monilla on mahdollisuus viettää joulua perheensä parissa. Joulua vietetään monella tapaa ja erilaiset ovat joulun viettäjillä mahdollisuudet joulunviettoon. Tasapuolinen joulu on siinä mielessä, että joulu on jokaisella. Toki se on erilainen eri ihmisillä.\nFM Mauri Junttila\nSYKSYN 2018 JUTTUJANI\nJuteltiin kerrattain Pentti veikkani (1943-2003) kanssa. Hän esimerkiksi totesi, että meiltä vain hän ja Oiva veikkamme olisivat pituuden puolesta kelpuutettu natseihin. Natseilla oli ollut minimipituus 175 cm, joukkoihinsa hyväksymisen rajana. Minä olisin ollut lähes 5 cm alle minimi pituuden.\nMonenlaista oli vanhaan aikaan\nPentti tilasi eräänä 1950 - luvun jouluna Oiva veikan kautta ”Adolf Hitlerin Mein Kampf” kirjan. Sotaveteraaniveljemme Oiva Junttila (1922-2001) oli silloin hämeenlinnalaisen Arvi A. Kariston eräs kirjanmyyntiasiamiehistä. Arvi A. Kariston kirjoissa oli myös ”Liittoutuneiden Valvontakomission” myyntikieltoon laittamia. Kielten oppimisesta kiinnostunut Pentti veikka tilasi kirjansa saksankielisenä.\nPaljon parempia aikoja, kuin nykyisten ”verbaalien” aikana elettiin silloin pääministeri ja presidentti Urho Kekkosen Suomessa 1950 - luvulla. Esimerkiksi pienen maatalon poika Junttilan Penttikin kykeni ostamaan postimyynnistä useita kirjoja ja ison pinon joulukortteja jouluksi.\nHämeenlinnalaiselta Karistolta saatiin siis ostaa nättejä joulukorttejakin. Vaatteisiin oli meillä myös hiukan varaa laittaa hyvän presidentin Urho Kekkosen aikana. Ei silloin Kekkosen aikana kukaan, köyhäkään kulkenut rääsyissä. Hyvissä vaatteissa kulki silloisen yleisen tavan mukaan Penttikin. Ei niinä Kekkosen aikoina vilkkunut köyhänkään miehen paljas takapuoli vaaterääsyjen raosta!\nNaapurin mies Toivo Kaikkonen osti myös monen joulun aikaan talvilukemiseksekseen Kariston kirjoja sekä joulukortteja naapurinsa Oivan kautta. Pienen maatalon isäntiä oli naapurin Toivokin.\nHänellä oli tapana pitää vanhoillislestadiolaisten (VL) seuroja melko usein kotonaan. Siihen aikaan kotiseuroissa oli pullakahvitarjoilu talon puolesta. Oli toki niinkin varattomia ollut vanhaan aikaan, etteivät kyenneet pitämään uskovaisten seuroja kotonaan. Kaikkosen Toivolla oli aina seuroissaan laatukahvista keitetyt kahvit ja hyvää kakkua sekä pullaa.\nRahasta meillä oli usein pulaa. Miten sitä voisi saada? Pentti veikka sai jonkin verran rahaa, kun toimi lähes lapsena apulaisena maidonajossa sodassa toisen jalkansa menettäneellä Oiva veikallamme. Saattoi Pentti käydä kesäaikaan myös peltotöissä naapureillamme Oivan Fergusonilla. Siten sai nätisti setelirahaakin.\nNaapureilla oli paljon peltoja, mutta traktoreita oli isännillä vielä vähän siihen maailman aikaan. Sodan jälkeen oli säännöstelyä rahan ulosmenosta Suomesta. Uusiin traktoreihin piti hakea ostolupa lääninhalltituksesta.\nPentti oli opetelut Fergusoniin nätin käännösjarrukäännöksen peltosarkain päissä. Ferguson liikkui hänellä joka sekunti töitä tehden. Oivan englantilainen petrooli Ferguson TE 20 oli saanut mukaansa Ferguson tehtaan aurat ja äkeen. Lapiorullaäes eli karhi oli työleveydeltään noin 2 metriä. Se oli traktorin kolmipistenostolaitteissa kiinnioleva. Siis kätevä äes kuljettaa ja käyttää.\nTienestejä saatiin myös ojanvarsien meskujen ja metsämarjojen poimisista. Siitä saimme myös hiukan tuloja, kun kaivoimme muutamia tienvarsiviemäreitä rakennettavan Korventien ravi ojiksi. Siitä annettiin noin 20 metrin viemärinpätkiä kaivaa. Korventienteon työnjohtajat antoivat selvää rahaa käteen kaivetuista tieravin kaivuista.\nTeimme kerrattain pari vuotta minua vanhemman Pentin kanssa meitä paljon vanhemman, sodankin käyneen Oivan kanssa yhteistyötä. Heittelimme meille annetusta Korventien työmaan tienvarsiravin montusta liiat maat pois. Oiva viimeisteli sen ja hyväntahtoisena miehenä antoi rahat meille.\nEräänä kesänä, kun oli mennyt jo muutamia vuosia Leppijärven kuivauksesta. Oivalla oli muutamien hehtaarien raivausmaa Sipolan rämeen reunalla, Leppiojan kanavan varressa. Kävimme Pentin kanssa silloin tällöin polttamassa sen pintamaata. Oiva maksoi meille siitä aputyöstä jotain.\nEräänä päivänä saimme pyydettyä Pentin kanssa pienen hauen Leppoiojan kanavasta. Kun, löimme nopeasti lapion syrjällä vedessä uivaa kalaa, niin saimme sen saaliiksi. Äiti paistoi sen meille paistinpannussa syötäväksi.\nPentti veljemme alkoi nuorena keskikoululaisena kulkea kesätöissä Tyrnävän kirkonkyläläisen kauppias Eino Ylitalon sekatavarakaupassa. Pentti ajoi sinne hyvällä polkupyörällä. Mopedeja ja moottoripyöriä alkoi olla myös maaseudun poijilla. Niin oli Pentilläkin.\nPentti meni keskikoulunsa jälkeen Ouluun kaksivuotiseen kauppaopistoon. Tienestit paranivat, kun hän oli jo kouluja käynyt merkonomi. Hän oli sittemmin merkonomina töissä esimerkiksi eräässä oululaisessa autoliikkeessä. Pentti osti sieltä hiukan käytetyn Opel Kadett henkilöauton. Se oli hänelle ihan hyvä, onnistunut ostos.\nSe oli 1960 – lukua, kun menivät monissa miehin esimerkiksi Tyrnävältä ja muualta Suomesta tienesteihin Ruotsiin. Kohtalaisen hyvä elintaso oli silloin molemmissa maissa. Esimerkisi varaton nuorukainen kykeni matkustamaan töihin vaikkapa kauas Boråsiin tai Eskilstunaan Etelä - Ruotsiin.\nRuotsista sai Penttikin heti töitä. Kivat asunnot odottivat uusia asukkaita. Työt siellä tehtiin valoisissa lämpimissä tehdassaleissa. Työnantajat olivat varoissaan. Osa heistä sanoi ensimmäisenä iltana, että kruunuja on antaa sinullekin Pentti ”förskottina”, jos vain haluat! Käy sitten työmatkalle ostamassa tuosta lähikaupasta yön ajaksi jotakin kivaa purtavaa esimerkiksi suklaata, mehua, kahvia ja pullaa. Käy myös ruokailuaikana syömässä meidän tehtaan omassa ruokalassa!\nSuomalaisten siirtotyömiesten tapaan Penttikin osti melko pian ruotsalaisen käytetyn henkilöauton. Se oli nätti hyväkuntoinen kupla Volkkari. Hän kävi sillä seuraavana kesänä lomilla Suomessa.\nNiinä 1960 – luvun loppuina ja 1970 – luvun alkuina nuorten miesten keskuudessa oli jonkin verran kiinnostusta aikuispiskeluun. Penttikin kiinnostui aikuisopiskelusta.\nOuluun takaisin muutettuaan ja saatuaan sieltä sopivan työpaikan hän ilmoittautui opiskelijaksi Lassinkallion iltalukioon. Muutaman vuoden päästä hän sai valkolakin ja ylioppilastodistuksen. Hän pyrki opiskelijaksi Oulun yliopistoon humanistiseen tiedekuntaan. Pentti opiskeli siellä esimerkiksi tilastotiedettä ja kunnallispolitiikkaa. Siellä oli silloin sitäkin opiskelun mahdollisuutta.\nHänestä tuli aikanaan humanististen tieteiden kandinaatti (HuK). Hän oli useita vuosia HuK. Pentti oli aina jossakin ansiotyössä opiskeluaikoinakin. Pentistä tuli aikanaan filosofian maisteri (FM) Oulun yliopistosta. Pentti saattoi kirjoittaa joskus jotain pientä ajankohtaista ajankulukseen oululaiseen maalaisliittolaiseen sanomalehti Liittoon tai Kalevaan.\nVapaa -ajan viettoa\nSitäkin meillä oli joskus eli vapaa - aikaa. Totuttuna tapana oli meillä Korvenkylän lapsilla käydä sunnuntaisin leikkimässä, puuhailemassa, ulkoilemassa kuivatulla entisellä Leppijärvellä ja sen ympäristöissä. Ensin olimme käyneet istumassa naapurin miehen Lauri Alasaarelan pyhäkoulussa.\nOli meillä ulkoillessa myös sitä tapaa, että paistaa pienessä nuotissa paistinpanussa jotain syötävää. Korvenkyläläinen, Pentin kanssa samana vuonna syntynyt, hyvä leikkikaverimme, ahkera ulkoilija ja reippailija sekä erinomainen hiihtäjäpoika Tolvasen Matti piti sitä jotenkin turhana. Miksi, kulkea lähimetsissä paistinpannu repussa syömässä nuotiolla paistettuja sianlihan paloja tai makkaran paloja? Kotona pirtin pöydän ääressä ne olivat hänen mielestään makoisampia ja parempia syödä. Matti tykkäsi erityisesti Kaisa äitinsä paistamista räiskäleistä, lätyistä.\nOlisiko ulkoilu - ja retkeilyharrastus vaikuttanut, että RUK:n käyneestä Pentistä tuli reservin sissiluutnantti? Hänen, Pentin ikäisten 1960 - luvun asevelvollisuusaikana hiihto - , eräily - ja retkeiluharrastus oli nuorilla miehillä sangen vähäistä.\nJohonkin aikaan, kauan viime sotien jälkeen, monet asevelvolliset eivät osanneet edes sytyttää tulitikkua. Ulkoilu ja kunnon hoito alkoi lisääntyä yleisesti myöhemmin nopeaan monien houkuttelevien hiihtohissilaskettelurinteiden myötä kaikkialla maassamme.\nErään kansakouluajan joululoman aikana, olimme Pentin kanssa eräänä lauantaina hiihtämässä lähimetsissä, jossain Leppiojan/Leppiojan kanavan risukoissa samoiltiin. Olin juuri lukenut Santeri Ivalon ”Juho Vesainen” kirjan. Taitoin käsilläni pienen männynkäkkärän keihääksi/sauvaksi Juho Vesaisen tapaan hiihtää.\nSe meni harmikseni kohta poikki. Siitä katkesi pitkä pätkä, joka meni toisen silmäluomeni alle. Se oli lujassa repiä pois silmästä. Tuntui, kuin silmämunakin tulee samalla ulos!\nSe vaikutti silloin siten, etten kohta nähdyt terveelläkään silmällä. Se alkoi myös vuotaa kyyneliä kovasti ja vuolaasti. Kovasti kipeä oli myös loukkaantunut silmäni.\nOsasimme kuitenkin kotiin, siksi koska Oiva veikkamme alkoi lämmittämään lauantaisaunaa. Oli tyven pienen pakkasen talvisää. Hiihdimme savun hajua kohden. Osasimme hyvin kotiin.\nEräänä kansakoulun joululoman viikonloppuna vierailimme Pentin kanssa Rantsilan Kärsämänkylässä Taimi siskollamme. Hän oli siellä pienen Rantsilan Osuskaupan Kärsämänkylän sivumyymälän myymälänhoitajana. Nousimme eräänä lauantaina Haurukylässä ”Haapavetisen” kyytiin. Jäimme kyydistä Rantsilan kirkolla. Kävelimme sieltä noin 8 km:n matkan Kärsämänkylään. Takaisin lähdimme seuraavana arkena. Onnikka ajoi silloin arkena sieltä Kärsämänkylästä Rantsilaan.\nSivumymälä oli vuokralla valtavan suuressa Kopsan talossa. Talon rakennukset olivat hirsisiä. Ne olivat neliön muotoisessa kehässä. Kopsan pihapiiri oli todella suuri ja vaikuttavan näköinen.\nKävin myöhemmin kevättalvella uudelleen Kärsämänkylässä. Kävin voitamassa siellä Temmeksen kunnan koulujenvälisen hiitokilpailun ikäluokassani. Sinne ja takaisin oli onnikkakyyti kuljetus.\nRantisilan Kärsämänkylä oli erilaisempi Pohjois - Pohjanmaan kylä. Siellä oli Kestilään mennessä kirkasvetinen Järvitalon järvi. Kylä oli osittain Liminkaa, osittain Temmestä ja Rantsilaa. Siellä oli vielä jäljellä vanhoja kookkaita hirsirakennusten pihapiirejä. Oli sielä ollut aikoinaan myös myös voita valmistanut ns. hevoskiertomeijeri.\nKärsämänkylässä ei esimerkiksi ollut mäkiä meidän kilpailevien koululaislasten hiihtoladuilla. Temmesjokivarressa on mäkiä vain Haurukylässä. Haurukylässä olikin kookkaita mäkejä. Erään kerran katkaisin siellä jopa sukseni, vaikka olin paljon hiihtoa ja mäenlaskua harjoitellut reipas koululaispoika.\nArvostele 1 2 3 4 5 (4.385)\n©2018 • Maurin jouluhistoriaa - suntuubi.com


Keskustelu - Minkä ikäiselle kannattaa ostaa lahjaksi 500 palan palapeli? | Aihe vapaa | Vauva\nMinkä ikäiselle kannattaa ostaa lahjaksi 500 palan palapeli?\nAikuiselle, joka pitää palapeleistä.\nAika helppo aikuiselle\nJollekin eläkeikäselle! On aikaa paneutua.\nMutta jos tarkoitat, minkä ikäinen nuorimmillaan siitä selviytyy halutessaan, niin meillä teki 8-vuotias sellaisen. En osaa sanoa pystyvätkö ihan kaikki noin nuorena, mutta kymmenvuotias keskittymiskykyinen ja normaaliälyinen varmasti aina?\n8-vuotiaalle mietinkin että onkohan sopiva\n45-vuotias tuollaisesta tykkäisi varmaan aika paljon.\nEhkä 12-vuotiaasta ylöspäin?\nVoi hyvinkin olla. Valitse sellainen, missä on paljon yksityiskohtia. Eli ei sellaista, jossa on taivasta puolet ja toinen puoli vesialuetta.\nEli tämä 8-vuotias meillä teki maiseman Pariisin katukuvasta. Hyvä idea palapeli kaikkien tietsikkapelien keskellä. Ja jos ei vielä ihan suju, niin aikuinen voi auttaa....\nJo 5-vuotiaalle on ihan sopiva, jos ei liikaa taivasta tai merta. Itse tein jo 1000 palan palapelejä 8-vuotiaana.\nMeillä myös tehty 5- vuotiaana ensimmäinen 500:n palan palapeli. Eli mielestäni 8-vuotiaalle oikein passeli. Ei toki kerralla tullut valmiiksi, mutta erissä. Kehittää hyvin keskittymiskykyä, ja eikös päiväkodeissakin nykyään kiinnitetä huomiota ns. pitkäkestoiseen leikkiin, joka jatkuu toisena päivänä/useampana päivänä. Kehittää pitkäjänteisyyttä. Aikuiselta toki vaatii vähän sietokykyä, että antaa olla sen palapelin levällään lattialla. :)


Mikko Viitasaloa pyydetty jatkamaan Akavan puheenjohtajana\tKaksikymmentä akavalaista liittoa on pyytänyt Akavan nykyistä puheenjohtajaa prof. Mikko Viitasaloa omaksi ehdokkaakseen Akavan puheenjohtajavaaliin, joka käydään Akavan edustajakokouksessa 16.-17.6.99. Viitasalo on myös suostunut ehdokkaaksi.\nAjankohtaista ‐ 20.4.1999\t‐ 12/1999\t‐ Kommentteja\nSuuret järjestöt vetoavat eduskuntaan hammashoidon korvaamiseksi\tYhdeksän suurta potilas- ja kansanterveysjärjestöä esittää kaikille eduskuntaryhmille lähettämässään vetoomuksessa, että koko väestön hammashoito otettaisiin yhteiskunnan tuen piiriin. Järjestöt katsovat, että vuonna 1991 säädetty laki aikuisten hammashoidon korvaamisesta pitäisi nyt saattaa voimaan, kuten aikanaan sovittiin. Lain voimaanpanoa on toistuvasti lykätty.\nMyrkytystietokeskuksen yhteystiedot muuttuneet\tMyrkytystietokeskuksen yhteystiedot ovat muuttuneet viikolla 15. Vanhat puhelinnumerot käännetään toistaiseksi automaattisesti uusiin numeroihin.\nSilmälääkärillä ilmoitusvelvollisuus näkövammarekisteriin\tLääkintöhallitus perusti vuonna 1983 näkövammarekisterin, jota Näkövammaisten Keskusliitto ylläpitää. Stakesin valvomassa yksikössä työskentelee vastaava silmälääkäri, yksi tutkija, toimistosihteeri ja tietopalvelun hoitaja.\nVakuutusvalvontavirasto aloitti\tVakuutusvalvontavirasto aloitti toimintansa huhtikuun alusta. Sen tehtävänä on vakuutus- ja eläkelaitosten sekä muiden vakuutusalalla toimivien valvonta ja tarkastus.\nSuurten kaupunkien vanhustenhuollon toimintatavoissa selviä eroja\tEspoo, Helsinki, Jyväskylä, Kotka, Kuopio, Lahti, Pori, Tampere, Turku ja Vantaa olivat mukana Kuntaliiton ja suurten kaupunkien yhteisessä tutkimuksessa, jossa kartoitettiin ns. RAVA-indeksin avulla vanhusten hoidon tarvetta, toimintakyvyn eroja ja eri hoitomuotojen välistä vaihtelua. RAVA-indeksi koostuu kysymyksistä, joiden avulla mitataan vanhustenhuollon asiakkaan päivittäisen avun tarvetta liikkumisessa, syömisessä ja pukeutumisessa. Muistin ja käyttäytymisen alueet sekä näön, kuulon, puheen ja lääkkeitten ottamisen arviointi sisältyvät mittariin. RAVA-indeksi on Turun terveysviraston kehittämä. Tutkimusjakson aikana koottiin tiedot kaikista yli 64-vuotiaista henkilöistä, jotka olivat saaneet tutkimukseen osallistuvien kaupunkien itse tai ostopalveluna järjestämiä avo- ja laitospalveluja.\nYksityislääkärin lähetteellä yhä useamman terveyskeskuksen laboratorioon\tOsa terveyskeskuksista on tarttunut mahdollisuuteen periä maksua yksityislääkärin lähetteellä tehtävistä laboratorio- ja kuvantamistutkimuksista. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annettua lakia muutettiin vuoden alusta siten, että terveyskeskukset voivat nyt periä niistä enintään omakustannushinnan.\nLääkäriksi hätäaputyöhön Albaniaan\tTiranassa Albaniassa toimiva lääkäri Timo Toivanen on lähettänyt vetoomuksen suomalaisille kollegoille hätäavun saamiseksi. Toivasen johtama terveysasema osallistuu lääketieteellisen avun järjestämiseen pakolaisleireille, joita ollaan organisoimassa Tiranaan. Sinne tarvitaan nopeasti lääkäreitä.\nAjankohtaista ‐ 10.4.1999\t‐ 11/1999\t‐ Kommentteja\nOsa-aikaeläkkeiden hakemusten määrä kolminkertaistui viime vuonna\tEläketurvakeskuksen mukaan yksityisellä ja julkisella sektorilla jätettiin vuoden 1998 aikana noin 7 500 osa-aikaeläkehakemusta. Vuoden 1998 lopussa oli osa-aikaeläkkeellä jo lähes 11 000 henkilöä. Suhteellinen kasvu edellisen vuoden lopusta on suuri, sillä vuoden 1997 lopussa osa-aikaeläkeläisiä oli vain noin 6 900.\nRintaproteesin hankkineet voivat äänestää vahingonkorvauksista\tDow Corning -yhtiölle on esitetty satojatuhansia korvausvaatimuksia ja muita tuotevastuuvaateita yhtiön valmistamien silikoniproteesien aiheuttamien ongelmien takia. Vaatimuksia ovat esittäneet naiset, joiden rintaproteesi on rikkoutunut, vuotanut tai muuten aiheuttanut komplikaatioita kuten tulehduksia ja vierasesinereaktioita. Vuonna 1995 yhtiö ajautui velkajärjestelyjen vuoksi Yhdysvaltain konkurssilain mukaisiin Chapter 11 -järjestelyihin. Silikoniongelmista kärsiviä naisia edustava korvausvaadekomitea ja Dow Corning -yhtiö ovat nyt laatineet yhteissuunnitelman vahingonkorvausten maksamiseksi. Yhteissuunnitelma on äskettäin lähetetty äänestystä varten kaikille korvauksenhakijoille. Korvausta hakeneet naiset saavat äänestyksessä päättää hyväksyvätkö he yhteissuunnitelman, jossa kriteerit täyttäville hakijoille maksetaan 2 000-250 000 USD suuruinen korvaussumma, vai haluavatko he vaihtoehtoisesti valita vaateidensa oikeuskäsittelyn. Äänestysaika päättyy 14.5.1999. Menettelytapoja koskeviin kysymyksiin vastaa Dow Corningin ja korvausvaadekomitean yhdessä perustama tiedotustoimisto, johon voi soittaa vastapuhelun. Tiedotustoimiston puhelinnumero on +1-718-361-4500.\nKuopion yliopisto saa perustaa oman apteekin\tKuopion yliopistolle on annettu oikeus pitää apteekkia Kuopiossa. Helsingin yliopiston apteekki luovuttaa Kuopion sivuapteekkinsa Kuopion yliopistolle ja saa korvaukseksi perustaa uuden sivuapteekin pääkaupunkiseudulle. Helsingin yliopiston uuden sivuapteekin paikan Helsingissä, Espoossa tai Vantaalla määrää Lääkelaitos. Lääkelakia muutettiin, koska Kuopion yliopiston katsotaan tarvitsevan omaa apteekkia, jotta yliopiston farmasian opetukseen liittyvä käytännön harjoittelu ja farmasian tutkimus voitaisiin järjestää nykyistä tarkoituksenmukaisemmin.\nRisto Pelkoselle Ylpön kannu\tArkkiatri Risto Pelkonen sai tämänvuotisen Tampereen lääkäripäivien Ylpön kannun. Palkinnon perusteluissa korostettiin Pelkosen ansioita huomion kiinnittämisessä lääketieteen ja sairaanhoidon etiikkaan sekä humanististen arvojen painottamisessa koulutuksessa. Viime aikoina arkkiatri on vetänyt priorisointineuvottelukuntaa.\nIkääntymisen tutkimukseen laaja-alainen ohjelma\tTänä keväänä käynnistyy Suomen Akatemian koordinoima kolmevuotinen tutkimusohjelma, jolla halutaan vahvistaa ikääntymistä koskevaa perus- ja soveltavaa tutkimusta ja lisätä tutkimusalojen yhteistyötä. Tutkimusohjelman teemoissa nousee esiin kaksi peruskysymystä: itse vanhenemisprosessin tarkastelu ja toisaalta ikääntymisen tuomien haasteiden tarkastelu. Tavoitteena on rohkaista monitieteistä tarkastelua, siis biologisen, psykologisen, sosiaalisen, kulttuurisen ja yhteiskunnallisen näkökulman vuorovaikutusta ja tieteenalojen välistä keskustelua.\nUusinta tietoa syöpäkivun hoidosta\tSuomalaiset kivunhoidon spesialistit ovat tehneet tiiviin uuden oppaan syöpäkivun hoidosta. Tekijät edustavat Suomen Kivuntutkimusyhdistystä ja Suomen Palliatiivisen hoidon yhdistystä.\nLonkkamurtumat lisääntyvät kiihtyvällä vauhdilla\tVanheneminen, osteoporoosi ja kaatuminen aiheuttavat nykyään noin 7 500 lonkkamurtumaa vuosittain. UKK-instituutin tutkijaryhmä uskoo, että ellei ehkäiseviin toimiin ryhdytä, vuoteen 2030 mennessä lonkkamurtumia sattuu vuosittain jo 19 000. Tuolloin vuotuiset hoitokustannukset ovat laskelmien mukaan valtavat, noin 2 miljardia markkaa vuodessa.\nAjankohtaista ‐ 1.4.1999\t‐ 10/1999\t‐ Kommentteja\nTarvitaan kansallinen korvauskäytäntö ulkomaalaisten hoidon korvaamiseksi kunnille\tJos Baltian maat pääsevät EU:n jäseniksi, suomalainen terveydenhuolto saattaa joutua koetukselle, mikäli EU-alueen kansalaiset ryhtyvät hakemaan palveluja sieltä, missä niitä on saatavissa, arvioi sosiaali- ja terveystoimen päällikkö Tuula Taskula Suomen Kuntaliitosta valtakunnallisilla terveyskeskuspäivillä.\nKivunhoito organisoitava alueellisesti\tKivunhoitoon tarvitaan kunnollinen alueellinen organisaatio, jottei se ole pelkästään yksittäisten työntekijöiden aktiivisuuden varassa, kuten tähän asti. Jokaiselle HYKS:n sairaanhoitoalueelle tarvitaan kipuvastaanotto ja kipulääkäri, joka konsultoi alueensa muita lääkäreitä. Myös saattohoito on keskitettävä nykyistä harvempiin sairaaloihin, joihin samalla keskitetään saattohoitoon koulutettua henkilökuntaa.\nSuhtautuminen viinaan muuttumassa\tVäestön alkoholipoliittiset mielipiteet ovat kiristyneet vuodesta 1994. Stakesin Suomen Gallupilla tammikuussa teettämässä mielipidekyselyssä puolet piti vallitsevia alkoholipoliittisia rajoituksia sopivina. Rajoitusten lieventämistä haluavien osuus oli 26 %, kun viisi vuotta sitten se oli vielä 43 %. Rajoituksia halusi nyt kiristää 21 % haastatelluista. Vuonna 1994 kiristämisen kannalla oli 13 %.\nSairaanhoitajapäivät 1999: Viralliset suositukset hoitohenkilöstön määristä puuttuvat\tSuomen Sairaanhoitajaliiton puheenjohtajan Katriina Laaksosen mukaan olisi ensiarvoisen tärkeää saada viralliset suositukset hoitohenkilöstön määristä. Kun päätösvalta ja kustannusvastuu on siirtynyt kunnille, ratkaisut tehdään pääosin käytettävissä olevien varojen eikä väestön tarpeiden pohjalta. Potilaat ovat erittäin eriarvoisessa asemassa terveydenhuoltopalvelujen suhteen.\nAIDS-tartunnan saaneita eteläisessä Afrikassa jo yli 20 miljoonaa\t- Eteläisen Afrikan tilanne AIDS:n osalta on lähes katastrofaalinen, viime vuonna ilmeni 4 miljoonaa uutta tartuntaa. Neljäsosa aikuisväestöstä on saanut tartunnan vaikeimmassa tilanteessa olevissa maissa, kertoi Suomessa vieraillut YK:n AIDS-ohjelman UNAIDS:n pääjohtaja Peter Piot.\nLoput HUS:n sairaalat Apotin käyttäjiksi ensi viikonloppuna\nKirkkonummi pohtii Apotista irtautumista.\nAloittelija tarvitsee rauhallisemman työtahdin\nNuoren lääkärin työmäärää ei aina ole suhteutettu siihen, että uutta opittavaa on paljon.\nWMA paheksuu Turkin aikeita hajottaa maansa lääkäriliitto\nTurkin hallitus väittää näin suojelevansa potilaita ja ammattikuntaa terroristeilta.\nPaineluelvytyksestä tulee erittäin harvoin hengenvaarallisia vammoja\nKolmanneksella potilaista todettiin paineluelvytyksen aiheuttama vamma.\nAleksi Reito on Vuoden nuori kliininen tutkija\nLääkärilehden Tilastonurkkaa pitävä dosentti sai Nuorten Lääkärien Yhdistyksen, Duodecimin ja Finska Läkaresällskapetin myöntämän tunnustuksen.


kokopäiväneuloja: VIELÄ MUUTAMA EKIRJA\nInterweave storen alennuksesta piti vielä ostaa muutama kirja. Nämä kolme kirjaa tuli ostetuksi vielä ekirjastooni.\nNew England knits sisältää ihania puseroita asusteita ja takkeja. Monta toteutuksen arvoista ohjetta. Voi kun joskus vielä pääsisi kyseiselle seudulle ihan vaikka fyysisestikin käymään. USA.n itärannikko on aina kiehtonut minua.\nVintage modern knitsissä on myös ihania puseroita ja asusteita ja takkeja. En voinut vastustaa tätäkään .\nKaikissa kirjoissa on siis joitakin kertakaikkisen ihania malleja. Täältä, täältä ja täältä pääse tutkimaan mitä malleja kirjat pitävät sisällään.\nTulip henley etenee kohtalaisesti. Tätä on helppo neuloa joka välissä ja telkkua katsellessa kun takakappale on vain sileää neuletta. Vyötärön sisäänotot olivat ainoa vaihe missä piti hitusen seurata kerrosten määrää kavennuskerrosten välissä, muuten on vain voinut neuloa täysin ilman "aivoja". Postailen puseron edistymistä kun jotakin näytettävää kehittyy.\nLähettänyt amuk klo 16:56


Raimo Summanen pyyhkii Jortikalla pöytää KHL:n pudotuspeleissä - KHL - Ilta-Sanomat\nRaimo Summanen pyyhkii Jortikalla pöytää KHL:n pudotuspeleissä\nJulkaistu: 4.3.2012 12:18\nSuomi-kiekon suuret persoonat Hannu Jortikkahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Hannu%20Jortikka ja Raimo Summanenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Raimo%20Summanen ovat vastakkain KHL:n pudotuspelien avauskierroksella.\nSummanen valmentaa Avangard Omskia, Jortikka Amur Habarovskia. Kun takana on kolme kohtaamista, Summanen on kirkkaasti edellä: otteluvoitot ovat Omskille 3-0.\nOn vaikea nähdä, että Habarovsk kykenisi kaatamaan vahvan Omskin neljä kertaa peräkkäin. Jortikalle ja Amurille pudotuspelitkin ovat kelpo saavutus ja merkittävä parannus viime vuodesta.\nSunnuntaina pelattu kolmas ottelu päättyi numeroihin 4-2.\nSummasen ja Jortikan reitit ovat kulkeneet eri kiertoradoilla 10 vuoden ajan, mutta 2000-luvun taitteen tapahtumat ovat edelleen suomalaisten muistissa.\nVuonna 1999 Jortikan TPS ja Summasen apuvalmentama HIFK pelasivat finaalisarjan, joka oli niin kuuma kaukalossa ja sen ulkopuolella, että koko liigan pelityyli ja linja muuttuivat pehmeämpään suuntaan.\nTPS voitti ottelusarjan ja SM-kultaa.\nVuotta myöhemmin, keväällä 2000, samat herrat olivat taas vastakkain finaaleissa, mutta nyt Summanen oli Jokereiden leivissä, jonne oli siirtynyt päävalmentaja Erkka Westerlundinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Erkka%20Westerlundin kanssa.\nKulta meni jälleen Turkuun.\nNyt Summanen on saamassa vihdoin revanssin Jortikasta, tosin vasta KHL:n pudotuspelien avauskierroksella.\nNeljäs ja mahdollisesti ratkaiseva ottelu pelataan maanantaina.


Julkaistu 10.04.2002 21:43\nColin PowellYhdysvallat on saanut YK:lta, EU.lta ja Venäjältä täydet neuvotteluvaltuudet Lähi-Idän kriisissä. Samaan aikaan Israel vakuuttaa jatkavansa sotatoimia. Myös itsemurhaiskut ovat jatkuneet yli viikon tauon jälkeen.\nTätä suurempaa diplomaattista painoa rauhan puolesta ei kansainvälisellä yhteisöllä juuri ole.- Vetoamme välittömän tulitauon ja Israelin vetäytymisen puolesta. Vetoamme myös että puheenjohtaja Arafat käyttäisi kaikki voimansa, YK:n pääsihteeri Kofi Annan sanoi tänään.YK, Euroopan Unioni ja Venäjä sälyttävät nyt koko arvovaltansa yhden miehen harteille. Yhdysvaltain ulkoministeri Powellin on määrä matkustaa huomenna Israeliin. Panoksena on palestiinalaisvaltio.- Väkivalta ei vie palestiinalaisten ideaan valtiosta rauhassa Israelin kanssa, Colin Powell sanoi tänään. Ongelma on kuunteleeko kukaan. Israel jatkaa itsepäisesti operaatioita länsirannalla. Puolentoista viikon sotatoimien siviiliuhreista palestiinalaispuolella on hyvin pahoja aavistuksia.- Minulla on käsitys että tulemme kauhistumaan näkemäämme, YK:n pääsihteeri Annan arvaili.Myös itsemurhaiskut ovat jatkuneet puolentoista viikon tauon jälkeen. 8 kuoli ja 20 haavoittui kun matkustaja räjäytti itsensä ruuhkabussissa aamulla.-Tämä on reaktio rikollisten Sharonin ja kenraali Shaul Mofazin toimille, sanoi tänään iskun tekijäksi ilmoittautuneen Hamas-järjestön tiedottaja Ismail Abu Shanab. Myös Euroopassa kärsivällisyys loppuu. Euroopan parlamentti ehdottaa, että EU asettaisi talouspakotteita Israelille vastalauseena sotatoimille.Powell aikoo tavata ArafatinPowell vahvisti Egyptin vierailunsa päätteeksi, että hänen aikomuksenaan on tavata myöhemmin tällä viikolla Ramallahissa piiritetynä oleva palestiinalaisten presidenentti Jasser Arafat. Powell ilmaisi myös tyytyväisyytensä Israelin vetäytymiselle joistakin Länsirannan kaupungeista ja toivoi sen merkitsevän alkua väkivallan kierteen loppumiselle alueella. Powell toisti jälleen kerran vaatimuksen, että sekä Israelin että palestiinalaisten on lopetettava väkivaltaisuudet. Powell kertoi keskustelleensa puhelimitse Israelin pääministerin Ariel Sharonin kanssa. Hän sanoi illalla olevansa varovaisen optimistinen Israelin vetäytymisen suhteen. Tänään Powell keskustelee Espanjan pääkaupungissa Madridissa Lähi-idän tilanteesta mm. YK:n pääsihteerin Kofi Annanin sekä EU:n ja Venäjän edustajien kanssa. Powell jatkaa matkaansa Euroopasta Lähi-itään huomenna. Hänen tarkoituksenaan on käydä ensin Jordaniassa, ja aloittaa sitten ainakin nelipäiväisiksi suunnitellut keskustelunsa israelilaisten ja palestiinalaisten johtajien kanssa.Sharon: USA:n ei pitäisi painostaa IsraeliaPääministeri Ariel Sharonin mielestä Yhdysvaltain ei pitäisi painostaa Israelia lopettamaan sotatoimia palestiinalaisia ääriaineksia vastaan Länsirannalla. Sharon toivoi "suuren ystävämme" Yhdysvaltojen ymmärtävän, että kyseessä on Israelin "eloonjäämistaistelu". -Rauhasta voi puhua vaikka kuinka, mutta rauhaa ei voi saavuttaa niin kauan kuin on terrorismia, Sharon sanoi. Sharon vakuutti, ettei israelilaisjoukoilla ole mitään aikomusta jäädä palestiinalaisalueille sen jälkeen kun "työ on saatu päätökseen". (MTV3-STT)\nBosnian sodan julmuuksista raportti


Jos itse kuvailisin itseäni neljällä sanalla sanoisin; temperamenttinen, positiivinen, ahkera ja huolehtivainen. Kesällä täytin 26 vuotta ja oon asunut Helsingissä vähän yli neljä vuotta. Oon syntynyt pohjois-ruotsissa ja äidinkieleni on tosiaan ruotsi, toisena kielenä suomi ja englanti sujuu vaivattomasti.\nKoko nuoren elämäni oon harrastanut kilpatanssia ihan maajoukkuetasolla jonka lisäksi oon rakastanut aina eläimiä, erityisesti hevosia. Minut on siunattu ihanalla perheellä, johon kuuluu minun lisäksi äiti ja isi, kolme nuorempaa veljeä, pikkuprinsessa ja kaksi koiraa. Pyrin käydä kotona niin usein, kuin mahdollista vaikka sinne onkin vajaa 1000km.\nHelsingissä asustelen poikaystävän ja pilkkukaveri Winstonin kanssa Ullanlinnassa. Teen vähän kaikenlaisia töitä, vakituinen työ on kuitenkin Miss Helsinki kilpailun järjestäminen. Ostin kilpailun 2018 alkuvuodesta ja syksyllä tulossa ensimmäinen oma kiertueeni. Teen myös Youtubea josta minut löytää omalla nimelläni ja teen paljon edustustöitä esimerkiksi messuilla. Minulta voi tilata ammattitaitoisia promoottoreita sekä hosteja tapahtumiin. Katso yhteystiedot osio.\nMun arki on täynnä töitä, ystäviä ja treeniä. Oon viimeisen vuoden treenannut Timo Elorannan tiimissä ja olen todella tyytyväinen kehitykseen. Treenaaminen on mun henkireikä ja se asia joka saa mut jaksamaan arkea, kuka tietää mitä kaikkea sillä tekee vielä tulevaisuudessa.\n"Tärkeintä elämässä on rakkaus,\nirtokarkit ja hetket auringossa\nhyvän kirjaa lukien"\nSome-yhteistyöt? Instagramissa minulla on 40K seuraajaa jonka lisäksi aktiivisia seuraajia 12K snapchatissä päivittäin. Onko sinulla jokin yhteistyöehdotus? Ota rohkeasti yhteyttä ja kysy lisää.


Elämämme miehet - Osa XIV: "Kolmas välinäytös: IC2-juna Jyväskylään lähtee raiteelta seitsemän"\nOsa XIV: "Kolmas välinäytös: IC2-juna Jyväskylään lähtee raiteelta seitsemän"\nOn varmaan turha sanoa, ettei se blondi mihinkään Espooseen aamusta kerinny. Ei se päässy edes nukkuun ennen ku joskus kasin jälkeen. Sit se vielä joutu herään joskus kymmeneltä, ku sen täti soitti huolestuneena. Blondi kerto tavanneensa kaupungilla vanhoja koulukavereita ja menneensä sit niiden luokse nukkuun.\n"Joo, ei ole mitään tyttöä", se sano ja punastu samalla.\nMä olin sen verran kiltillä tuulella, tai sit vaan niin väsyny, etten viittiny kimittää edes mitää siihen.\nSit myöhemmin, kun me kunnolla herättiin ja alettiin toipua edellisestä yöstä, mä vasta tajusin, etten mä tiennyt edes blondin nimee! Tosin, eipä sekään vissiin tienny mun. Vähänkö oli omituinen tilanne.\n"Tota, pitäs varmaan kertoa sulle yks asia", mä aloin.\nSe katto mua hieman hämmentyneen olosena.\n"Mun nimi. Ei mitään sen kummempaa. Ei oo mitään mustasukkasta kundikaveria tulossa ovesta hetkenä minä hyvänsä ja tartte sua piilottaa vaatekaappiin."\nSe hymyili. Sillä oli hirmu söpö hymy.\n"Mä oon Tero."\n"Minä Lari, sinä Tero", se sano ja tökki kuvaavasti kumpaakin rintaan.\nHihitettiin siinä hetken aikaa ku heikkopäiset, ennenku noustiin ylös sängystä. Pakko sanoo, että se oli aika komee kundi.\nEikä Lari sit päässytkään koko viikonloppuna mun luota mihinkään. Paitsi lauantaina illalla, kun mentiin yhdessä käymään baarissa. Ja vähänkö sunnuntaina tuntu ikävältä, kun saatoin Larin bussille kohti Espoota. Myöhemmin illalla Larin täti heitti sen rautatieasemalle ja saatto junalle kohti Jyväskylää. Ensin mä meinasin mennä saattaan sitä kans, mut en sit kehdannu.\nOnneks oltiin vaihdettu puhelinnumerot. Jo heti sillon sunnuntai-iltana mun oli ihan pakko tekstata ja kysyy, koska se olis tulossa uudelleen kylään. Se vastas, että menee ainaki kuukausi, ennenku se voi mitää sellaista tehdä ja mä olin vähä apeena sen takii. Oli ihan pakko kertoo se sille.\nSit onneks se parin päivän päästä soitti ja kerto, että se oliski tulossa jo seuraavana viikonloppuna, jos se siis vaan sopis mulle. Meinasin pompata kattoon ilosta ja vastasin heti, että tietty se kävis.\nTöissä tytöt oli ihan ihmeissään, että mikä muhun oli menny, ku olin aivan sekaisin koko loppuviikon. Enkä mä edes viittiny kertoo niille syytä.\nNo, siitä asti me ollaan oltu sit yhdessä. Ajattelin vaa kertoo, ku moni varmaan ihmettelee.\nosa 13 | osa 15