⭐Suomen Pankin taidekokoelma EUROJÄRJESTELMÄ EUROSYSTEMET\nSuomen Pankin taidekokoelma EUROJÄRJESTELMÄ EUROSYSTEMET\nDownload "Suomen Pankin taidekokoelma EUROJÄRJESTELMÄ EUROSYSTEMET"\n1 Suomen Pankin taidekokoelma EUROJÄRJESTELMÄ EUROSYSTEMET KOKOELMASÄÄNTÖ 20112 Sisältö 1 Kokoelman historia ja painopistealueet Kokoelman hoidosta vastaava organisaatio Kokoelman karttuminen Teosten dokumentointi Kokoelman esilläpito, saavutettavuus ja tutkimus Kokoelman lainaaminen Kokoelman säilymisen turvaaminen Poistot Teksti: FM Anni Saisto Graafinen suunnittelu, taitto ja kuvankäsittely: Riitta Aalto Kansikuva: Näkymä päärakennuksen sisääntuloaulasta portaikkoon. Kuva: Peter Suomen Pankki. Liitteet Liite 1 Kokoelman historiaa Liite 2 Suomen Pankin taidekokoelman ns. Kultakauden teokset inventaario numerojärjestyksessä: Liite 3 Suomen Pankin taidekokoelman kiinteä taide Liite 4 Näyttelylainasopimus Luovutustodistus Taidekokoelma Kokoelmasääntö 20113 1 Suomen Pankki omistaa taidekokoelman, johon kuuluu noin 1200 teosta. Taidetta on hankittu tilojen viihtyisyyden parantamiseksi Helsinkiin ja aluekonttoreihin 1900-luvun alkupuolelta lähtien. Lisäksi kokoelmaan on liitetty mm. muilta keskuspankeilta lahjoina saatuja teoksia. Kirjoittamishetkellä taide kaunistaa Helsingin pääkonttorin ja Finanssivalvonnan tilojen lisäksi Vantaan, Tampereen, Kuopion ja Oulun toimipisteitä. Lisäksi muutamia teoksia on sijoitettu Frankfurtiin ja edustushuviloille. Taidekokoelman kartunta oli hidasta 1970-luvulle saakka. Vuosikymmenen loppuun mennessä kokoelmaan oli luetteloitu kaikkiaan 256 teosta. Aluekonttoreihin hankittiin usein taidetta lähialueilta. Niitä on Kokoelman historia ja painopistealueet sittemmin lakkautettu, ja taideteokset on ensisijaisesti siirretty lähimpiin jäljelle jääneisiin konttoreihin. Pankin toiminnot kasvoivat luvuilla, ja tilojen kasvaessa taidetta alettiin hankkia järjestelmällisesti. Vuonna 1979 perustettiin taidetoimikunta, jonka tehtävänä oli kartuttaa taidekokoelmaa. Toimi- kunta muodostettiin pankin henkilökunnasta, ja sen pitkäaikaisin jäsen oli johtokunnan sihteeri Heikki T. Hämäläinen. Ateneumin intendentti Olli Valkonen ja apulaisintendentti Leena Peltola antoivat taidetoimikunnalle asiantuntija-apua vuoteen 1991 saakka, jolloin toimikunta lakkautettiin luvun loppuun Taidekokoelma Kokoelmasääntö 2011 Johtokunnan käytävältä. Kuva: Peter Suomen Pankki.4 Vuonna 1883 valmistuneen pääkonttorin portaikkoa. 4 Kuva: Peter Suomen Pankki. Taidekokoelma Kokoelmasääntö 20115 mennessä kokoelma oli karttunut 530 teoksella, joista iso osa oli grafiikkaa. Taidetoimikunta perustettiin uudelleen vuonna (Laajemmin kokoelman historiasta: liite 1) Tasaisimmin kasvanut teoskokonaisuus ovat johtokunnan ja pankkivaltuuston puheenjohtajien muotokuvat, jotka ovat mm. J. E. Lindhin, Antti Favénin, Unto Koistisen, Birger Selinin, Tapani Raittilan ja Marjatta Tapiolan käsialaa. Lisäksi Essi Renvall, Kalervo Kallio ja Nina Terno ovat ikuistaneet pankinjohtajia pronssiin. Juho Rissaselta tilattiin ensimmäinen kiinteä teos pääkonttorin porraskäytävään. Kolmiosainen lasimaalaus Elonleikkuu, Tukinuitto ja Silakkamarkkinat valmistui vuonna Kymmenen vuotta myöhemmin samaan pääportaikkoon valmistuivat Lennart Segerstrålen Finlandia-freskot Suomi herää ja Suomi rakentaa. Kokoelmasta voidaan määritellä viisi sisällöllistä painopistealuetta. Niistä Taidekokoelma Kokoelmasääntö 2011 ensimmäinen, pieni mutta laadukas kokonaisuus muodostuu historiallisista kartoista ja Helsinki-kuvista. Georg Hoefnagel on piirtänyt vuonna 1574 Antwerpenin kartan ja Braun & Hogenberg on julkaissut sen Kölnissä vuonna Toinen kartta on Joan Blaeun kaivertama Suomen Suuriruhtinaskunnan eteläosa. Magnus Ducatus Finlandiae on painettu Amsterdamissa vuonna Senaatti ja Venäläinen hospitaali -litografiat vuodelta 1837 kuuluvat Suomen ensimmäisen, Fredrik Tengströmin perustaman kivipainon varhaisimpaan 12-osaiseen kuvasarjaan Vuer af Helsingfors. Magnus von Wright piirsi viidellä laatalla vedostetun panoraaman Helsingistä vuonna Kokoelman toinen painopistealue ajoittuu suomalaiseen maalaustaiteeseen 1850-luvulta vuosisadan vaihteeseen. Mm. Werner Holmbergin Ringerikestä vuodelta 1859, Berndt Lindholmin Maalaismaisema Eriksnäsin kartano Sipoosta, ja Akseli Gallen- Kallelan Helmikuun näky/lumipukuiset sotilaat vuodelta 1905 kertovat suomalaisen maisemamaalauksen historiasta. Amélie Lundahl, Albert Edelfelt, Louis Sparre ja Helene Schjerfbeck ovat kuvanneet aikansa naisia. Kokonaisuuden tunnetuin ja kansalliselta painoarvoltaan suurin teos on Akseli Gallen-Kallelan Kalevalainen Aino-triptyykki vuodelta Teokset on hankittu taidekokoelmaan 1900-luvun jälkipuolella. (Luettelo ns. Kultakauden teoksista: liite 2) Kolmas painopistealue on 1960-luvun abstraktissa taiteessa. Pankki tilasi 1950-luvun lopussa remontoituun ja laajennettuun pääkonttoriin ulkoveistoksen Eila Hiltuselta. Vuonna 1967 valmistunutta Kuparikonstruktiota pidetään Suomen ensimmäisenä täysin abstraktina ulkoveistoksena. Maalaustaidetta uudisti Euroopasta rantautunut informalismi, 56 joka tarkoitti toisiinsa lomittuvia, vapaamuotoisia värialueita. Mauri Favénin maalaus Jupiter vuodelta 1960 hankittiin kokoelmaan lähes tuoreeltaan. Informalistiset taidehankinnat jatkuivat Kauko Lehtisen Yön silmä -maalauksella ja Pentti Melasen Maalauksilla I ja II, kaikki teokset ovat vuodelta Mauri Favénilta hankittiin vielä jäsennellympää abstraktiota edustanut Kolme ulottuvaisuutta vuonna Kokoelman neljäs painopistealue on suomalaisessa lukujen taideteollisuudessa. Tapio Wirkkala on pelkistänyt kookkaassa Etelä-Pohjalainen jokimaisema -reliefissä joen ja peltojen muodot koivuvaneriin vuonna Mikael Schilkin toteutti Arabian tehtailla Karhu-reliefin, joka valmistui Rovaniemen konttoriin vuonna Sittemmin teokset on laitettu esille Helsingin pääkonttoriin ja Vantaan aluetoimipisteeseen. Rut Bryk toteutti mosaiikkireliefein koristellun takan johtokunnan puheenjohtajan työhuoneeseen, se valmistui Samaan aikaan uuteen laajennusosaan valmistuivat Eino Kaurian lasimaalaus ja Dora Jungin Kuparikanta ja Kultakanta -tapettikudonnaiset. Birger Kaipiaisen herkullisen runsas kasvi- ja hedelmä aiheinen keramiikkareliefi on hankittu 1960-luvulla. (Luettelo kokoelman kiinteistä teoksista: liite 3) Viides painopistealue on suomalainen taidegrafiikka, josta etenkin luvulta on laaja otos. Useamman teoksen kokonaisuuksia on hankittu mm. Ina Collianderilta, Marjatta Hanhijoelta, Simo Hannulalta, Outi Heiskaselta, Erkki Hervolta, Reino Hietaselta, Lea Ignatiukselta, Pentti Kaskipurolta, Johanna Koistiselta, Matti Koskelalta, Kristian Krokforsilta, Heikki Kukkoselta, Helmi Kuusilta, Tuula Lehtiseltä, Kuutti Lavoselta, Juhani Linnovaaralta, Pentti Lumikankaalta, Elina Luukaselta, Aune Mikkoselta, Marjatta Nuorevalta, Väinö Rouviselta ja Frans Toikkaselta. Monet hankinnat muodostavat ajallisesti tiiviitä ja temaattisesti yhtenäisiä otoksia luoden antoisia katsauksia taiteilijoiden tuotantoihin. Suomen Pankki noudattaa taidekokoelman hoidossa Kansainvälisen museoneuvosto ICOM:in eettisiä periaatteita, joiden mukaan kokoelmat ovat pysyviä ja ne pyritään säilyttämään jälkipolville. Taidekokoelman kartuttamisessa, esilläpidossa, dokumentoinnissa, säilytyksessä, hoidossa ja konservoinnissa sekä lainaustoiminnassa noudatetaan tätä kokoelmasääntöä. 6 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 20117 2 Kokoelman Suomen Pankin johtokunta nimesi kokouksessaan taidetoimikunnan vastaamaan taidekokoelman hoidosta. Päätöksen mukaisesti al kaen perustetun taide toimi kunnan tehtävänä on hoitaa Pankin taidehankintoja ja koordinoida teosten sijoittelua, lainausta sekä kunnossapitoa. Johtokunnan puheenjoh taja päättää taidehankinnoista taidetoimikunnan esityksestä. Johtokunta nimeää taide toimi kunnan puheenjohtajan, sihteerin ja kaksi jäsentä. Suomen Pankin Henkilöstö yhdistys r.y. valitsee taidetoimikuntaan yhden jäsenen. hoidosta vastaava organisaatio Taidekokoelma Kokoelmasääntö 2011 Taidetoimikunta pitää päätöksistä pöytäkirjaa. Taide toimi kunnan sihteeri toimii kokoel man hoitajana ja vastaa taiderekisterin ylläpidosta. Taidetoimikunta tekee päätöksensä enemmistö päätöksin. Werner Holmberg: Ringerikestä, Kuva: Peter Suomen Pankki. 78 karttuminen 3 Kokoelman Suomen Pankin taidekokoelmaa kartutetaan vuosittain johtokunnan vahvistaman budjetin puitteissa. Tavoitteena on, että sopiva sijoituspaikka on tiedossa ennen teoksen hankintaa. Kaikilla Pankin ja Finanssivalvonnan työntekijöillä on oikeus pyytää osoittamaan taideteos työtiloihinsa. Pääsääntöisesti keskitytään korkeatasoiseen nyky taiteeseen, joka valmis tusmate riaaliensa puolesta soveltuu pysyvästi esillä pidettäväksi. Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajien muotokuvien kokonaisuutta täydennetään, mikäli sopivia teoksia tulee tarjolle etenkin 1800-luvun johtajista. Lisäksi kokoelmaa voidaan täydentää Pankin omistamiin kiinteisiin taideteoksiin liittyvällä taiteella kuten luonnoksilla tai samaan aihepiiriin kytkeytyvillä teoksilla. Grafiikkaa hankittaessa sovelletaan mahdollisuuksien mukaan jo syntynyttä käytäntöä hankkia useamman teoksen kokonaisuuksia samalta taiteilijalta. Taide ei ole pankille sijoituskohde. Hankintoja voidaan tehdä gallerioista tai muista julkisista näyttelypaikoista, huutokaupoista, yksityishenkilöiltä tai suoraan taiteilijoilta. Teosten hankinnasta päättää Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja taidetoimikunnan esityksestä. Hankinnat maksetaan kokoelman kartutukseen budjetoiduista varoista. Hankinnasta tehtävään päätökseen kirjataan valintaperustelut ja mahdolliset hoitoon tai esilläpitoon liittyvät erityisohjeet. Taidelahjoitusten vastaanottamisessa toimitaan samalla tavoin. Ensisijaisesti otetaan vastaan lahjoituksia, joihin ei sisälly esilläpitotai muita sitovia ehtoja. Pankin sidosryhmien lahjoittamat esineet liitetään osaksi taidekokoelmaa, mikäli ne ovat ammattitaiteilijoiden toteuttamia uniikkeja tai rajattuun sarjaan kuuluvia teoksia. Mikäli esteellinen henkilö tarjoaa teoksia ostettavaksi Pankin taidekokoelmaan, on Pankin pyydettävä arvio riippumattomalta asiantuntijalta. Esteellisiä ovat esimerkiksi Pankin henkilökunnan jäsen, luottamustoimen hoitaja tai näiden lähisukulainen. Uudet teoshankinnat merkitään kirjanpitoon kulumattomaksi käyttöomaisuudeksi suoriteperusteisesti. Taidekokoelman kirjanpito on osa Suomen Pankin kirjanpitoa, joka tarkastetaan vuosittain tilinpäätöksen yhteydessä. Mikäli teos poistetaan kokoelmasta, säilytetään sen tiedot kirjanpidossa ja kokoelmarekisterissä. Siten turvataan kokoelman historian säilyminen tulevaisuuteen. 8 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 20119 dokumentointi 4 Teosten Järjestelmällinen dokumentointi takaa kokoelman teosten turvallisuuden. Taiderekisterin ylläpidosta vastuussa oleva henkilö antaa kokoelmaan liitettävälle teokselle juoksevan inventaarionumeron ja kirjaa teoksen Muusa-kokoelmatietokantaan. Sinne tallennetaan taiteilijan ja teoksen nimi, ajoitus, pääluokka, tekniikka, koko, merkinnät, aiheen kuvailu, hankintatiedot ja sijaintipaikka sekä muut tarpeelliset taideteokseen liittyvät tiedot. Jokainen kokoelmaan hankittu teos kuvataan, kuva luetteloidaan ja liitetään tai de rekisteriin. Valokuva dokumentoi teoksen kunnon. Tietokannan varmentamisesta vastaa sitä ylläpitävä Valtion taidemuseo. Mikäli teoksen sijaintipaikka muuttuu, kirjaa taiderekisterin yllä- Näyttelyripustus tammikuussa 2011 pidetystä taidenäyttelystä. Kuva: Peter Suomen Pankki. Taidekokoelma Kokoelmasääntö10 pidosta vastaava henkilö uuden sijain nin tietokantaan. Lisäksi hän vastaa teosten konservointitietojen ja näyttelylainatietojen tallentamisesta tietokantaan. Jokainen Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan työntekijä, jolla on työhuoneessaan taidekokoelmaan kuuluvia teoksia, on velvollinen ilmoittamaan taidetoimikunnan sihteerille teosten siirroista ja teosten kunnossa havaitsemistaan muutoksista. Taidetoimikunnan nimeämät henkilöt vastaavat käytäville, yleisiin kokoustiloihin sekä muihin työhuoneiden ulkopuolisiin tiloihin sijoitetun taiteen kunnon tarkkailusta ja teossiirtojen ilmoittamisesta taidetoimikunnan sihteerille. Nämä vastuuhenkilöt nimetään rakennuskohtaisesti Suomen Pankin Rauhankatu 16:n ja 19:n toimi - tiloihin, Vantaan aluetoimipisteeseen ja Finanssivalvonnan toimitiloihin Snellmaninkatu 6:een ja Mikonkatu 8:aan. Taidetoimikunnan sihteeri valvoo muihin toimi pisteisiin sijoitettuja taideteoksia. Pankin kokoustiloja. Taustalla Dora Jungin vuonna 1961 valmistunut Kultakanta-tekstiiliteos. Kuva: Peter Suomen Pankki. 10 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201111 5 Kokoelman tutkimus Suomen Pankin taidekokoelma on hankittu Pankin ja Finanssivalvonnan yleisten tilojen ja työhuoneiden viihtyvyyden parantamiseksi. Merkittävä osa arvoteoksista on esillä pääkonttorin edustustiloissa. Helsingin ja aluetoimipisteiden edustoilla on yhteensä viisi kiinteää julkista teosta: Helsingissä Eila Hiltusen Kuparikonstruktio, Wäinö Aaltosen Päivännousu ja Helena Pylkkäsen Portinvartija. Tampereen konttorin julkisivussa on Gunnar Finnen reliefi Kansan hyväksi. Kuopion konttorin pihaa rikastuttaa Kari Huhtamon nimetön kaksiosainen veistoskokonaisuus. Valikoima taidekokoelmasta on vuodesta 2011 lähtien ympärivuorokautisesti yleisön saavutettavissa esilläpito, saavutettavuus ja Suomen Pankin verkkosivuilla. Lisäksi tulevaisuuden tavoitteena on saattaa kokoelmatietokanta verkon kautta selailtavaksi tekijänoikeuslain sallimissa puitteissa. Suomen Pankin arkisto lainaa halukkaille valokuvia taidekokoelman teoksista. Lainaajalle luovutetaan kertaluontoinen kuvankäyttöoikeus. Lisäksi lainaaja sitoutuu toimittamaan Suomen Pankille yhden kappaleen julkaisua, jossa lainattu kuva esiintyy. Lainaaja vastaa mahdollisista taideteosten esittämiseen liittyvistä tekijänoikeuskorvauksista. Suomen Pankki suhtautuu lähtökohtaisesti positiivisesti kokoelmaan ja kokoelmateoksiin liittyviin tutkimushankkeisiin. 1112 lainaaminen 6 Kokoelman Suomen Pankki voi lainata teoksiaan harkintansa mukaan näyttelyihin tai museoille, joilla on museoammatillista henkilöstöä. Vakuutusarvon määrittelyssä taidetoimikunta huomioi mm. teoksen hankintahinnan, aiemmat vakuutusarvot sekä vastaavien teosten senhetkiset markkina-arvot. Taiderekisterin ylläpidosta vastaava henkilö kirjaa vakuutusarvot taiderekisteriin. Lainapäätöstä tehtäessä huomioidaan mm. teoksen kunto ja lainaushistoria, laina-ajan kesto sekä kuljetusmatka ja -tapa. Lainoista tehdään sopimus, joka määrittelee lainaehdot. Lainasopimuksen allekirjoittavat hallintoasioista vastaava johtokunnan jäsen ja johtokunnan sihteeri. Lainapyynnön hylkäämisestä annetaan kirjalliset perustelut pyynnön esittäjälle. Lainaaja vakuuttaa näyttelyihin lainattavat teokset lainanantajan ilmoittamasta täydestä vakuutusarvosta naulasta naulaan -periaatteen mukaisesti ja vastaa kuljetus- ja muista kustannuksista (näyttelylainasopimus: liite 4). Suomen Pankki ei peri erillistä lainamaksua ilman erityistä syytä. Vakuutukseksi hyväksytään myös valtiontakuu siten kuin näyttelyiden valtiontakuusta annetussa laissa säädetään. Teosten kuljetukseen on käytettävä taidekuljetuksiin erikoistunutta toimijaa. Suomen Pankki voi harkintansa mukaan velvoittaa kuriirin seuraamaan kuljetuksia sekä näyttelyn ripustusta ja purkua. Lainaaja vastaa kuriirin matka-, asumis- ja päivärahakustannuksista. Suomen Pankin edustajana toimivan konservaattorin tulee tarkistaa teokset ennen niiden pakkaamista kuljetusta varten sekä niiden palattua näyttelylainasta, ja kirjaa tarkastuksen tulokset tarkastusraporttiin. Lainaaja velvoitetaan toimimaan samalla tavoin teosten saavuttua näyttelypaikalle sekä ennen paluukuljetuksen alkamista. Teokset pakataan Suomen Pankin edustajan valvonnassa, ja ne on pakattava paluumatkalle vastaavalla tavalla. Teoksia ei saa välivarastoida ilman erillistä sopimusta. 12 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201113 säilymisen turvaaminen Taidekokoelma Kokoelmasääntö Kokoelman Taide- ja esinekonservaattorit vastaavat teosten korjaavasta konservoinnista sekä teoslainojen ja tarvittaessa myös uudishankintojen tarkastuksista. Konservointityö hankitaan ostopalveluna riittävät referenssit osoittaneilta ammattilaisilta. Ennaltaehkäisevän konservoinnin periaatteita noudattaen teoksia siirtävä henkilökunta perehdytetään niiden oikeaoppiseen käsittelyyn. Teoksia käsitellään hansikkaat kädessä ja kehystettyjä teoksia kannetaan aina kuvapuoli ulospäin. Kuljetusreitit on varmistettava etukäteen, ja kookkaiden teosten siirrot vaativat erityissuunnitelman. Yleisenä periaatteena on välttää teosten ylimääräisiä siirtoja. Pankin tiloihin ripustettavia teoksia ei sijoiteta lämmönlähteiden läheisyyteen eikä voimakkaalle auringonvalolle altistaviin paikkoihin. Taideteosten sijoituspaikat valitaan siten, että mekaanisten vaurioiden todennäköisyys on mahdollisimman pieni. Taidevaraston ilmasto-olosuhteiden tulee noudattaa Suomen museoliiton suosituksia. Kokoelman tulee olla vakuutettu. Lainaus- ja talletustoiminnalle ja kokoelman hoidolle tehdään vuosittain katsastus. Sen toteuttamisesta vastaa taidetoimikunnan sihteeri. Lisäksi suoritetaan määräaikaisinventointi vähintään kymmenen vuoden välein. Johdon sihteeristön päällikkö käynnistää katsastustoiminnan ja valvoo sen suorittamista. Suomen Pankilla on päivätty taideteosten suojaamissuunnitelma, joka sisältää toimintaohjeet määriteltyjen onnettomuustyyppien varalle. Suojaamissuunnitelma sisältää kuvallisen luettelon turvattavista teoksista. Puuttuviksi todetuista teoksista ilmoitetaan taidetoimikunnalle, joka tekee päätösesityksen johtokunnalle katoamisen merkitsemisestä. Tieto rikosepäilystä ilmoitetaan kokoelman hoitajalle. Johtokunnan puheenjohtaja päättää rikosilmoituksen tai tutkintapyynnön tekemisestä. Mikäli teos todetaan pysyvästi kadonneeksi, menetellään kokoelmasäännön kohdan Poistot mukaan. 1314 8 Poistot Kokoelmasta voidaan poistaa teoksia perustelluista syistä, esimerkiksi teoksen vaurioiduttua peruuttamattomasti. Taidetoimikunta perustelee poistot ja johtokunnan puheenjohtaja vahvistaa ne. Päätökset dokumentoidaan ja tieto poistosta merkitään taideteosrekisteriin kyseisen teoksen kohdalle. Inventaarionumeroa ei poisteta tai käytetä uudelleen jotta tieto teoksen kuulumisesta kokoelmaan säilyy osana kokoelman historiaa. Ensisijaisesti poistettavat teokset siirretään taidevarastoon säilytykseen. Mikäli teokset täytyy hävittää pysyvästi esimerkiksi vaurioitumisen aiheuttaman turvallisuusriskin takia, on se tehtävä luotettavalla tavalla. Teokset on dokumentoitava kirjallisesti ja valokuvaamalla ennen hävittämistä. Periaatteena on, ettei teoksia poisteta kokoelmasta myymällä tai lahjoittamalla. Mikäli teos on kiinteä osa myytävää kiinteistöä, on ensisijaisesti tutkittava mahdollisuus siirtää teos Pankin muihin toimitiloihin, mikäli teoksen luonne sen sallii. Mikäli siirto ei ole mahdollista, pyydetään puolueettomilta asiantuntijoilta arvio teoksen arvosta, ja se huomioidaan kiinteistön kauppahinnassa. Saadut varat käytetään ICOMin museoalan eettisiä sääntöjä noudattaen kokoelman hyväksi. ICOM: Museotyön eettiset periaatteet: 14 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201115 Liite 1 Kokoelman historiaa Taidekokoelman vanhimmat teokset ovat karttoja ja Helsinki-kuvia. Kuvittaja ja miniatyyritaiteilija Georg Hoefnagel on piirtänyt vuonna 1574 Antwerpenin kartan. Braun & Hogenberg julkaisi sen atlaksessa Theatrum urbium et civitatum orbis terrarum Kölnissä vuonna Kokoelman toinen kartta on Joan Blaeun kaivertama Suomen Suuriruhtinaskunnan eteläosa. Magnus Ducatus Finlandiae -niminen kartta on painettu Amsterdamissa vuonna 1662, ja se sisältyy Blaeun Atlas Maior -teokseen vol Suomen Pankki on saanut molemmat kartat lahjaksi täytettyään 150 vuotta vuonna Helsinki-kuvat ovat 1800-luvun alkupuolelta. Senaatti ja Venäläinen hospitaali ovat molemmat vuodelta Ne kuuluvat Suomen ensimmäisen, Fredrik Tengströmin perustaman kivipainon varhaisimpaan 12-osaiseen kuvasarjaan Vuer af Helsingfors. Magnus von Wright piirsi panoraaman Helsingistä vuonna Viidellä laatalla vedostettu teos kuvaa yksityiskohtaisesti koko Helsinginniemen ja sen edustalla olevat saaret. Kokoelmassa on ryhmä 1800-luvun maalauksia, joista todennäköisesti varhaisin on Johan Erik Lindhin ajoittamaton muotokuva ensimmäisestä johtokunnan puheenjohtajasta Claes Johan Sacklénista. Vuosisadan puolivälin maalaustaidetta edustavat Amélie Lundahl: Nuoren naisen muotokuva, 1867 Kuva: Jaakko Suomen Pankki. Taidekokoelma Kokoelmasääntö 2011 Albert Edelfelt: Pariisilainen malli, 1883 Kuva: Simo Suomen Pankki. 1516 Ferdinard von Wrightin metsäaiheinen Tutkielma 1850-luvulta, Werner Holmbergin Ringerikestä vuodelta 1859 sekä vuonna 1867 valmistuneet Berndt Lindholmin Maalaismaisema Eriksnäsin kartano Sipoosta ja Amélie Lundahlin Nuoren naisen muotokuva. Albert Edelfeltin herkkä pastelli Pariisilainen malli vuodelta 1885 ja Louis Sparren muotokuva tohtorinrouva Signe Kolsterista vuodelta 1893 luovat omat näkökulmansa ajan naiskuvaan. Kokoelman tunnetuin teos lienee Akseli Gallen- Kallelan Pariisissa maalaama Ainotriptyykki vuodelta Se edeltää Ateneumin taidekokoelmaan kuuluvaa, vuosina toteutettua Aino-triptyykkiä. Kokoelman toinen Gallen-Kallelan maalaus on Lumipukuiset sotilaat vuodelta Autonomisen Suomen oikeuksia supistaneen helmikuun manifestin kirvoittama aihe tunnetaan myös nimellä Helmikuun näky, ja sen varhaisempi, vuonna 1899 valmistunut versio sijaitsee Mannerheim-museossa. Ainotriptyykki ja Pariisilainen malli on hankittu vuonna 1950 Tanskasta, muut maalaukset suomalaisista huutokaupoista vuosina Taidekokoelman 1900-luvun maalauksista mainittakoon ainakin Jalmari Ruokokosken intensiivinen Nainen vuodelta 1914, Santeri Salokiven Hiekkarannalla vuodelta 1923, Antti Favénin ihmiselon kuvaukseksi laajeneva Elonleikkuu vuodelta 1929 ja Lennart Segerstrålen jäyhiä saaristolaisia kuvaava Kökarista vuodelta Informalistista maalaustaidetta hankittiin tuoreeltaan 1960-luvulla Mauri Favénilta, Kauko Lehtiseltä, Pentti Melaselta ja Vilho Reimanilta. Informalististen maalausten ohella Alpo Jaakolan värikäs ja elinvoimainen Marjatan synty vuodelta 1976 muodostaa poikkeuksen koko- elman realistisuutta ja analyyttisyyttä painottavassa linjassa. Unto Koistisen tussipiirustukset Harlekiiniperhe, Istuva tyttö sekä kaksi vanhenevan taiteilijan omaakuvaa runolla höystettynä on kenties intiimein ja koskettavin teoskokonaisuus Pankin taidekokoelmassa. Uudempia maalaushankintoja ovat Paul Osipowin kookas geometrinen abstraktio Paradise view II vuodelta 1989, Marika Mäkelän kaksiosaiset teokset Blue Bowls ja Black or White vuodelta 2000 sekä Dark Darwin Tulip vuodelta 2001, Jukka Mäkelän ekspressiivinen Maisema vuodelta 1989 ja Lämmin asetelma vuodelta 2004 sekä Mari Rantasen lämpimissä väreissä kimalteleva In the Immediate Vicinity of vuodelta Kokoelman veistotaide painottuu 1900-luvun jälkipuolelle. Jussi Vikaisen Sadonkorjuutyttö vuodelta 1938 edustaa esittävää ilmaisua, kun taas 16 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201117 Akseli Gallen-Kallela: Aino triptyykki, 1889 Kuva: Peter Suomen Pankki. Taidekokoelma Kokoelmasääntö18 Laila Pullisen runollinen Thais vuodelta 1989 ja Raimo Utriaisen viileän rytmikäs Suuri poljento vuodelta 1976 kuvaavat aiheitaan abstraktimmin. Kokoelman pienoisveistoksiin lukeutuvat Matti Hauptin ajoittamattomat, vuonna 1967 hankitut Tanssijatar ja Kyntäjä, Helvi Hyvärisen vuonna 1979 valmistunut nukkuva marmorilintu Yön rauha sekä korusuunnittelijana tunnetun Björn Weckströmin Hydraulinen hevonen. Ukri Merikannon marmoriveistos Liikettä ajan virrassa valmistui vuonna Raimo Heinon sympaattinen, otteluun valmistautunut painija on Sumo vuodelta Kari Juva on kuvannut mytologiset hahmot Thalian ja Pegasoksen pronssiin vuonna Helsingin kaupunginteatterin puistossa on Juvan vuonna 1970 valmistunut veistos samasta aiheesta abstraktimmin ja lennokkaammin toteutettuna. Arvo Siikamäen vuonna 1982 valmistuneen Nutturapäisen naisen viehätysvoima on pelkistetyissä linjoissa sekä kiillotetun ja karkean pinnan vuorottelussa. Kain Tapperilta on hankittu vuonna 1984 puureliefi Iso harmaa. Kimmo Pyykön maalauksen ja reliefin välimaastoon sijoittuvat Elämänkaari ja Duetto ovat vuodelta 1996 ja Viimeisimpiä veistoshankintoja ovat vuonna 2000 valmistunut Nanny Stillin Eufrosyne (ilo) ja varjo sekä Eero Hiirosen reliefi Tuulee kevättä vuodelta Tasaisimmin 1900-luvulla karttunut teoskokonaisuus ovat johtokunnan ja pankkivaltuuston puheenjohtajien muotokuvat, jotka ovat maalanneet Verner Thomé, Antti Favén, Eero Snellman, Tauno Miesmaa, Eero Snellman, Unto Koistinen, Åke Hellman, Birger Selin, Fritz Jakobsson, Tapani Raittila, Marjatta Tapiola ja Markku Kolehmainen. Lisäksi Essi Renvall, Kalervo Kallio ja Nina Terno ovat ikuistaneen johtokunnan jäseniä pronssiin. Vanhin muotokuva, jo mainittu J. E. Lindhin ikuistama Claes Johan Sacklén kuvaa pankin ensimmäistä johtokunnan puheenjohtajaa. Kokoelman ensimmäinen sisätiloihin tilattu teos on Juho Rissasen suomalaisia elinkeinoja kuvaava kolmiosainen lasimaalaus Elonleikkuu, Tukinuitto ja Silakkamarkkinat. Se valmistui Helsingin pääkonttorin palvelutilojen porraskäytävään vuonna Vuosikymmen myöhemmin keskellä toista maailmansotaa Lennart Segerstråle maalasi pääportaikon ylätasanteelle tulevaisuuteen katsovan kaksiosaisen Finlandia-freskon Suomi herää ja Suomi rakentaa. Saman kerroksen pankkisaleihin valmistui vuosina tekstiilitaiteilija Dora Jungin suunnittelemat kookkaat, abstraktit tapetti- 18 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201119 Vuonna 1961 valmistuneen pääkonttorin laajennusosan Marmoriaula. Kuva: Peter Suomen Pankki. Taidekokoelma Kokoelmasääntö20 kudonnaiset Kuparikanta ja Kultakanta. Rut Bryk toteutti pääkonttorin uudisosaan johtokunnan puheenjohtajan huoneeseen keramiikkalaatoin koristellun Takan. Kokonaisuutta täydentävät ajan hengessä kahdeksan kookasta tuhkavatia, joita koristavat kukat ja geometrinen ornamentiikka. Samoihin aikoihin sijoitettiin henkilökunnan porraskäytävään pääkonttorin vanhan ja uuden osan rajalle Eino Kaurian lasimaalaus. Tällä kertaa lasimaalaustekniikkaa käytettiin ajan hengessä täysabstraktin teoksen toteuttamiseen. Vuonna 1986 valmistui henkilökunnan ruokalan seinälle Carolus Enckellin seinämaalaus Kouros. Viereisen Rauhankatu 19 konttorirakennuksen aulaan tilattiin kuvanveistäjä Rut Brykiltä keramiikkamosaiikki, joka valmistui vuonna 1980 ja sai nimekseen Puu. Aluekonttoreihin on myös tilattu taidetta, niistä varhaisimpiin lukeutuu Yrjö Rosolan vuonna 1946 valmistunut metsäteollisuutta kuvaava lasiteos. Tekstiilitaidetta tilattiin kaunistamaan Vaasan ja Mikkelin aluekonttoreita. Vaasan konttorin kokoushuoneeseen tilattiin Eva Anttilalta kuvakudos. Vuonna 1952 valmistunut Työ ja elämä siirrettiin kymmenen vuotta myöhemmin Helsingin pääkonttorin uudisosan aulaan. Dora Jung toteutti Mikkelin konttoriin hienostuneen abstraktin kuvakudoksen Portti Saimaalle. Vuonna 1966 valmistunut teos siirrettiin konttorin lakkautuksen jälkeen Kuopion konttoriin. Essi Renvall toteutti Jyväskylän konttorin vuonna 1959 valmistuneisiin toimitiloihin pylvään yläosaa kiertäneen kuparireliefin Ihmisiä työssä. Vantaan setelipainon satavuotissyntymäpäiviä juhlittiin vuonna 1985 tilaamalla Jorma Hautalalta seinämaalaus, joka sai nimen Sininen hetki. Ulkoveistosten hankinta painottuu toisen maailmansodan jälkeisiin vuosikymmeniin. Wäinö Aaltoselta tilattu Päivännousu pystytettiin vuonna 1954 Rauhankatu 19 konttorin edustalle. Osoitteessa sijaitsee yhä Suomen Pankin toimitiloja. Helsingin pääkonttorin laajennus valmistui 1961, ja uuden henkilökunnan sisäänkäynnin viereen Rauhankatu 16:een pystytettiin kuvanveistäjä Eila Hiltuselta tilattu abstrakti suihkukaivoteos Kuparikonstruktio. Rauhankatu 19 kiinteistön sisäpihalle pystytettiin vuonna 1981 kutsukilpailun tuloksena Helena Pylkkäsen graniittiveistos Portinvartija juhlistamaan Pankin 170-vuotista taivalta. Helsingin konttorin työntekijät lahjoittivat Tampereen konttorin henkilökunnalle toisinnon Kuparikonstruktiosta vuonna Se oli vapaasti seisova, esikuvaansa pienempi veistos. Jo vuonna 1943 oli Tampereen kontto- 20 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 201121 Näkymä kirjastosta vuodelta Kuva: Reijo Suomen Pankki: Kirjasto. 2122 rin pääjulkisivuun valmistunut Gunnar Finnen reliefi Kansan hyväksi. Vastavihityn Kuopion konttorin uudisrakennuksen pihalle valmistui vuonna 1993 Kari Huhtamon nimetön kaksiosainen abstrakti veistos. Vuonna 1991 pystytettiin Rovaniemen konttorin uudisrakennuksen edustalle Harry Kivijärven veistos Feniks-lintu, joka oli sijoittunut toiseksi Rovaniemen kaupungintalon edustan veistoskilpailussa. Suomen Pankki lahjoitti veistoksen Rovaniemen kaupungille sen valmistuttua. Pankille jäi muistoksi linjakas valkoinen kipsiluonnos. Mainittakoon vielä, että Helsingin pääkonttorin edustaa vuodesta 1922 lähtien kaunistanut muistomerkki J.V. Snellmanista on Emil Wikströmin toteuttama, ja se kuuluu Helsingin taidemuseon julkisten veistosten kokoelmaan. Taidekokoelman kasvu vilkastui 1970-luvun loppua kohden toimintojen laajentuessa, ja henkilökunnan työtilojen viihtyvyyden parantamiseksi hankittiin pääasiassa taidegrafiikkaa. Yhdeltä taiteilijalta saatettiin ostaa kerralla 5-14 teosta, ja hankinnat painottuivat usein nykytaiteeseen. Timo Aallolta, Juhana Blomstedtilta, Erkki Hervolta ja Lars-Gunnar Nordströmiltä on kokoelmassa geometrisia muotoja eri tavoin hyödyntäviä abstrakteja teoksia. Simo Hannulan, Pentti Kaskipuron, Väinö Rouvisen, Juhani Linnovaaran, Marjatta Nuorevan ja Kristian Krokforsin teokset ovat kaikki omalla tavallaan surrealistisia. Suomalaista luontoa ovat tulkinneet Lea Ignatius, Helmi Kuusi, Aune Mikkonen ja Frans Toikkanen, joista viimeksi mainittu on tulkinnut maisemia pelkistetyin viivastoin. Outi Heiskasen, Johanna Koistisen, Inari Krohnin, Tuula Lehtisen ja Kuutti Lavosen arvoitukselliset kuvat kutkuttavat katsojan mielikuvitusta. Pentti Lumikangas ja Reino Hietanen ovat tutkineet arkkitehtuuria ja tilaa teoksissaan. Elina Luukasen ja Heikki Kukkosen teokset kuljettavat katsojaa historiallisissa miljöissä sisällä ja ulkona. Monet hankinnat muodostavat ajallisesti tiiviitä ja temaattisesti yhtenäisiä otoksia luoden antoisia katsauksia taiteilijoiden tuotantoihin. Kokoelman vanhimmat grafiikanvedokset ovat Tengströmin Kuvia Helsingistä: Venäläinen hospitaali ja Senaatti vuodelta Samalla ne ovat varhaisimpia Suomessa valmistettuja litografioita. Suomen Pankin taidekokoelmassa on pieni, mutta monipuolinen valikoima taideteollisuutta. Tapio Wirkkala on pelkistänyt kookkaassa Etelä- Pohjalainen jokimaisema -reliefissä joen ja peltojen muodot koivuvaneriin. Teos valmistui Vaasan konttorin uusiin toimitiloihin vuonna Mikael Schilkiniltä tilattu ja Arabian 22 Taidekokoelma Kokoelmasääntö 2011 Näytä lisää\nKokoelmahallinnon tärket rkeät lomakkeet Tiina Paavola Maakunnallinen museopäiv ivä 2.6.2009 Luovutustodistus Juridinen asiakirja, jolla siirretää ään n lahjoitettavan materiaalin omistusoikeus museolle Lisätiedot SUNNUNTAINA 18.03.2012 TAIDEMUSEORETKI HELSINKIIN\ns.1 SUNNUNTAINA 18.03.2012 TAIDEMUSEORETKI HELSINKIIN Henkisyys taiteessa Helene Schjerfbeck juhlanäyttely, Gyllenberg taidemuseo Outi Heiskanen Alkumeri, Didrichsenin museo Sunnuntaina 18.03.2012 klo Lisätiedot Osapuolet 1. ( Taiteilija ), henkilö / y-tunnus: 2. ( Galleria ), y-tunnus:\nNÄYTTELYSOPIMUS Osapuolet 1. ( Taiteilija ), henkilö / y-tunnus: Yhteystiedot / yhteyshenkilö: 2. ( Galleria ), y-tunnus: Yhteystiedot / yhteyshenkilö: Osapuolet sopivat tällä asiakirjalla taideteosten Lisätiedot Mikkelin taidemuseon kokoelmapoliittinen ohjelma\nMikkelin taidemuseon kokoelmapoliittinen ohjelma Taidekokoelmat Mikkelin taidemuseo 5.1.2006 1. Johdanto Mikkelin taidemuseon toiminta alkoi vuonna 1970 Johannes Haapasalon museo nimisenä. Taidemuseon Lisätiedot Liite 2 Aluetaidemuseoiden nelivuotisneuvottelut Suunnitelmamatriisi 2014 2017 Neuvottelupäivämäärä 6.3.2014\nKauden 2014 2017 alueellisen toiminnan päätavoitteet: 1. Varsinaissuomalaisen kuvataidekulttuurin tukeminen ja sen tunnettuuden lisääminen 2. Varsinais-Suomi on kuvataiteilijoiden näkökulmasta houkutteleva Lisätiedot Tervetuloa oppimaan Cygnaeuksen galleriaan!\nTervetuloa oppimaan Cygnaeuksen galleriaan! Tervetuloa oppimaan Cygnaeuksen galleriaan! Ennakkotehtävä Cygnaeuksen gallerian taiteilijoista Cygnaeuksen galleriassa voi tutustua moneen Suomen taiteen merkittävään Lisätiedot Enkeliaihe seurakuntien taideteoksissa 1\nEnkeliaihe seurakuntien taideteoksissa 1 22.10.2014 Sisällys VANHA KIRKKO... 2 TUOMIOKIRKKO... 4 PAAVALINKIRKKO... 8 MIKAEL AGRICOLAN KIRKKO... 11 MEILAHDEN KIRKKO... 14 ALPPILAN KIRKKO... 15 LAUTTASAAREN Lisätiedot Lainasopimus. Tämä lainasopimus ja sen liitteenä olevat lainaehdot on tehty seuraavien osapuolten välille. Lainan antaja: Osoite: Lainaksi saaja:\nLainasopimus Tämä lainasopimus noudattaa kansallisia ja kansainvälisiä eettisiä standardeja mukaan lukien ICOMin eettiset säännöt ja UNESCOn yleissopimus kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin Lisätiedot Jyväskylän Taiteilijaseura ry\nTILATEOS YRITYKSEN VALMISTAMISTA TUOTTEISTA Valmistetaan yritykselle tilataideteos, jossa käytetään materiaalina yrityksen valmistamia tuotteita. Teoksen lähtökohtana ovat tilaajan toiveet. Teos voi olla Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 1 (7) Taidemuseo 32/2013 19.12.2013\nHelsingin kaupunki Pöytäkirja 1 (7) 75 Taidemuseon taidehankinta taiteilijalta HEL 2013-016106 T 12 02 03 00 Taidemuseon johtaja päätti seuraavista taidehankinnoista (kustannukset tililtä 450001, vastuualue Lisätiedot HAM on Helsingin kokoinen taidemuseo\nTiedote 19.5.2015 Helsingin taidemuseo uudistuu HAM on Helsingin kokoinen taidemuseo Helsingin taidemuseo HAM avaa uudistuneet tilansa Tennispalatsissa 25.9.2015. Avajaisnäyttelyt sisältävät helsinkiläisten Lisätiedot Teksti: Johanna Ahonen Kuvat: Marjo Sundström- Pullinen ILOA VÄREISTÄ\nTeksti: Johanna Ahonen Kuvat: Marjo Sundström- Pullinen ILOA VÄREISTÄ Tampereen pääkirjasto Metsossa on ollut Pirkanmaan AVH -yhdistys ry:n vesivärimaalauskerhon näyttely 20.-30.10.2009, Keskiviikkomaalareista Lisätiedot STT:n yleiset sopimusehdot 1.1.2010\nYLEISET SOPIMUSEHDOT 1 (5) STT:n yleiset sopimusehdot 1. Käyttöoikeus 2. Käyttöehdot 1 Kappale päivitetty 1.1.2016 alkaen. Asiakkaalla on oikeus käyttää STT:n palvelua ja/tai siihen sisältyviä aineistoja Lisätiedot Tunnettujen taiteilijoiden tekemiä hautamuistomerkkejä Malmin hautausmaalla\nTunnettujen taiteilijoiden tekemiä hautamuistomerkkejä Malmin hautausmaalla 1 24 19-289 Auriala: Aimo Tukiainen, 1981 Aimo Tukiainen (s.1917 k.1996) kuului sodanjälkeisten vuosien keskeisimpiin suomalaisiin Lisätiedot Liite 2 Aluetaidemuseoiden nelivuotisneuvottelut Suunnitelmamatriisi 2014 2017 Neuvottelupäivämäärä 13.2.2014\nKauden 2014 2017 alueellisen toiminnan päätavoitteet: 1. Aluetaidemuseon asiantuntijaroolin ja alueellisen yhteistyöverkoston vahvistaminen 2. Kiertonäyttelytoiminnan sekä verkkonäyttelyiden kehittäminen Lisätiedot Museoiden jaottelu pääpiirteissään\nSuomen museot Suomessa on yli tuhat museota (yksi museo 5000 asukasta kohden) Pääosa museoista on kulttuurihistoriallisia museoita Suuri osa museoista on pieniä Ammatillisesti hoidettuja (museoammatillinen Lisätiedot Mainoselokuvakilpailu 2009. Valitse sopimuksen laji(t) laittamalla rasti ruutuun [ x ] Allekirjoitus: 1 [ ] ESIINTYMISEN KÄYTTÖOIKEUSSOPIMUS\nEsiintymisen ja kuvauspaikan käyttöoikeussopimus Jokaisen mainoselokuvassa pelkällä äänellään tai kasvoillaan tunnistettavasti esiintyvän henkilön tulee allekirjoittaa esiintyjäsopimus. Jokaisesta valmiissa Lisätiedot J. Kivelä,?, O. Rissanen, Juhani Mattila, Ossian Peltola, Antti Solja, Tapio Vuorinen?, Karl-Erik Ladau, Martti Siukosaari,?\nTamRU:n hallitukset Kuvia hallituksista vuodesta 1959 vuoteen 2014. Tietoja lisätään, kun saadaan. Hallitus 1959 J. Kivelä,?, O. Rissanen, Juhani Mattila, Ossian Peltola, Antti Solja, Tapio Vuorinen?, Lisätiedot VANTAAN TAIDEMUSEON KOKOELMAPOLIITTINEN OHJELMA\nVANTAAN TAIDEMUSEON KOKOELMAPOLIITTINEN OHJELMA Vahvistettu 14.5.2012 Toimitus: Kati Huovinmaa, vs. intendentti Päivi Rainio, museoamanuenssi Sisällys 1. JOHDANTO...2 2. MUSEOTOIMINNAN PERUSTEET...4 2.1 Lisätiedot YHTEENVETO TAIDEMUSEOIDEN ARKISTOISTA\nYHTEENVETO TAIDEMUSEOIDEN ARKISTOISTA Valokuvan muisti -kyselyyn vastasi 18 taidemuseota. Aluetaidemuseot on erotettu omaksi ryhmäkseen ja niistä on erillinen yhteenveto. Taidemuseot Aboa Vetus & Ars Nova Lisätiedot PELAAJASOPIMUS KAUDELLE\n0.08.013 1 (5) PELAAJASOPIMUS KAUDELLE 1. OSAPUOLET 1. Kiimingin Kiekko-Pojat Ry (jäljempänä seura), joukkue (jäljempänä joukkue) sekä. (jäljempänä pelaaja) ja 3. (jäljempänä huoltaja). SOPIMUSKAUSI Tämä Lisätiedot SVM osallistuu Museoviraston vetämään hankkeeseen valokuvaaineistojen\nKauden 2012 2014 valtakunnallisen toiminnan päätavoitteet: 1. Museon kokoelmien tuominen verkkoon 2. Museon osallistuminen asiantuntijana Museoviraston vetämään Museo 2015 -hankkeeseen, jossa luodaan valtakunnallista Lisätiedot EUROOPAN RAKENNUSPERINTÖPÄIVÄT 2009 Teemana kunnan- ja kaupungintalot Kankaanpää. äätöksenteon paikat\nEUROOPAN RAKENNUSPERINTÖPÄIVÄT 2009 Teemana kunnan- ja kaupungintalot Kankaanpää ään n pääp äätöksenteon paikat Näyttelyn kokosi Maija Anttila avustajinaan Teija Kaarnametsä, Marjo Lahtinen ja Margit Mantila Lisätiedot Kuopion kuvataiteilijat ry, Ars Libera. Aapatie 1, 70780 Kuopio. 050-4901531/ 040-7621830. www.arslibera.com\nTOIMINTASUUNNITELMA 2014 Kuopion kuvataiteilijat ry, Ars Libera. Aapatie 1, 70780 Kuopio. 050-4901531/ 040-7621830. www.arslibera.com 1. YHDISTYS 2. ORGANISAATIO Kuopion kuvataiteilijat ry eli Ars Libera Lisätiedot PELAAJASOPIMUS HAUKIPUTAAN AHMAT\nPELAAJASOPIMUS HAUKIPUTAAN AHMAT PELAAJASOPIMUS KAUDELLE 1. OSAPUOLET 1. Haukiputaan Ahmat Ry (jäljempänä seura), joukkue (jäljempänä joukkue) sekä 2. (jäljempänä pelaaja) ja 3. (jäljempänä huoltaja) 2. Lisätiedot edellisestä kuukaudesta\nPäivitetty 31.10.2008 A-osake Muutos edellisestä kuukaudesta B-osake Muutos edellisestä kuukaudesta B-uudet Muutos edellisestä kuukaudesta Osakkeiden määrä Osuus Osuus äänistä 1 Koskenkorva Matti Olavi Lisätiedot 1. Eurotum Oy (Y:1584946-1) tai Sirafire Oy (2540423-9)\n1 (4) ESIVUOKRASOPIMUS Sopimusosapuolet 1. Eurotum Oy (Y:1584946-1) tai Sirafire Oy (2540423-9) Kihlakangas 13, 96800 Rovaniemi (jäljempänä vuokranantaja ) 2. Lapin pelastuslaitos (Y: 0937073-7) (jäljempänä Lisätiedot Jyväskylän kaupunginkirjasto Keski-Suomen maakuntakirjasto Poistot ja varastointi\nJyväskylän kaupunginkirjasto Keski-Suomen maakuntakirjasto Poistot ja varastointi Maakuntakirjastokokous 2.11.2006 Tuija Venäläinen Poistot kokoelmatyön osana Kokoelmaa olisi kehitettävä siten, että pääpaino Lisätiedot Uusi asunto-osakeyhtiölaki\nOULUN LÄÄNIN KIINTEISTÖYHDISTYS Hyvän asumisen puolesta Uusi asunto-osakeyhtiölaki Osakkeenomistajan remontit Pakkalan Sali 2. 9 2010 Pekka Luoto Uusien määräysten tavoitteita, miksi uudet määräykset ovat Lisätiedot Kuntoinventoinnin perusteet\nKuntoinventoinnin perusteet Ennaltaehkäisevä konservointi, Mobilia 20.-21.4. Anne Vesanto, Konservointikeskus, Jyväskylä Kuntoinventointi Osa suunnitelmallista kokoelmainventointia: objektin olemassaolo; Lisätiedot ESPOON SUURIN TOIMISTORAKENNUS\n1 Kiinteistö M² ESPOON SUURIN TOIMISTORAKENNUS PK²:n suuri rakennusala on onnistuneesti sijoitettu julkisivultaan ja massoittelultaan puutarhakaupungin mittakaavaan. Maanpäälliset kuusi kerrosta on jaettu Lisätiedot 1 Iahettamat kirjeet; Fb Adressit ; G Esineet; (Da Valokuvat, liite )\nKASIKIRJOITUSARKISTO ARKISTOLUETTELO A 1 Arkistokaavan mukaan pysyvasti Kupiaisen kokoelma 1 Unto Kupiaisen osaan lisatty aineisto : Bc Puheet, esitelmat, luennot ; Be Paivakirjat ja muistiinpanot ; BI Lisätiedot Käyttöehdot, videokoulutukset\nKäyttöehdot, videokoulutukset Edita Publishing Oy PL 700, 00043 NORDIC MORNING www.editapublishing.fi Asiakaspalvelu www.edilexpro.fi edilexpro@edita.fi puh. 020 450 2040 (arkisin klo 9 16) 1 Yleistä Tämä Lisätiedot MUINAISJÄÄNNÖSKOHTEEN NIMI ADOPTOINTISOPIMUS. Maanomistaja Pirkanmaan maakuntamuseo. 1. Sopimuksen tarkoitus. 2. Sopimuksen osapuolet\nTampereen museot, Pirkanmaan maakuntamuseo Adoptoi monumentti toiminta 12.11.2015 / MH Maanomistaja Pirkanmaan maakuntamuseo 1. Sopimuksen tarkoitus Tällä sopimuksella sovitaan ehdoista ja yksityiskohdista, Lisätiedot Vierailulla Urho Kekkosen museossa\nVierailulla Urho Kekkosen museossa Teksti, kuvat ja Sari Salovaara 10.5.2012 sivu 2 / 9 Sisällys Johdanto... 3 Tamminiemen uudistukset parantavat saavutettavuutta... 4 Elämyksiä eri aistein... 5 Muita Lisätiedot Taide rakentamisen yhteydessä kokemuksia ja näkökulmia TAIDETTA SAIRAALOIHIN - SEMINAARI 23.1.2014\nTaide rakentamisen yhteydessä kokemuksia ja näkökulmia TAIDETTA SAIRAALOIHIN - SEMINAARI 23.1.2014 Ympäristötaiteen säätiö Perustettu 1990 OKM ja RAKLI Suomalaisen rakennetun ympäristön parantaminen edistämällä Lisätiedot VALTION TAIDETEOSTOIMIKUNNAN KILPAILUSÄÄNNÖT\n4.11.2014 VALTION TAIDETEOSTOIMIKUNNAN KILPAILUSÄÄNNÖT 1 Kilpailun tarkoituksena on kullekin kilpailulle laaditun ohjelman mukaan aikaansaada luonnoksia, joiden pohjalta kilpailun päämääränä oleva teos Lisätiedot SOPIMUS RAKENNUKSEN NIMI LUOVUTTAMISESTA ADOPTOITAVAKSI\nTampereen museot, Pirkanmaan maakuntamuseo Adoptoi monumentti toiminta 12.11.2015 / MH SOPIMUS RAKENNUKSEN NIMI LUOVUTTAMISESTA ADOPTOITAVAKSI 1. Sopimuksen tarkoitus ja osapuolien vastuut Tällä sopimuksella Lisätiedot Ritva-Liisa Pohjalainen MUISTOJEN PUUTARHA\nG12 KUOPIO Minna Canthin katu 15, Kuopio ti-to 11-17, pe-su 12-16 www.galleria12.fi Ritva-Liisa Pohjalainen MUISTOJEN PUUTARHA 30.5. - 25.6.2015 G12 Kuopio 1. LUMME, 2015 Uniikki lasimalja. Filigraani Lisätiedot Sisaret Kasvu Yhteys Elämän kehto\nSisaret Kasvu Yhteys Elämän kehto Sisaret 2011 Opiskelija-asunnot TILAAJA: Joensuun Elli TEKNIIKKA: graafinen betoni SIJAINTI: Leinikkitie 4, 80101 Joensuu YHTEISTYÖKUMPPANIT: Joensuun Elli, Arkkitehtitoimisto Lisätiedot Raision museo Harkko Kokoelmapoliittinen ohjelma\nRaision museo Harkko Kokoelmapoliittinen ohjelma Kokoelmapoliittisen ohjelman ovat laatineet heinäkuussa 2007 muokattu 16.10.2008 museonjohtaja Heli Isolehto arkeologi Jari Näränen tutkija Anna-Mari Rosenlöf Lisätiedot Lahden arkkitehtuuripoli0ikka ja taide kaupunki0lassa\nLahden arkkitehtuuripoli0ikka ja taide kaupunki0lassa Päivi Airas 12.5.2015 JULKISEN TAITEEN TYÖRYHMÄ NYT - julkisessa tilassa olevien teosten kunnossapito - virkamiestyöryhmä - ei budjetoituja resursseja Lisätiedot ANSIOLUETTELO. Kuvanveistäjä Erkki Kannosto 4. 9.1945 Tampere Asuu ja työskentelee Helsingissä ja Tervakoskella 040-5892825\nANSIOLUETTELO Kuvanveistäjä Erkki Kannosto 4. 9.1945 Tampere Asuu ja työskentelee Helsingissä ja Tervakoskella 040-5892825 TAIDEOPINNOT Suomen taideakatemiankoulu 1966 1970 VALTION TAITEILIJA APURAHAT Lisätiedot Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahan suunnittelukilpailu\n1/6 Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahan suunnittelukilpailu Suomen valtiovarainministeriön asettama Suomen itsenäisyyden 100- vuotisjuhlavuoden juhlarahalautakunta järjestää valtiovarainministeriön Lisätiedot ( Taiteilija ), henkilön nimi, Y-tunnus. ( Tilaaja ), Y-tunnus. Yhteyshenkilön nimi: Yhteystiedot: Katuosoite: Sähköpostiosoite: Pankkitili IBAN:\nMallisopimuspohja Lukijalle ja käyttäjälle Tämä mallisopimus on malli taideteoksen tilauksessa käytettävästä sopimuksesta. Se tähtää yleispätevyyteen ja keskimääräisyyteen, eikä siksi välttämättä sellaisenaan Lisätiedot Juhlaviikon ohjelmia Maanantai 19.9. Avoimia ovia: Piilolan päiväkoti, Äänekoski Kansalaisopisto, Äänekoski klo 14-18 Nuorisotila Sumppu, Sumiainen\nJuhlaviikon ohjelmia Maanantai 19.9. - lasten töiden näyttelyn avajaiset klo 14-18 Nuorisotila Sumppu, Sumiainen klo 15-18.45 Nuorisotiedotuspiste Nurkkeli, Äänekoski Näyttelyitä: klo 12-19, vapaa pääsy Lisätiedot ASIAKASSOPIMUS. Näyttelijöiden Tekijänoikeusjärjestö -Skådespelarnas Upphövsrättsorganisation FILMEX, myöh. Filmex ja\nASIAKASSOPIMUS Näyttelijöiden Tekijänoikeusjärjestö -Skådespelarnas Upphövsrättsorganisation FILMEX, myöh. Filmex ja VIRALLINEN NIMI JA HENKILÖTUNNUS (MYÖS TAITEILIJANIMI, JOS KÄYTÄT SITÄ) myöh. Näyttelijä Lisätiedot Taiteilijan sopimus-, vero- ja vastuukysymyksistä julkisen taiteen tilausteoksissa\n27.2.2015 Taiteilijan sopimus-, vero- ja vastuukysymyksistä julkisen taiteen tilausteoksissa OTM Anne Vilppula Hyvä sopimus Selkeä Jättää mahdollisimman vähän tulkinnanvaraa Riittävän yksityiskohtainen Lisätiedot SKAL:n ja STL:n talvipäivät HIIHTOMESTARUUS 27.2.2010 Kuopio, Puijo TULOKSET\nLapset alle 6, STL 0,5 km (v) 1. Oskari Kotiaho Vantaan Taksiautoilijat ry 4.11 2. Veera Yletyinen Kuopion Taksiautoilijat ry 6.33 Lapset alle 8, STL 0,5 km (v) 1. Elias Korhonen Ristijärven Taksiautoilijat Lisätiedot SOPIMUS TAVARAN X HANKINNASTA\nLIITE 5A SOPIMUS SOPIMUS TAVARAN X HANKINNASTA 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: Jyväskylän yliopisto Pl 35 40014 Jyväskylän yliopisto (jäljempänä Tilaaja ) Tilaajan yhteyshenkilö sopimusasioissa: Lisätiedot Y-tunnus 0201256-6 Puhelin: kirjaamo 09-310 xxxxx. xxxxxxx (jäljempänä Toimittaja) Osoite: xxxxxxxxxxxx Y-tunnus\nHELSINGIN KAUPUNKI PUITESOPIMUS H064-11-1 1 (5) PUITESOPIMUS 1 Sopijapuolet Helsingin kaupunki (jäljempänä Tilaaja) Osoite: Helsingin kaupungin hallintokeskus PL 1, 00099 Helsingin kaupunki Y-tunnus 0201256-6 Lisätiedot Kunto-Pirkkojen ennätykset hyväksytään kalenterivuosi-ikäsääntöä noudattaen! KUNTO-PIRKKOJEN YLEISURHEILUENNÄTYKSET\nKunto-Pirkkojen ennätykset hyväksytään kalenterivuosi-ikäsääntöä noudattaen! KUNTO-PIRKKOJEN YLEISURHEILUENNÄTYKSET Päivitetty: 25.11.2012 Pentti Nieminen Lisäykset ja korjaukset puh. 050-3485607, peetun@luukku.com Lisätiedot OSAKASSOPIMUS TREDU-KIINTEISTÖT OY\nOSAKASSOPIMUS TREDU-KIINTEISTÖT OY 2 (7) Sisällys 1. Sopimuksen osapuolet... 3 2. Määritelmät... 3 3. Sopimuksen tarkoitus... 3 4. Yhtiön toiminnan tarkoitus... 3 5. Yhtiön omistussuhteet... 4 5.1. Omistusosuudet... Lisätiedot Lääketieteen lisensiaatti Herman Frithiof Anteli vain a j an testamenttaamia kokoelmia. kokoelmia hoitamaan asetettu. Valtuuskunnalle.\n1907. - Edusk. Kirj. - H. F. Antellin kokoelmat. Suomen Eduskunnan kirjelmä sen kertomuksen johdosta, minkä lääketieteen lisensiaatti H. F. Anteli vainajan testamenttaamia kokoelmia hoitamaan asetettu Lisätiedot STT:n toimitus- ja käyttöehdot Lehtikuva-kuville*\nSTT:n toimitus- ja käyttöehdot Lehtikuva-kuville* a) Oy Suomen Tietotoimisto Finska Notisbyrån Ab (myöhemmin STT) myöntää asiakkaalle/tilaajalle (Asiakas) kertajulkaisuoikeuden kuville* etukäteen sovittuun Lisätiedot Kulttuuriperintö ja metsätalous - kokemuksia ja käytäntöjä. Sami Oksa Ympäristöpäällikkö UPM Metsä\nKulttuuriperintö ja metsätalous - kokemuksia ja käytäntöjä Sami Oksa Ympäristöpäällikkö UPM Metsä UPM ja kulttuuriperintö UPM-Kymmenen Kulttuurisäätiö perustettiin keväällä 2006. Säätiön omistuksessa ja Lisätiedot MAANVUOKRASOPIMUS 1 JOHDANTO. 1.1 Sopijapuolet. Vuokranantaja: Jämsän kaupunki Y- 0175622-1 Seppolantie 10 42100 Jämsä\n1 MAANVUOKRASOPIMUS 1 JOHDANTO 1.1 Sopijapuolet Vuokranantaja: Jämsän kaupunki Y- 0175622-1 Seppolantie 10 42100 Jämsä Vuokralainen: Jämsän Vesi liikelaitos Y-0175622-1-300 Teollisuuskatu 10 42100 Jämsä Lisätiedot VALTIONTALOUDEN TARKASTUSVIRASTON YLEISOHJEET JÄLKI-ILMOITUKSEN TEKE- MISESTÄ VUODEN 2011 EDUSKUNTAVAALEISSA\nValtiontalouden tarkastusvirasto OHJE 1 (4) Dnro 394/40/2011 20.12.2011 Voimaantulo- ja voimassaoloaika: 1.1.2012 toistaiseksi. Sovelletaan 17.4.2011 pidettyjen eduskuntavaalien jälki-ilmoituksen tekemiseen Lisätiedot JOKA Journalistinen kuva-arkisto\nJOKA Journalistinen kuva-arkisto Valtakunnalliset kuva-arkistopäivät 4.-5.11.2013 Vesa Hongisto Museoviraston ja Suomen valokuvataiteen museon yhteishanke Journalistisen kuva-arkiston tarkoituksena on Lisätiedot PORVOON KOTISEUTUKOKOELMA JA UUDENMAAN MAAKUNTA-AINEISTO. Kokoelmapolitiikka\nPORVOON KOTISEUTUKOKOELMA JA UUDENMAAN MAAKUNTA-AINEISTO Kokoelmapolitiikka Porvoon kaupunginkirjasto Uudenmaan maakuntakirjasto 1.1.2013 Porvoon kaupunginkirjasto Uudenmaan maakuntakirjasto PORVOON KOTISEUTUKOKOELMA Lisätiedot LIIKEHUONEISTON VUOKRASOPIMUS Nro 3060\nLIIKEHUONEISTON VUOKRASOPIMUS 1. VUOKRAN- ANTAJA 2. VUOKRA- LAINEN 3. VUOKRAUS- KOHDE ESPOON KAUPUNKI / TILAKESKUS -LIIKELAITOS Virastopiha 2B, 5.krs 02070 Yhteyshenkilö Pankki ja tilinumero Y-tunnus Puhelin Lisätiedot Taikinan kylän asukkaat\nTaikinan kylän asukkaat 197 Turtiainen Eino ja Liisa (kanttiini) 198 Turtiainen Mikko ja Väinö (veljekset, poikamiehiä) 199 (Vanha tupa) Turtiainen Salomon (Sakkeus) ja Ulla, Juho, Anton, Onni, jatoivo Lisätiedot STUDIO JSUVALA HINNASTO ESITE. Muotokuvat elämäsi hetkiin.\nSTUDIO JSUVALA HINNASTO ESITE Muotokuvat elämäsi hetkiin. Hinnastot Muotokuvaukset 4 Dokumentaarinen hääkuvaus 5 Paperivedokset 6 Kiitoskortit 7 Kehykset 8 Esitteet Kuvatiedostot cd:llä palvelu 9 Koevedos Lisätiedot Suomen Pankin henkilöstölehti 4 2012\nEUROJÄRJESTELMÄ EUROSYSTEMET Suomen Pankin henkilöstölehti 4 2012 Varatuomari Arno Lindgren Suomen ensimmäinen taloustieteellinen juhlakirja? Hyvän tahdon matkalla Zimbabwessa Pankin ekonomistit tutustumassa Lisätiedot 15.1.2015. Myyntipaikkaan voi tulla tuntia ennen kauppahallin avautumista ja sieltä tulee poistua tunnin kuluessa kauppahallin sulkeutumisesta.\n1 (5) Hakemukset kauppiasyhdistykselle (puheenjohtajan tai edustajan hyväksymä hakemus): alle 1 kalenterikuukausi (1-4 viikkoa) - etusijalla Hakaniemen kauppahallin vuokralaiset (kauppiasyhdistys päättää Lisätiedot Tontti luovutetaan Advenille käytettäväksi maanvuokralain (258/66) 5.luvun tarkoittamalla tavalla kaukolämpölaitoksen tonttina.\nLuonnos 23.4.2015 MAANVUOKRASOPIMUS 1 JOHDANTO 1.1 Sopijapuolet Vuokranantaja: Sastamalan kaupunki, 0144411-3 PL 23 38201 Sastamala jäljempänä kaupunki Vuokralainen: Adven Oy Äyritie 18, 01510 Vantaa jäljempänä Lisätiedot KEURUU Kuntataiteilijat\nKEURUU Kuntataiteilijat Johanna Juvonen & Biagio Rosa 2015 projekti KUVATAIDE 1. Tuulensylin päiväkoti 1-5 -vuotiaat 2 "Tuulensyli 2015 sekatekniikka vanerille 80 x 120 cm & 160 x 120 cm julkinen teos Lisätiedot Punkalaitumen kunta ja. Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus. Valtori\nPalvelusopimus 1 / 6 PALVELUSOPIMUS Asiointitili-palvelusta Punkalaitumen kunta ja Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus www.valtori.fi VALTORI Palvelusopimus Lisätiedot 3. 4.5.2011/18. Liite Virallisen lehden numeroon 55/13.5.2011. Toimittanut eduskuntatiedotus\n3. 4.5.2011/18 Liite Virallisen lehden numeroon 55/13.5.2011 EDUSKUNNAN VIIKKO Toimittanut eduskuntatiedotus SISÄLLYSLUETTELO Muuta.................... 41 MUUTA Tiistai 3.5.2011 Valiokuntien vaaleissa Lisätiedot Oulu ennen ja nyt. Pohjois-Pohjanmaan museo Oppimateriaalia kouluille / AK\n1 Pohjois-Pohjanmaan museo Oppimateriaalia kouluille / AK Oulu ennen ja nyt Tätä materiaalia voi käyttää apuna esimerkiksi historian tai kuvataiteiden opinnoissa. Tehtävät sopivat niin yläasteelle kuin Lisätiedot APPORTTISOPIMUS. Savonlinnan kaupungin ja. Savonlinnan Satama Oy:n välillä\nAPPORTTISOPIMUS Savonlinnan kaupungin ja Savonlinnan Satama Oy:n välillä APPORTTISOPIMUS Allekirjoittaneet sopijapuolet ovat tänään tehneet seuraavan sisältöisen apporttisopimuksen (jäljempänä Apporttisopimus Lisätiedot LINJA-AUTOLIIKENTEEN ASIAKASPALVELUSOPIMUS. Toimeksiantaja: Oy Matkahuolto Ab Y-tunnus: 0111393-9 osakeyhtiö, Helsinki\n1 (5) LINJA-AUTOLIIKENTEEN ASIAKASPALVELUSOPIMUS II Asiamies: Y-tunnus: Yhteystiedot: Toimeksiantaja: Oy Matkahuolto Ab Y-tunnus: 0111393-9 osakeyhtiö, Helsinki Yhteystiedot: PL 111, Lauttasaarentie 8 Lisätiedot 1950 Kaarina Sillankorvantie 23a\nANU TUOMI ANU VAISTO 1950 Kaarina Sillankorvantie 23a taidemaalari 21380 Aura www.anutuomi.fi 0449064950 Taidemaalariliiton jäsen Arte ry:n kunniajäsen Arten gallerioiden Joe s ja Titanik perustajajäsen Lisätiedot KUVATAITEEN LUKIODIPLOMI 2016 2017 TEHTÄVÄT\nEtunimi Sukunimi JULKAISUN OTSIKKO TULEE TÄHÄN Tässä on julkaisun otsikon mahdollinen alaotsikko tasaus vasemmalle KUVATAITEEN LUKIODIPLOMI 2016 2017 TEHTÄVÄT Määräykset ja ohjeet 2016:7 Opetushallitus Lisätiedot KUVATAIDEAKATEMIAN KIRJASTON KOKOELMAPOLITIIKKA\nKUVATAIDEAKATEMIAN KIRJASTON KOKOELMAPOLITIIKKA Kokoelmapolitiikka on voimassa 29.8.2011 alkaen. 1. KOKOELMAPOLITIIKAN TARKOITUS JA TAVOITTEET Kokoelmapolitiikan yhtenä tarkoituksena on olla apuna kirjaston Lisätiedot SPORTICUS R.Y. SÄÄNNÖT\nSPORTICUS R.Y. SÄÄNNÖT 1 Yhdistyksen nimi on Sporticus ry. Yhdistyksen kotipaikka on Jyväskylän kaupunki. 2 Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja valvoa jäsentensä opiskelumahdollisuuksia ja ammatillisia Lisätiedot Lista 1 ( 6 ) 2012-10-19. Oulu toimitukset\nLista 1 ( 6 ) Oulu toimitukset 2012-10-19 1) K1 Alatalo Pertti Antero 2) K2 Alatalo Pertti Antero Alatalo Arto Tapio 3) K3 Teerinkoski Ritva Leena Teerinkoski Raimo Ilmari Ahonen Minna Maria Ahonen Marko Lisätiedot TEKIJÄNOIKEUSNEUVOSTO LAUSUNTO 2009:17\nTEKIJÄNOIKEUSNEUVOSTO LAUSUNTO 2009:17 Asia Hakija Yhteenliitetyt valokuvat A Annettu 13.10.2009 Tiivistelmä Kysymys yhteenliittämällä tehtyjen kuvien tekijänoikeussuojasta. Valokuvien yhteenliittäjälle Lisätiedot Espoon kaupunki Pöytäkirja 158. Kaupunginhallitus 16.05.2016 Sivu 1 / 1\nKaupunginhallitus 16.05.2016 Sivu 1 / 1 1950/2016 02.07.00 Kaupunginhallituksen elinkeino- ja kilpailukykyjaosto 49 9.5.2016 158 Kiinteistöosakeyhtiön myynti LVI-Wabek Oy:lle Koskelosta, kortteli 82001 Lisätiedot Tervetuloa Lapinlahden kirkkoon! Kirkon suunnitteli arkkitehti Frans Anatolius Sjöström vuonna 1877.\nLAPINLAHDEN KIRKKO Tervetuloa Lapinlahden kirkkoon! Kirkon suunnitteli arkkitehti Frans Anatolius Sjöström vuonna 1877. Kirkkoa rakennettiin vuosina 1877-1880. Kirkon rakennusmestarina toimi Johannes Store Lisätiedot LAPPEENRANNAN museot. Palveluhinnasto\nLAPPEENRANNAN museot Palveluhinnasto 2014 1 2 LAPPEENRANNAN museot Palveluhinnasto 2014 Sisältö Avoinnaoloajat ja lippujen hinnat... 4 Ilmaiskävijät... 5 Opastusmaksut... 5 Kuvapalveluhinnasto... 6 Tilavuokrat... Lisätiedot TULOSPALVELU. Lions SM-pilkki 27.3.2011\nTULOSPALVELU Lions SM-pilkki 27.3.2011 Järjestäjä: LC Parikkala/Siikalahti. Paikka: Parikkala Simpelejärvi Kilpailijoita yhteensä: 143 Kilpailukala: Ahven Yhteiskalamäärä: 95.8 kg Sarjat: M60 (Miehet alle Lisätiedot HUUHAA PUUHAA. MIESTEN SALONKI näyttely 12.6.2010 2.1.2011\nOlli-Pekka Riihikoski: Matkamuotokuvamaalari, 1983 öljyväri, 45x35 cm HUUHAA PUUHAA MIESTEN SALONKI näyttely 12.6.2010 2.1.2011 HYÖRIVÄ PYÖRIVÄ TAIDEKARUSELLI Heinäsen taidesäätiön naivistisen taiteen Lisätiedot Sulkakansa-kokonaisuus 2012 6. luokat Opettajan oheismateriaali\nSulkakansa-kokonaisuus 2012 6. luokat Opettajan oheismateriaali Kullervo ja Korppi Kuvataide: 2x45 minuuttia Kuvat osoitteesta: http://www.ateneum.fi/kalevalataidettakouluille/index.html Tarvikkeet: Kalevala Lisätiedot WFA-MAAPÄIVÄT Osallistujat\nWFA-MAAPÄIVÄT Osallistujat 1. Niemi-Aro Antti 2. Saari Aapo 3. Kinnari Sirpa 4. Koskinen Eila 5. Lähdesmäki Liisa 6. Niemi Anne 7. Palojoki Ulla 8. Hyvönen Juhani 9. Peltola Asko 10. Saunamäki Raimo 11. Lisätiedot PL 6000, 00099 Helsingin kaupunki. ja xxxxxxx (jäljempänä Palveluntuottaja) Osoite: xxxxxxxxxxxx y-tunnus\n1 SUUN TERVEYDENHUOLLON ANESTESIAPALVELUN HANKINTA 1. Sopijapuolet Helsingin kaupunki (jäljempänä Tilaaja) Osoite: Helsingin kaupungin terveyskeskus PL 6000, 00099 Helsingin kaupunki ja xxxxxxx (jäljempänä Lisätiedot Liite 3. Kuvaus ICT Cityn tilajärjestelyistä ja vuokrasopimusten siirrosta\nLiite 3 Kuvaus ICT Cityn tilajärjestelyistä ja vuokrasopimusten siirrosta Turun kaupungin tavoitteena on omalla toiminnallaan sekä yhteistyössä yliopistojen ja muiden kumppanien kanssa kehittää toimintaympäristöä Lisätiedot VARANTOTILISOPIMUS. Varantotilisopimus 1 (5) 1 Sopimuksen tarkoitus\nVarantotilisopimus 1 (5) VARANTOTILISOPIMUS Tilinhaltija: Tilinumero: BIC-koodi: XX Pankki Oy (IBAN XX) XXXXXXXX 1 Sopimuksen tarkoitus 2 Tiliehdot Sopimuksessa määritellään menettelyt ja vastuut, joiden Lisätiedot Tilaaja: Ylioppilastutkintolautakunta (jäljempänä Tilaaja ) Tilaajan yhteyshenkilö sopimusasioissa: XXX\nHankinta: USB-muistitikut sähköiseen ylioppilaskokeeseen, dnro 1/221/2016 TARJOUSPYYNNÖN LIITE 1, SOPIMUSEHDOT SOPIMUS USB-MUISTITIKKUJEN TOIMITTAMISESTA 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: Ylioppilastutkintolautakunta Lisätiedot SUOMEN BELGIANPAIMENKOIRAYHDISTYS ry\n1/3 SUOMEN BELGIANPAIMENKOIRAYHDISTYS ry EDUSTUSJOUKKUESOPIMUS Koiranohjaaja ja koira Ohjaajan nimi: Ohjaajan osoite: Ohjaajan puhelinnumero: Ohjaajan sähköpostiosoite: Koiran nimi: Koiran rekisterinumero: Lisätiedot E-KANDIT LATURI TEKIJÄNOIKEUDELLISET KYSYMYKSET. KIRJASTO/Anna-Kaarina Linna\n1 E-KANDIT LATURI TEKIJÄNOIKEUDELLISET KYSYMYKSET KIRJASTO/Anna-Kaarina Linna 2 OPINNÄYTTEEN PALAUTUSPROSESSI Ohjaaja toimittaa opintosihteerille tutkielman pohjatiedot. Ohjaaja lataa tutkielman Laturista Lisätiedot Omistajanvaihdoksia koskevat sopimukset\nOmistajanvaihdoksia koskevat sopimukset Christel Finne 4.3.2015 Omistajanvaihdoksen eri lähtökohdat Uusi omistaja Perheenjäsen tai lähisukulainen jatkaa yritystoimintaa (sukupolvenvaihdos) Työntekijä jatkaa Lisätiedot Museot yhdessä yhteinen perintö hanke. 10+ museot 18.3.2015. Kimmo Levä pääsihteeri\nMuseot yhdessä yhteinen perintö hanke 10+ museot 18.3.2015 Kimmo Levä pääsihteeri Itsenäisyyden juhlavuoden projekti Yhteinen perintö hanke on museoalan yhteisesti toteuttama osa Valtioneuvoston koordinoimaa Lisätiedot HUS:n taidetoimikunnan vuosi 2014\nTAIDETOIMIKUNTA HUSLABin Kampin toimipisteeseen sijoitettu Taitelija Markku Pääkkösen teos Iloni (öljyväri ja akryyli mdflevyille), 1993, on esimerkki HUS:n tiloihin vuonna 2014 tallennetuista teoksista. Lisätiedot Näin lainaat PIKI-kirjastojen e-kirjoja\n1 Näin lainaat PIKI-kirjastojen e-kirjoja Pääset tutustumaan PIKI-kirjastojen e-kirjakokoelmaan ja lainaamaan kahdella eri tavalla. Joko suoraan kirjautumalla osoitteeseen: https://ellibs.verkkokirjasto.fi:8001/piki/default.aspx Lisätiedot LIIKETOIMINNAN KAUPPAKIRJA HELSINGIN KAUPUNGIN (HELSINGIN ENERGIA) HELEN OY:N. välillä. [. päivänä kuuta 2014]\nLIIKETOIMINNAN KAUPPAKIRJA HELSINGIN KAUPUNGIN (HELSINGIN ENERGIA) JA HELEN OY:N välillä [. päivänä kuuta 2014] SISÄLLYS OSAPUOLET... 4 TAUSTA JA TARKOITUS... 4 1 KAUPAN KOHDE... 4 1.1 Liiketoiminta... Lisätiedot Jyväskylä Valon kaupunki 22.9.2012\nJyväskylä Valon kaupunki 22.9.2012 Alvar Aallon jalanjäljillä Lähdimme Kirstin kanssa kahden tutustumaan junakyydillä Jyväskylän elämään, maisemiin ja ihmisiin. Jyväskylä on minulle nuoruudestani tuttu Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Neljä hovioikeudenneuvoksen (T 12 ) virkaa Helsingin hovioikeudessa - Valtio - Helsinki - Avointyopaikka.fi\nNeljä hovioikeudenneuvoksen (T 12 ) virkaa Helsingin hovioikeudessa\nTehtävän kesto: Vakinainen, tehtävä alkaa 1.1.2021, Kaksi ensimmäistä virkaa on tullut avoimeksi 1.1.2020 lukien, kolmas virka on tullut avoimeksi 1.2.2020 lukien ja neljäs virka tulee avoimeksi 1.6.2020 lukien. Virat täytetään aikaisintaan 1.1.2021 lukien.\nHovioikeudessa julistetaan haettavaksi neljä hovioikeudenneuvoksen T 12 virkaa. Hovioikeudenneuvos on hovioikeuden tuomari. Hovioikeudenneuvoksen tehtävistä on säädetty tuomioistuinlaissa (25.8.2016/673).


Taiteilija hakee joukkorahoitusta Lamborghiniin – lahjoittajille signeeratut kalsarit - Nyt.fi - Helsingin Sanomat\nLamborghini Huracan oli esillä automessuilla Genevessä viime maaliskuussa. (KUVA: Arnd Wiegmann Reuters)\nTaiteilija hakee joukkorahoitusta Lamborghiniin – lahjoittajille signeeratut kalsarit\nTaiteilija Riiko Sakkinen haluaa tehdä readymade-taidetta. Sitä varten hän tarvitsee Lamborghini Huracán -urheiluauton – omaan käyttöönsä tietenkin.\nJulkaistu: 24.10.2014 10:39\nTaiteilija Riiko Sakkinen on hämmentäjä, joka muistetaan paitsi esimerkiksi taiteellisesta yhteistyöstään Jani Leinosen kanssa, myös tempauksesta, jossa hän piilotti 200 signeeraamaansa viiden euron seteliä Rikhardinkadun kirjaston kirjojen väliin.\nNyt.fi: Seuraavan Star Warsin nimi paljastettiin: Elokuva on The Last Jedi, mutta kuka tuo viimeinen jedi oikein on? 23.1.2017


Kokoaikainen myyntiassistentti, Helsinki, Academic Work\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1264345\nKokoaikainen myyntiassistentti, Helsinki\nEtsimme asiakkaallemme Villeroy & Boch Gustavsberg Oy:lle reipasta myyntiassistenttia fiksujen ja innovatiivisten kylpyhuoneratkaisujen myyntitiimiin nopealla aikataululla. Mikäli koet myynnin vauhdikkaan rytmin omaksesi sekä viihdyt tiimityössä, hae paikkaa jo tänään!\nTyötehtäviisi kuuluu pääasiassa asiakaspalvelu; puhelimitse, sähköpostitse ja suoraan SAP-järjestelmään saapuvien tilausten, asiakaskyselyiden ja reklamaatioiden käsittely. Taitojesi kehittyessä työnkuvasi laajentuu. Työaika on arkisin klo 8-16.\nTyö alkaa jo toukokuun aikana, joten haethan välittömästi! Käymme hakemuksia läpi saapumisjärjestyksessä. Tehtävä tarjoaa mahdollisuuden päästä mukaan pitkän historian omaavaan yritykseen sekä modernien ja korkealaatuisten tuotteiden pariin!\nIdeaalihakijallamme on kaupallinen koulutustausta. Tehtävässä menestyminen edellyttää reipasta asennetta aktiivisessa ja ajoittain hektisessäkin myynnin maailmassamme sekä erinomaisia asiakaspalvelutaitoja. Odotamme hakijalta sujuvaa suomen ja englannin kielen kirjallista ja suullista taitoa. Pidät langat käsissäsi useammassakin samanaikaisessa työtehtävässä. Hallitset sujuvasti myös tavallisimmat IT-järjestelmät.\n* Asiakaspalvelu puhelimitse\n* Tilausten ja reklamaatioiden käsittely SAP-järjestelmässä sekä sähköpostitse\n* Kenttämyyjien tukitehtävät tarvittaessa\n* Reipas asenne ja sopiva paineensietokyky\n* Kiinnostusta myös tekniseen myyntiin ja asiakaspalveluun\nEduksi katsomme jos sinulla on jo aiempaa kokemusta vastaavista tehtävistä. Ruotsin kielen taito katsotaan myös eduksi mutta ei välttämätön.\nKesto: elokuun 2019 loppuun (hyvät mahdollisuudet keskustella jatkosta)\nYhteystiedot: Tästä rekrytointiprosessista vastaa Academic Work asiakasyrityksensä Villeroy & Boch Gustavsberg Oy puolesta ja kaikki positioon liittyvät tiedustelut tulee lähettää Academic Workille\nLisää tietoa asiakasyrityksestämme oheisista linkeistä: Villeroy & Boch Gustavsberg Oy sekä täältä\nGo On Oulu | Julkaistu 19.6.2019


2009 joulukuu | Viinipiru - Arto Koskelon blogi nautiskelusta\nLyhyesti virsi kaunis: Uudenvuoden kuplivat\nAlle kympin hintaluokassa vanha tuttu, Espanjan Cava Vallformosa Brut Vintage (9,98€) hoitaa homman tyylillä. Paahtoleipää, mineraalisuutta, omenaisuutta ja eleganssia tarjolla pikkurahalla.\nLaatuviinien luokassa on erinomainen hetki näyttää ylihintaisille merkkisamppanjoille (kuten Veuve Cliquot ja Moët) pitkää nokkaa. Moni ei sitä vielä tiedä, mutta Englannista tulee tätä nykyä kuohuviinejä, jotka pesevät Franciacortat, Cavat ja Proseccot herkullisuudessa ja menevät sokkona sekaisin ihka-aidon samppanjan kanssa. Testaa siis uuden vuoden kunniaksi Ridgeview Merret Grosvenor Blanc de Blancs (29,10€), joka on hieno esitys eräältä saaren lupaavimmalta tuottajalta. Jos ympärillä on kavereita, sokota armotta.\nEi muuta kuin hyvää joulua\nHaluan toivottaa tässä kohden vuotta hyvää joulua jokaiselle blogin lukijalle. Kulunut vuosi on ollut hyvä ja nyt on aika pysähtyä puntaroimaan tapahtumia muutaman päivän ajaksi. Kiireettömän elämän helliminen on tarpeen edes kerran vuodessa ja kuusijuhla täyttää sen tarpeen paremmin kuin hyvin. Ajatus joulun ajaksi: kukaties hidas elämä ei ole vain ohikiitävä hetki vuodessa, vaan tavoiteltava mielentila mihin aikaan vuodesta tahansa.\nps. jouluaaton kinkkuviinit löytyvät ViiniTV:stä, mutta pistän ne tähän lyhyesti siitä huolimatta: Sartori Valpolicella Classico (9,98€) ja Pfaffenheim Pinot Gris (12,48€).\nViinilomailua Itävallan tyyliin\nVielä yksi posti Itävalta-aiheesta ja sitten saa riittää (vaikka reissusta irtoaisi juttua vielä useampaankin postiin, mutta johan teitä alkaa kypsyttää). Jos ajatus viinilomasta Itävallassa resonoi, suosittelen suuntaamaan Grünereista ja Rieslingeistä tunnettuun Kamptaliin ja siellä Itävallan tuotteliaimpaan viinipitäjään, Langenloisiin, joka sijaitsee noin tunnin päässä Wienistä.\nViinin näennäinen ehtymättömyys ei ole ainoa syy suunnata Langenloisiin; painava insentiivi irtoaa myös Loisium-hotellista, joka avattiin jokunen vuosi sitten. Kyseessä on viiden tähden design-hotelli, joka on konseptoitu viinikulttuurin ympärille (ja on konkreettisesti viiniköynnösten ympäröimä).\nHotellin rakennuttajan vaimo paljastui yllättäen supisuomalaiseksi. Tämä näkyy Loisiumin arkkitehtuurissa, jonka takaa paljastuu amerikkalainen Steve Holl, Kiasman suunnittelija. Projektin neuvottelujen aikana tyhjennettiin kuulemma Grüner veltlinerer jos toinenkin, minkä iloisesti avittamana Holl tarttui urakkaan. Loisium on viinihotelli myös spansa puolesta, jossa tarjotaan monenlaisia viinihoitoja (tuleeko niistä humalaan? Jäi testaamatta aikataulukiireiden vuoksi). Lisäksi hotellissa sijaitsee alueen parhaaksi tituleerattu ravintola, jolle on käyttöä, mikäli matkailija jostain syystä kyllästyy lähikievareissa tarjottuihin schnitzeleihin.\nGrüner veltlineria pakkasessa\nHotellia ympäröivistä viinitarhoista tuotetaan viiniä, jota on käden ulottuvilla huoneiden minibaareissa. Vierailija voi käppäillä ensin köynnösten seassa ja maistella hetken päästä niiden rypäleistä tuotettua viiniä. Kätevää. Samaan syssyyn voi käydä tapaamassa tuottajaa, joka asuu 300 metrin päässä hotellista.\nViinimuseo rönsyilee maanalaisina tunneleina kilometrin\nHotellin vieressä seisoo arkkitehtoonisesti vaikuttava viinimuseo, joka on rakennettu osittain liki tuhat vuotta vanhoihin kellaritunneleihin. Museon toiminnassa on mukana Steiningerin viiniperhe, jonka köynnökset ympäröivät museota ja hotellia. Mitä museo tarjoaa? Viinitietoa aikuisille ja hauskuutusta lapsille. Sokerikuorrutettua Disney-kokemusta ei tarvitse pelätä: kierros kulkee muun muassa Steiningerin modernin kellarin läpi, jossa valmistetaan aikuisten oikeasti viiniä.\nSteiningerin Riesling läpäisi kuulemma juuri Alkon seulan, joten se nähdään vuoden alun paikkeilla monopolin uutuuksissa. Steininger Riesling Kamptal DAC oli suussani eräs tuottajan miellyttävimmistä viineistä: se on alueen tyylille uskollinen, raikas valkoviini, joka on hapokas, hedelmäinen ja mineraalinen. Viini saadaan hyllyille noin kympin hintaan (summasta ei jää todennäköisesti tuottajalle käteen juuri mitään, mutta onpahan jalka monopolin oven välissä).\nLoppukaneettina, suosittelen alueelle reissaamista niille, jotka ovat persoja itävaltalaiselle viinille tai haluavat oppia tuntemaan skenen pykälän verran paremmin.\nFrau Steininger ja Alkoon ilmestyvä Riesling Kamptal DAC\nDisclaimer: majoittumisen kustansi Austrian Wine Marketing Board osana Itävaltaturneeta\nItävalta, osa 2: Punkkua Prieleriltä ja vinkkua Wienin yössä\nItävallan reissu on nyt ehtoopuolella, huolimatta siitä, että jäin luuhaamaan Wieniin pariksi päiväksi virallisen viiniturneen päätyttyä. Mistä pääsenkin ensimmäiseen asiaan: törmäsin Wienin yössä sattumalta mainioon v1no55-viinibaariin, jonka omistaja, Alfred, on haalinut valikoimiinsa itävaltalaisten viinien lisäksi mielettömiä viinejä Slovenian Brdasta, joita kaupittelee laseittain. Etenkin Movia Veliko oli elämys (biodynaaminen Merlot Sloveniasta, onko vika minussa vai kuulostaako yhdistelmä mielikuvituksen tuotteelta?). Herra alkaa myös tuottamaan omaa viinisarjaansa ensi vuonna (joka pakataan jostain syystä 25cl pikkupulloihin). Suosittelen pistäytymään, jos täällä päin maailmaa liikut.\nLähtiessäni Itävaltaan esitin itselleni haasteen: löytäisinkö paikan päältä hyvää punkkua? Kohtuullisen suuri osa Itävallan punaviinista on mausteista, hedelmäistä ja keskitäyteläistä Zweigeltia, joka on varsin kulauteltava viini, mutta ei täytä jalat alta vievän viinin määritelmää (parhaat Zweigeltit sain lasiini Meinklangilla ja Sepp Moserilla). Sen sijaan Prielerin ikääntynyt Blaufränkish vastasi huutoon.\nMaistoin Prielerillä muiden viinien ohessa Goldberg Blaufränkishia vuodelta 2006, mikä oli laadukas viini, mutta ikänsä vuoksi tiukka kuin peukkuruuvi. Georg Prieler kävi nappaamassa kellarista saman viinin vuodelta 1999. Sen tanniinit olivat pyöristyneet kehittymisen myötä ja tammi integroitunut saumattomaksi osaksi pakettia. Viinin nokassa oli jotain hyvin samankaltaista kuin ikääntyneissä Bordeaux-viineissä: sikarilaatikkoa, pölyistä maata, tervaa ja muita tertiäärisiä aromeja. Goldberg 1999 oli mennen tullen reissun paras punkkukokemus, joka muutti samalla käsitykseni Blaufränkishin potentiaalista. Lähtiessäni Georg nakkasi kouraani Goldberg 2006 magnumin, koska ilmeisesti huomasi, että viini maistui. Slurps, tämä Blaufränkishillä voideltu journalisti avaa sen joskus vuoden 2020 paikkeilla, mikäli puteli kestää kovakouraisen lentokonekuljetuksen Helsinkiin myöhemmin tänään.\nItävalta on osoittanut kuluneena päivänä eräät ennakkoluulot oikeiksi, mutta muutamat vääriksi. Kyllä, Itävalta on valkoviinien luvattu maa, joka kärsii vaikeasti lausuttavista viininnimistä, joista paras esimerkki lienee makeiden viinien tyylinä tunnettu trockenbeerenauslese, joka saattaisi myydä tuplasti, jos sen nimessä ei olisi kahtakymmentä kirjainta peräkkäin. Mitä tulee punaviineihin, Itävallasta löytyy miellyttäviä viinejä, jotka ovat mausteisia, vähätanniinisisia ja freesejä. Alla muutama irrallinen huomio ja pari kuvaa.\n– Nikolaihofin parinkymmenen valkkarin valikoimasta voi ottaa turvallisin mielin minkä tahansa pullon. Laatu on älyttömän korkea läpi halvimmasta viinistä kalleimpaan.\n– Jos Grüner veltliner ei tule Itävallan viileämmistä pohjoisosista (kuten Wachau tai Kamptal), se kärsii herkästi öljyisestä tekstuurista, aromaattisesta runsaudesta ja happojen vähäisyydestä. Riittävien happojen kanssa Grüner pelittää.\n– Itävallan punaviinien kruununjalokivi on Blaufränkish, mutta kukaties miellyttävin rypäle on Zweigelt. Siitä saadaan helposti lähestyttäviä ja persoonallisia viinejä, jotka eivät kaipaa tammea peittämään raikkauttaan.\nNikolaihofia pöydän täydeltä\nKohti Itävaltaa, do-re-mi-fa-so-la-ti-do\nMaailman rasittavin kuorolauluperhe Von Trapp, taustalla entinen nunna\nSuuntaan huomenna Itävaltaan viinin merkeissä neljäksi päiväksi. Odotettavissa on materiaalia muun muassa Nikolaihoffista, Kracherista, Lenz Moserista, Prielerista ja Meinklangista. Austrian Wine Trade kustantaa Viini TV:n puhavat päät tutustumaan Itävallan viiniskeneen (vastineeksi näkyvyydestä), mikä passaa minulle. Tarkoituksena on tutustua viinintekoon yleisluonteisesti, mutta salainen missioni on löytää Itävallasta punaviini, joka kykenee pyyhkäisemään nautiskelijalta jalat alta herkullisuudella. Haaste on kohtuullisen kova, koska maa tunnetaan paremmin päräyttävistä valkkareistaan, mutta mene ja tiedä.\nJos mieleen tulee jotain, mihin haluaisit vastauksen koskien Itävallan skeneä yleisesti tai jotain tiettyä tilaa, pistä kysymys kommenttikenttään. Vien terveiset perille läpi tuiskeen, pakkasen ja pyryn kehnosti koulutetun kirjekyyhkyn luotettavuudella.\nÄänestä Viini TV Voice Web Awardsien vuoden viiniblogiksi\nVoice järjestää ensimmäistä kertaa blogirankkauksen, jonka eri bloggaamisen alat kattavat kilpailukategoriat ovat lukuisat. Yksi puuttuu, mikä? Viinipä tietenkin.\nKlikkaa siis itsesi sivulle tästä linkistä, ja ehdota Viini TV:ä viiniblogisarjan voittajaksi kaikkein alimmassa sarakkeessa ”Oma kategoria, mikä?”. Näpytä ehdotukseksi viiniblogi ja Viini TV. Täytyyhän viiniskenekin huomioida! Viini TV kiittää jokaisesta annetusta äänestä.\nps. tietenkin myös Viinipirua sopii ehdottaa, jos siltä tuntuu.\nJuuri nyt: Chiantissa suuren kokoluokan skandaali?\nItalian viranomaiset epäilevät, että jopa 10 miljoonaa litraa Chiantia, Toscana IGT:ä, sekä vähäisissä määrin Brunelloa ja Rosso di Montalcinoa, eivät ole sitä mitä niiden pitäisi olla. Epäilyjen kohteena ovat 42 viinintuottajaa, mukaan lukien tunnettuja taloja ja suuria nimiä. Syytös: viinin leikkaaminen muualta roudatulla halvalla viinillä ja asiakirjojen väärentäminen! Ilmeisesti myös muun muassa eräitä piemontelaisia, lombardilaisia, abruzzolaisia ja emiliaromagnalaisia tiloja epäillään rikoksista.\nSeuratkaa miten tämä kihelmöivän jännittävä italoskandaali siirtyy kulisseista näyttämölle @Vino Wire.\nKuollut jänis vai kuollut kulttuuri?\nPuput ovat päässeet hengestään, mutta saaneet pitää karvapeitteensä. Valokuva Boulevar Raspailsin torilta Ranskan pääkaupungista viime viikonloppuna.\nKuva katosta roikkuvasta jäniksestä huvittaa suomalaista, koska on ilmeistä, ettei jäniksen riiputtaminen kävisi laatuun kotoisalla kauppatorilla. Miksi ei? Koska kukaan ei ostaisi lihaa, jolle pitäisi tehdä kotona jotain veristä tai jota lapset voisivat sääliä ennen ateriaa (koitapa sääliä ulkofilepihviä). Suomessa on osoitus sivistyneisyydestä, jos eläin näyttää tiskillä siltä, ettei se ole koskaan elänyt. Jänis ei kävisi laatuun myöskään siksi, että terveysradikalismiin kallellaan oleva elintarvikelakimme todennäköisesti kieltää villin jäniksen myynnin ilman laboratorion leimaa tai tyhjiöpakkausta.\nMiten pariisilainen osaa ostaa moisen karvaturrin? 1.) Koska taito käsitellä raaka-aineita ei ole kadonnut. Sielläpäin maailmaa siipikarja myydään päiden ja jalkojen kanssa, kokonaisten eläinten suolestaminen tai nylkeminen kuuluvat kotikokin valmiuksiin, siinä missä mökkiahvenen perkaaminen härmäläisen kesämiehen taitoihin. Suomessa syödään enää ruhon kalleimpia paloja, joiden laatu heittelee luvattoman paljon. Loppu jauhetaan eläinrehuksi, jauhelihaksi tai sisällytetään mauttomaan makkaraan. 2.) Tieto raaka-aineista ei ole kadonnut. Ranskalainen ei osta huonoa tavaraa torilta ja sairastu siitä vatsapöpöön, koska tietää miltä hyvän lihan tulee näyttää ja tuntua. Hän ostaa pupun ja varmistaa myyjältä, että sisältä löytyy hauleja. Myöskään tuoreet osterit eivät kaipaa viranomaisen leimaa, eikä leipä parasta ennen päiväystä.\n3.) Luottamus. Asiakas suosii samaa lähimyyjää, jonka maine on pelissä, mikäli tuote paljastuu huonolaatuikseksi. Turha myydä huonoa, jos mielii pysyä leivässä. Suomi sen sijaan on huomaamattaan ponnistellut vuosikymmeniä yhteiskunnan perusluottamuksen rapaannuttamiseksi. Kahdenkeskisiin suhteisiin on tunkenut kolmanneksi pyöräksi kasvoton viranomaistaho, joka on kontrollitoimenpiteillään muovannut kansalaisista ylikasvaneita koululaisia, jotka saavat turvaa isoveljelle ulkoistamastaan kurista.\nHinta on kova: kohtuullisen moni suomalainen on jollain tapaa arka, lannistunut ja epäluottavainen. Instituutioita arvostetaan, mutta suhde niihin on etäinen. Osa kansasta katsoo ylpeydenaiheeksi orjamoraalin, jossa punaisia valoja ei ylitetä, vaikka autoja ei tulisi. Tuntuu olevan jonkin sortin normi, ettei suomalainen luota naapureihinsa, koska kohtelee heitä kuin muukalaisia. Luottamus ei kuki kylmässä pohjolassa. Sitä etsitään instituutioista tajuamatta, että juuri niiden päsmäröinti on sivutuotteena rapauttanut orgaanisesti kasvavan keskinäisen luottamuksen, jota voisi nimitellä sivistykseksi.\nJos pieni rönsyily sallitaan, kulttuurin sisäisen koheesion rapautuminen nähtiin Itänaapurissa viime vuosisadalla. Kommunismi ei kuitenkaan onnistunut syövyttämään valtioiden, kuten Unkarin ja Tsekin, kulttuurin perustuksia, vaikka yritys oli huomattava. Ne ovat kimmonneet takaisin kurjuudesta nopeammin kuin moni olisi uskonut. Mailla on vankka kulttuuripohja, jota Suomella ei ole.\nAjatelkaapa: samaan aikaan kun valtiovallan väkivalta niitti itäblokissa perinteitä kuin viikatemies, Suomessa vallitsi täysi valinnanvapaus, jota käytettiin ruokatraditioiden tuhoamiseen samaisen sosialismin modernissa hengessä (mikä läpileikkasi koko hyvinvointiyhteiskuntaideologian ja näkyy edelleen esimerkiksi kauniissa kaupunkiarkkitehtuurissa, mutta myös yllättävän monen poliitikon puheissa, presidenttiä unohtamatta). Sekä mämmi, että joululaatikot ovat tätä nykyä teollisesti valmistettuja suurimmassa osassa joulupöytiä. Siis eineksiä vuoden merkittävimpänä juhlapäivänä. Hieman kuin joisi kiljua hääpäivänään.\nTämä kärjistetty matontamppaus on huuto muutokselle: jotain tarttis tehdä. Ankeus iskee ennen kaikkea siksi, ettemme varsinaisesti tunnu hahmottavan ruokakulttuurimme surullista tolaa. Kalorien laskenta, hivenaineista puhuminen ja bakteerien mittaus eivät ole parhaita tapoja lähestyä ruoan herkullisuutta, sanokoot einestehtaiden etupiireihin kuuluvat elintarvikeviranomaiset mitä tahansa. Miten olisi 180-asteen käännös suhtautumisessa ruokaan? Ruoan maku takaisin keskustelun ytimeen. Onko kukaan mukana?\nRuokaketjujen viimeisin vedätys\nKeskitä meille, saat vastalahjaksi sumutusta\nOlen taipuvainen ajattelemaan yhä suuremmissa määrin, että ruokaketjujen markkinaoligopolia on yksi suurimmista esteistä rikkaalle kotimaiselle ruokakulttuurille. Aihe, josta olen kirjoittanut aiemminkin. Tarkoitan tietenkin S-ryhmää sekä K-ketjua, joiden siivu ruokakaupasta on epäterveet 76 prosenttia.\nMolemmat ketjut promotoivat taloudellisten lehmänkauppojen seurauksena Valion, Saarioisen, HK:n ja Atrian tuotteita siinä määrin, että on välillä vaikea arvioida kumpi tuli ennen: muna vai kana, einestuotteet vai kuluttajien einespainotteinen ruokavalio, vaikka vastaus esittäytyykin ilmeisenä sille, joka lukee lauseen ajatuksella.\nUusin kohu koskee sitä osaa markettien tuoretiskeistä, jotka eivät ole kuluneen vuoden aikana tahriintuneet marinadikohussa. Eilisen tiedon mukaan S-ryhmän kalatiskeillä myytävä irtograavilohi on itseasiassa samaa teollista graavilohta, jota kuluttaja voi ostaa tyhjiöpakattuna ja joka säilyy pakkauksessa useamman viikon. Jaettu kielemme tuntuu hukanneen tykkänään tuoreen ja ei-pilaantuneen -käsitteiden kriittisen eron: pari viikkoa paketissa hikoillut kala ei ole enää tuoretta, vaikka ei muodostakaan samanlaista terveysriskiä kuin pilaantunut maito. Eronteko on olennainen, sillä tuoretta graavikalaa maistelleena uskallan väittää, ettei tyhjiöpakattu lohi vedä vertoja sille millään sellaisella osa-alueella, jonka varaan itsensä kannatteleva ruokakulttuuri rakentuu.\nAsiakkaan harhaanjohtamista perustellaan hygieniasyillä, ikään kuin puhdas prosessoimaton ruoka muodostaisi uhkan ihmisen terveydelle (sitä paitsi, lohi säilyisi kaikkein hygienisimpänä, jos tyhjiöpakkausta ei avattaisi marketissa lainkaan). Todellisuudessa syitä lienee tasan yksi: taloudellinen voitto. 1.) Ketju saa tuotteen halvalla, koska suosii tiettyä teollisen kokoluokan valmistajaa, 2.) ketju voi lisätä tuotteelle hintaa, koska se myydään tuoretiskillä (ah, tuota nimen ja todellisuuden välille juopaksi asettautuvan käytännön hohkaamaa ironiaa), 3.) ketju säästää aikaa, mikä muuntuu koneiston laskelmissa rahaksi, 4.) kauppa ostaa tuoretiskillä brandilleen prestiisiä, koska palvelutiskeihin liitetään käsityön, tuoreuden ja palvelun mielikuvia, joita ketjut hyväksikäyttävät surutta á la marinadikohu.\nHauskinta koijauksessa on, että S-ryhmän harjoittaman harmaan propagandan mukaan asiakkaat omistavat yrityksen, mikä lienee teknisesti osittain totta, mutta on mielikuvan tasolla yhtä osuvaa kuin puheet käpälöityjen presidentinvaalien suhteesta kansan tahtoon. Mitä tulee suomalaisen ruokakulttuurin airueina toimimiseen, nämä Machiavellin harmaat hengenheimolaiset muovaavat asiakaskuntansa makutottumuksia kuin löysää poliittista tahtoa. Sitkoa ei synny, mutta kassakone kilisee.


Koko nimi Marcos Antonio Senna da Silva\nSyntymäaika 17. heinäkuuta 1976 (ikä 45)\n2006–2010 Espanja 28 (1)\nMarcos Antonio Senna da Silva (s. 17. heinäkuuta 1976 São Paulo, Brasilia) on brasilialaissyntyinen espanjalainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän edusti 11 vuoden ajan Espanjan Primera Divisiónin Villarrealia.\nSenna aloitti ammattilaisuransa Brasilian kolmosdivisioonan Rio Branco vuonna 1997. Ennen siirtymistään Espanjaan vuonna 2002 hän oli mukana voittamassa seurajoukkueiden maailmanmestaruutta Corinthiansin paidassa vuonna 2000. Villarrealia hän on edustanut Espanjan pääsarjan lisäksi myös UEFA Cupissa ja Mestarien liigassa, joista jälkimmäisessä seura ylsi välieriin vuonna 2006.\nSenna sai Espanjan kansalaisuuden heinäkuussa 2005. Koska hän ei ollut koskaan edustanut Brasiliaa kansainvälisellä tasolla, oli hän halutessaan vapaa edustamaan Espanjaa. Ensiesiintymisensä Espanjan maajoukkueessa hän teki 1. maaliskuuta 2006 ystävyysottelussa Norsunluurannikkoa vastaan. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa ja 2008 EM-kilpailuissa, joista jälkimmäisessä Espanja voitti mestaruuden. Samalla hänestä tuli ensimmäinen brasilialaissyntyinen pelaaja, joka on voittanut Euroopan-mestaruuden.\nSennan serkku Marcos Assunção on myös ammattilaisjalkapalloilija.\nBrasilian pääsarjamestaruus: 2001\nMarcos Senna Football Database -sivustolla (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Marcos_Senna&oldid=18604148”\nSivua on viimeksi muutettu 17. joulukuuta 2019 kello 19.48.


LUCA-ruokailuryhmä 100cm PASTA-tuoleilla - Ruokailuryhmät | Sotka.fi\nAsiakasarviot Sotka Outlet Sohvakirppis Tuotteet » Ruokailutila » Ruokailuryhmät » Takaisin\nLUCA-ruokailuryhmä 100cm PASTA-tuoleilla\nEsimerkiksi:41,25 €/kk (12 kk)\n41,25 €/kk (12 kk)\nLUCA-pöydällä ja neljällä PASTA-tuolilla varustettu ruokaryhmä. Pyöreä ruokaryhmä sopii hyvin avaraan tilaan sekä edullisen hinnan vuoksi sopii väliaikaiseenkin asuntoon keittiöryhmäksi.\nPöydän kansi on valmistettu MDF-levystä sekä vanerista ja on kohtalaisen kevyt. Pöydän reunassa koristeviiste ja jalat tulevat irtonaisena. Jalat ja sokkeli ovat valmistettu massiivipuusta. Tuoleissa taivutettu 11m paksu vaneri-istuin ja kromiset putkijalat. Tuolit tulevat myös osina.\n4 kpl PASTA TUOLI VALKOINEN VANERI, KROMIJALKA 59,-\nL52 x S47 x K83 x Ist.korkeus 46 cm.\nLUCA PYÖREÄ PÖYTÄ VALKOINEN HALK.100CM 199,-\nL100 x K74 x P100 cm.\nluca_py__re___p__yt__.jpg (1.11 Mt)\nMIRA-tuoli Väri: valkoinen


Ennakkokuuntelu: Gian - All Life Erased - KaaosZine\nEnnakkokuuntelu: Gian – All Life Erased\nKirjoittanut Arto Mäenpää - 13.2.2015\nÄänekoskelta tuleva metalli -yhtye Gian julkaisee uuden albuminsa nimeltä ”All Life Erased” helmikuun 20. päivä Inverse Recordsin kautta. Kaaoszine yhteistyössä yhtyeen kanssa haluaa nyt tarjota lukijoilleen viikon ajan mahdollisuuden kuunnella yhtyeen tuoreen albumin kokonaisuudessaan ennakkoon sivustollaan. Voit kuunnella albumin sekä lukea yhtyeen selitykset albumin kappaleista tästä:\nYhtye on kuvaillut albumin kappaleita seuraavasti:\nAvausbiisi iskee pöytään oikeastaan kaikki ne musiikilliset elementit, joista levyssä on kyse. Sanoituspuolella kertojana on jonkun tulevaisuuden sodan veteraani, jota post-traumaattinen stressihäiriö nakertaa.\nJos tällä bändillä olisi omassa universumissaan jokin klassikkostatusta nauttiva kappale, niin se olisi varmaankin tämä. Alunperin kakkosdemon biisejä, sanoituksissa käydään jotain kosmista sotaa, josta kyseinen verimyrsky aiheutuu.\nTärinää ja muuta hulluttelua. Armageddon tulee taas, antakaamme uhri Perkeleelle!\nJos ei Jessen ylösnousemuskertomuksesta väkisinkin tule mieleen epäkuolleet ja pimeyden voimat niin mikäs sitten? Biisi vyöryy eteenpäin kuin huora suossa ja sisältää yhtyeelle harvinaisen soolospotin.\nVarmaan ainoa oikeasti keskitempoinen biisi bändin repertuaarissa. Välillä junttaillaan kuin Ron Jeremy ja välillä rokataan. Sanoituksissa elätellään hurmaavaa joukkopolttoitsemurhaa.\nKylmä sota ja ydinaseiden pelko takaisin! Avausbiisistäkin tuttu kertoja tuumaa, että tuhosin ihan vain koska pystyin. Musiikillisesti biisi yrittää olla hitti, mutta C-osa viimeistään torppaa sen suunnitelman.\nSodan ja irstaan seksin lisäksi se kolmas Gianin suosima aihe: itsensä lahtaaminen. Täydellinenhän sen laukauksen tarttis olla, ettei jää vihannekseksi. Tai henkiin ylipäätään. Soittaessa jännetupit paukkuu.\nHetken laulu, punk on läsnä. Sanoituksissa nussitaan ja pannaan.\nVitutusbiisi, kuten nimestä voi päätellä. Jokaisenhan joskus tekee mieli vetää berserkkimoodi päälle ja syöksyä erinäisten astaloiden kanssa väkijoukkoon, vai mitä?\nJatketta Trauman ja Burnin kertomukselle. Sotaherra ymmärtää ja toteaa, että sähkötuoli tahi hirttosilmukka on ihan oikea kohtalo. Lienee repertuaarin melodisin kappale\nJos jossain on se raja kuinka jenkkipopiksi tämä bändi kehtaa venyä niin tässä lie ollaan ihan siinä huulilla. Sanoitukset ruotii sitä normaalia maailmantuskaa kun rahan arvo on suurempi kuin ihmisen.


Zyskowicz vastaa professorin kritiikkiin – ”Näistä saisi otsikon: perustuslakiasiantuntijat törmäsivät perustuslakiin” | Demokraatti.fi\n13.7.2017 06:23 ・ Päivitetty: 13.7.2017 08:59\nZyskowicz vastaa professorin kritiikkiin – ”Näistä saisi otsikon: perustuslakiasiantuntijat törmäsivät perustuslakiin”\nKokoomuksen pitkäaikainen kansanedustaja, sote-käsittelyn edellä perustuslakivaliokunnan varajäseneksi siirtynyt Ben Zyskowicz sai keskiviikkona kuulla ystävänsä Kimmo Sasin kanssa poikkeuksellisen suoranasanaista kritiikkiä emeritusprofessori, perustuslakiasiantuntija Kaarlo Tuorilta.\n– Minusta on hyvin selvää, että sellainen kielenkäyttö, jota pari entistä puheenjohtajaa on käyttänyt useita vuosia, ei voi olla vaikuttamatta haitallisella tavalla valiokunnan asemaan, Tuori sanoi Porin Suomi-areenalla ja osoitti sanansa Zyskowiczille ja Sasille.\nMolemmat ovat entisiä perustuslakivaliokunnan puheenjohtajia ja molemmat ovat vuosien varrella puhuneet muun muassa perusoikeusfundamentalismista ja viitanneet sillä joidenkin valiokunnan kuulemien asiantuntijoiden tulkintoihin.\nZyskowicz kertoo suorittaneensa Tuorin edellyttämää itsetutkiskelua jo aikaisemmin, kun hän on päättänyt lopettaa perusoikeusfudamentalisti-käsitteen käyttämisen. Hän pidättäytyi käsitteen käytöstä viimeksi kesäkuussa, kun eduskunnan perustuslakivaliokunta antoi lausuntonsa sote-lainsäädännöstä eikä hän ollut lausunnosta kaikilta osin samaa mieltä.\n– Olen luopunut siitä siksi, että olen huomannut, että se koetaan loukkaavaksi ja virheellisellä tavalla leimaavaksi, Zyskowicz sanoo.\nProfessori Markku Helin esitti sen poleemisessa artikkelissaan pakinanomaisesti.\nKäsite itsessään ei ole lähtöisin poliitiikan parista vaan oikeustieteellisestä kirjallisuudesta.\n– Sen loi professori Markku Helin, joka esitti sen poleemisessa artikkelissaan pakinanomaisesti. Artikkeli ei ollut varsinaisesti tieteellinen. Sen otsikko oli Perusoikeuksilla argumentoinnista. Helin rinnasti muutamien perustuslakiasiantuntijoiden harjoittaman erittäin tiukan tulkinnan siihen, että meillä on uskontoja, joita jotkut asiaan vihkiytyneet tulkitsevat ainoalla oikealla tavalla.\nMyöhemmin professori Aulis Aarnio käytti sitä kirjassaan ilman lainausmerkkejä ja Zyskowiczin mukaan hyvin neutraalisti.\nLopulta käsite politisoitui ja Zyskowicz myöntää itse politisoineensa sen, mistä juontuu toinen syy miksi hän päätti lopettaa puheet perusoikeusfundamentalisteista.\nSe mikä törmäsi ongelmiin oli näiden kahden ylikireän tulkintatradition edustajan tulkinta.\n– Viittaan esimerkiksi Anu Koivusen esiintymiseen Pressiklubissa tai Aamulehden pääkirjoitukseen. Näissä yhteyksissä tätä oikeustieteellisen tulkinnan koulukuntaa tarkoittavaa käsitettä käytettiin täysin väärin. Aamulehdessä meidän väitettiin esimerkiksi olevan suunnilleen sitä mieltä, että perustuslain tulkitsemiseen riittää terve järki eikä siihen tarvita erityistä oikeudellista argumentointia. Koivunen antoi ymmärtää, että tämä on pelkkää poliittista spinnausta ja propagandaa.\nNykyisin Zyskowicz puhuu mieluummin ylikireän perustuslain tulkinnan opista. Taustalla on lainsäätäjän harkintamarginaalin supistaminen, mikä on Zyskowiczin mukaan itsessään perustuslain vastaista. Hän aikoo jatkossakin vastustaa virheellisenä pitämäänsä tulkintaa julkisesti.\n– Se lähtee siitä, että lainsäätäjän tulisi valita tulkintamahdollisuuksista aina se, joka parhaiten toteuttaa tietyn perusoikeuden. Tällaisen edellyttäminen kaventaisi huomattavasti lainsäätäjän harkintamarginaalia ja toimisi perustuslain kansanvaltaisuusperiaatetta, sitä, että lainsäädäntövalta kuuluu eduskunnalle, vastaan.\nHän ottaa esimerkiksi perustuslakiasiantuntijoiden, professorien Tuomas Ojasen ja Juha Lavapuron kirjoituksen perustuslakiblogissa, jossa he totesivat etukäteen, että hallituksen kaavailema 18 maakunnan malli törmää perustuslakivaliokunnassa huomattaviin ongelmiin.\nOjasen ja Lavapuron mukaan 12 maakunnan malli turvaisi 18 maakunnan mallia paremmin perustuslain 19 pykälän 3 momentissa mainitut perusoikeudet perustason sote-palveluiden järjestämisessä.\n– Se mikä törmäsi ongelmiin oli näiden kahden ylikireän tulkintatradition edustajan tulkinta. Perustuslakivaliokunnassa ei nähty mitään perustuslaillisia ongelmia siinä, että maakuntia on 18 eikä 12 tai 5, koska katsottiin myös 18 maakunnan pystyvän turvaamaan palvelut.\nHän ottaa esiin myös kuvitteellisen esimerkin lapsilisien leikkauksista, koska lapsilisien taustalla olevat perusoikeudet mainitaan samassa perustuslain momentissa.\nIlmeisesti hän on ottanut jonkun demokratian jatkokurssin ja löytänyt uuden tulkinnan.\n– Kun lapsilisien taso on nykyisin noin 100 euroa kuussa, voidaan ajatella, että hallitus esittäisi ensi vaalikaudella niiden leikkaamista 90 euroon kuussa, tai tuleva oppositio esittäisi samassa yhteydessä lapsilisiin kympin korotusta. Ylikireän perustuslain tulkitsemisen oppi, se, että lainsäätäjän tulisi valita aina vaihtoehto, joka parhaiten turvaa perusoikeuden, johtaisi tässä esimerkissä siihen, että vain kympin korotusta pidettäisiin perustuslain mukaisena. Nykyinen sata euroa olisi perustuslain vastainen, samoin esitetty leikkaus.\nMyös tähän tulkintaan on Zyskowiczin mukaan tullut ratkaisu kahden viime vuoden aikana, kun ”Ojasen ja Lavapuron oppi” on törmännyt seinään perustuslakivaliokunnassa.\n– Syksyllä 2015 ja 2016 oli käsittelyssä lukuisia säästölakeja, joilla esimerkiksi jäädytettiin ensin opintorahan indeksi, sitten sitä reippaasti leikattiin. Myös muun muassa lapsilisiä, takuueläkettä ja kansaneläkkeen kustannusindeksiin sidottuja etuuksia hitusen leikattiin. Leikkaukset todettiin perustuslain mukaisiksi, Zyskowicz sanoo ja vääntää näkemyksensä varmuuden vuoksi vielä rautalangasta.\n– Se oppi, jota perustuslakiblogissa ja eräissä muissa kirjoituksissa ja puheissa nämä ylikireän tulkinnan edustajat ovat ajaneet, on törmännyt perustuslakiin ja perustuslakivaliokuntaan. Heidän oppinsa on osoittautunut perustuslakivaliokunnan tulkintakannoissa virheelliseksi. Näistä esimerkeistä saisi otsikon: perustuslakiasiantuntijat törmäsivät perustuslakiin.\nZyskowicz ottaa esiin myös hallitusohjelman julkistamisen kesältä 2015.\nOsaltani toivon, että hänkin luopuisi tällaisista lausunnoista.\n– Tuolloin professorit Lavapuro ja Ojanen sanoivat Yleisradiolle, että miten voidaan perustella sosiaaliturvan leikkauksia ja säästöjä heikossa asemassa oleviin kansalaisiin nähden, kun samalla voidaan keventää autoilun, työnteon ja yrittäjyyden verotusta. Eli he olivat sitä mieltä, ettei säästöjä voida tehdä silloin, kun on ”varaa keventää verotusta”. Sekin oppi on osoittautunut virheelliseksi.\nHän tulkitsee professoreiden pyrkineen kannanotoillaan vaikuttamaan etukäteen hallituksen ja perustuslakivaliokunnan tekemisiin. Professori Lavapuron Zyskowicz mainitsee muuttaneen kantaansa maakuntien määrästä perustuslakivaliokunnan kuulemisessa. Syy oli Zyskowiczin mukaan nimeomaan perustuslaissa mainittu kansanvaltaisuusperiaate.\n– Olen tyytyväinen. Ilmeisesti hän on ottanut jonkun demokratian jatkokurssin ja löytänyt uuden tulkinnan, hyvä niin.\nZyskowicz ei ymmärrä miten perustuslakiasiantuntijoiden näkemysten arvostelu heikentäisi asiantuntijoiden tai perustuslakivaliokunnan arvovaltaa, mutta ymmärtää vaatimuksen asiallisesta kielenkäytöstä.\n– Toisaalta professori Ojanen on julkisesti väittänyt, että minä olisi ollut sitä mieltä, että perustuslakia pitää aina tulkita päiväkohtaisten ja puoluekohtaisten argumenttien kautta, mikä on aivan väärin. Osaltani toivon, että hänkin luopuisi tällaisista lausunnoista.\nKorjattu klo 12.00 Ben Zyskowicz siirtyi sote-käsittelyn alla perustuslakivaliokunnan varajäseneksi.


Tiura ei aio erota koulusäätiön hallituksesta - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTiura ei aio erota koulusäätiön hallituksesta\nJulkaistu 03.12.2009 12:00\nLahjusrikoksesta epäilty kansanedustaja Marja Tiura (kok.) on ilmoittanut Anna Tapion koulun säätiölle, että hän siirtyy syrjään säätiön hallitustyöskentelystä. Tiura ei siis pyydä eroa, vaan jättää toistaiseksi osallistumatta esimerkiksi hallituksen kokouksiin. - Hallitus käsittelee Tiuran asemaa kokouksessa ensi viikolla, kertoo puheenjohtaja Hannu Saarikangas. Tiura päätti asiasta sen jälkeen, kun 45 minuuttia -ohjelma kertoi rikosepäilystä eilen. Hän ei ollut aiemmin kertonut epäillyn asemastaan myöskään säätiön hallituksen puheenjohtajalle. Rikostutkinta on jatkunut jo kuukausia. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nEilen Saarikangas kehotti Tiuraa harkitsemaan, voiko hän jatkaa hallituksen jäsenenä. Puhelimitse aamupäivällä tavoitettu Tiura kieltäytyi jälleen MTV:n haastattelupyynnöstä. Hän ei myöskään vastannut eilen 45 minuuttia -ohjelman soittopyyntöihin. Tiuran mukaan hän on kertonut kaiken oleellisen asiasta kokoomuksen Verkkouutisille. Lue myös: Luetuimmat: Uutiset\nTiura kiistää huonekalulaskujen ohjaamisen vaalirahayhtiö Nova Groupille


Malminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt ja pelisäännöt | GTK\nGTK // Uutinen // Malminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt ja pelisäännöt\nKriittiset mineraalit 8.12.2021\nMalminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt ja pelisäännöt\nMalminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt sekä lainsäädännön vaikutukset etsintään. Geologian tutkimuskeskuksen asiantuntijat ovat osallistuneet tuoreen oppaan laadintaan.\nGeologian tutkimuskeskuksen asiantuntijat Toni Eerola, Jukka Konnunaho ja Bo Långbacka ovat osallistuneet erityisesti malminetsinnän menetelmiin, maankäyttöön ja lainsäädäntöön sekä sidosryhmäyhteistyötä käsittelevään sisältöön.\nMalminetsintäopas antaa hyödyllistä tietoa yritysten lisäksi kaikille malminetsinnän sidosryhmille kuten viranomaisille, medialle ja aiheesta kiinnostuneelle kansalaiselle.\n”Mitä enemmän malminetsijöiden käytännöt kehittyvät ja kansalaisten ymmärrys alasta lisääntyy, sitä enemmän syntyy tilaa hedelmälliselle vuoropuhelulle kaikkien osallisten kesken. Silloin opas on täyttänyt tehtävänsä”, sanoo Kaivosteollisuuden malminetsintäryhmän puheenjohtaja Sanna Rötsä, Boliden Kevitsa Mining Oy.\nPäivitetylle oppaalle tarvetta\nMenneinä vuosikymmeninä Suomessa on julkaistu useita malminetsintää käsitteleviä oppaita. Malminetsintä on erittäin ajankohtainen aihe, ja on tarve jakaa puolueetonta tietoa. Julkaistu opas ottaa huomioon malminetsinnän koko elinkaaren malminetsintäyhtiön ja sen sidosryhmien kuten maaomistajien ja viranomaisten näkökulmasta.\nUudelle oppaalle on ollut tarvetta myös siksi, että malminetsintää käsittelevä lainsäädäntö, teknologia sekä toimintatavat ovat muuttuneet edellisten oppaiden julkaisun jälkeen merkittävästi. Ensi vuonna odotettavissa oleva kaivoslainsäädännön muutos vaikuttanee oppaan sisältöön niin, että opas päivitetään vastaamaan uutta kaivoslakia.\nGTK:n edustajat työryhmässä: Toni Eerola, Jukka Konnunaho ja Bo Långbacka\nYksi kommentti artikkeliin ”Malminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt ja pelisäännöt”\nMalminetsintäopas kokoaa yhteen alan hyvät käytännöt ja pelisäännöt – Geologia.fi 16.12.2021\n16.12.2021 at 12:55