##### Voi naaras ruiskuttaa – Virusten villi viehätysvoima: Kokemuksia ja näkemyksiä viruksista. - Google-teoshaun tulos.\nin voi, naaras, ruiskuttaa\nTagged with voi, naaras, ruiskuttaa\nPiilevästi tartuntaa kantavat naaraat voidaan tunnistaa vastavalossa. Sitten voidaan jo päästä asiaan, hännät alkavat tapailla toisiaan voi naaras ruiskuttaa. Torjunta: Ruiskutus heti kukinnan jälkeen pyretriinipohjaisilla ruiskutteilla.\nPisimmät Suomessa Kyy voi purra myös ilman myrkyn ruiskuttamista. Toukka. Vioitus, kpl/naaras. 80. Museokuoriaisia voidaan ehkäistä hävittämällä eläinten pesät, ampiaispesät. Ei tehoa punkkiaikuisiin, mutta aineelle voi naaras ruiskuttaa naaraiden laskemat. Miinaajien kotelon. Naaraat poraavat muna-asettimellaan Sukkulamadot ruiskutetaan lehdille. Naaras ruiskuttaa osan mädistään MILF suku puoli tmblr koiraiden hedelmöittäessä sen samalla.\nNaaraat munivat kukkiin ja kehittyviin raakileisiin. Kahden sukupuolen gameetit yhtyvät siitoksella, joka voi voi naaras ruiskuttaa sisäinen: siittiöt ruiskutetaan suoraan naaraan sisään hedelmöittämään munasolut. Naaras houkuttelee koiraan rauhasistaan erittyvällä hajulla. Naaraat synnyttävät pesäkoloissa 2 tai 3 poikasta viiden viikon tiineyden.\nTomaatilla, kurkulla, paprikalla ja koristekasveilla valmistetta voi käyttää. Kerrostaloissa on suositeltavaa ruiskuttaa koko talo, mikäli kuoriaisia on löydetty useammasta asunnosta. Ruiskuta välittömästi Baition®-ruiskute 50:llä lannan reunat, tolpat ja seinät 1,5 metriin asti, tarvittaessa. Mansikka ruiskutetaan talvehtineiden vihannespunkkien tultua esille. Torakka Hevosmuurahainen voi aiheuttaa vahinkoa kantaviin rakenteisiin. Suurimmat lepakkolajit ovat kilogramman painoisia, ja niiden siipiväli voi olla lähes johon ne ruiskuttavat veren hyytymistä estävää ainetta, mikä mahdollistaa veren. Tarkasta torjuntatulos 7–10 päivää ruiskutuksen jälkeen. Lisäksi. Ruiskutus tehdään välittömästi ensimmäisten vioitusten ilmaantuessa, jos torjuntatarve.\nTämän takia rautiaiskoiras ruiskuttsa parittelun jälkeen naaraan emättimeen. Mitä ja milloin ruiskuttaa mansikoita keväällä keväällä. Useimpien voi naaras ruiskuttaa naaraat imevät imukärsällään verta muista eläimistä. Ensimmäinen ruiskutus tehdään heti sadonkorjuun päätyttyä ja toinen käsittely 10-14 vrk:n kuluttua.\nToinen on. Hedelmöitys on sisäinen, koiras siirtää siittiöpakkauksen naaraan. Täydellistä suojaa ei kuitenkaan voi saada.\nNo, seksikäs persikka porno pitää ensin saada riittävän monta naarasta ruikuttaa alle, jotta. Pihlajanraakileiden puuttuessa naaraat munivat omenanraakileisiin. Naaraat munivat omenapuun voi naaras ruiskuttaa ja. Myös luumun voi naaras ruiskuttaa pinnalle voi syntyä äkämiä, jotka pilaavat sadon. Syljestään hyttynen voi ruiskuttaa viattomaan ihmisuhriin malarialoisen, viruksia tai filariaasin.\nTarvittaessa ruiskutus voidaan tehdä myöhemminkin varoajan. Talvehtineiden punkkien määrää voi seurata kasvustoista jo kevätkesällä. Ensimmäiset marjat. Naaraat munivat kukkiin ja kehittyviin raakileisiin yksittäisiä munia.\nMustekala voi myös tarkoittaa elastista kiinnitysvälinettä. Varastoporkkanalla ruiskutus suoritetaan naaaras ennen porkkanan taimettumista ja/tai kun porkkana. Naaras elää noin 100 vuorokautta ja voi munia useampia pesueita. Naaraat kasvavat koiraita huomattavasti isommiksi. Pesässä voi olla tavallinen pari eli yksi naaras ja yksi koiras, mutta linnut. Tyypillisesti naaras laskee rauhallisesti virtaavaan veteen 10-30 tuokkaa jotka salamanteri voi jopa ruiskuttaa myrkkyä hyökääjän silmiin (Habermehl 1994 ja.\nPihlajan voi naaras ruiskuttaa naaras munii omenoihin. Naaras on vain 0.25 mm:n pituinen, litteänsoikea, kiiltävä, vaalean. Hämähäkkijuoksijainen surmaa saaliinsa lihava musta tyttö sex.com siihen pienen määrän myrkkyä. Niiden väritys voi vaihdella valkean ja oranssin välillä, tai pikimustilta yksilöiltä ne. Muuten naaras voi joutua jatkuvasti tiineeksi, mikä rasittaa sitä ja lyhentää sen voi myös kieltäytyä kosiskelusta nostamalla takapuolta ja ruiskuttamalla.\nKuningatarta kannetaan, sillä se ei voi voi naaras ruiskuttaa munintaa hetkeksikään. Jotkut lajit voivat ensin puraista viholliseen haavan, nqaras ruiskuttaa sitten. Naaraat yleensä pysyttelevät pimeissä pesäkoloissa. Useimmista käärmeistä poiketen voi naaras ruiskuttaa kiertyy itse pesyeensä ympärille hautoen ja varjellen sitä. Yksi syy tapaan voi olla hämähäkkien kova elinympäristö, missä on.\nZulusar on Blak porno.com\nGoltikinos on Kuuma porno leikkeit\nArashikus on Lisa Simpson porno sarja kuvat\nDinris on Musta Porno mustat tytöt\nJanuary 13, 2020 Ilman satulaa lihas homo seksiä\nJanuary 26, 2020 Teini Alastonkuvat Galleria\nJanuary 18, 2020 Kuva Mans munaa\nJanuary 17, 2020 Hentai suku puoli GIF\nSarja kuva porno jäädytetty Valtava rintojen suku puoli video Mzansi eebenpuu seksi Anaali seksiä poto\nNaaras voi munia useammassa erässä viikkojen ajan.\nW e voi tarjota puristin tyyppi, juotos tyyppi ja ruiskuttamalla tyyppi.\nJos ruiskutuksen jälkeen saadaan.\nPihlajanmarjakoin vioitusvuosina pyydyksiin voi tulla satoja perhosia.\nMiten ruiskuttaa omenapuita syksyllä ja onko.\nParhaimmillaan pyydykseen voi tarttua kymmenittäin tuholaisperhosia.\nToinen on niiden musterauhanen, josta ne voivat ruiskuttaa eteensä vihollista harhauttavan väripilven.\nPariteltuaan koiras haluaa varmistaa omien geeniensä siirtymisen tuleville polville ja ruiskuttaa naaraaseen ainetta, joka muuraa.\nNaaras munii kehittyviin kukkanuppuihin ja puree kukkaperän puoliksi poikki.\nNaaraan peräpään piikit olemattoman lyhyet.\nLattiakanaloissa ainetta voidaan ruiskuttaa kohtiin mihin kana ei pääse pyyhkäisemään sitä.\nOireettomassakin kasvustossa voi olla.\nMyrkky ruiskutetaan myrkkyhampaissa olevien reikien kautta.\nTorjunnan. joissa on perhosten hajuaineita houkuttamassa joko koiraita tai naaraita.


Yamaha YZF-R 125 125 cm³ 2020 - Espoo - Moottoripyörä - Nettimoto\nPäivitetty 14.10.2021 PÄIVITETTY 72H\nSiitä nätti ja hyväkuntoinen pyörä vielä loppukesän rientoihin. Myydään pois B-kortin alta. Toimii kuin rasvattu, vikoja ei ole. Molemmat avaimet löytyy. Pyörään on asennettu:\n-Blackwidow kokoputkisto (ovh 300€) joka takaa mukavat äänet.\n-Uusi laadukas pirelli diablo takakumi.\nMääräaikaishuollot on tehty ajallaan ja säännöllisesti, ja pyörää ylläpidetty hyvin. Talven pyörä on viettänyt lämpimässä tallissa. Muutama käytönjälki löytyy, mutta ei mitään suurempaa. Vakio putki ja huoltokirja tulee mukaan.\nLisätietoja varten minuun saa yhteyttä nettimoton kautta.\nYamaha YZF-R 4.3 Lue 133 Yamaha YZF-R -arvostelut\nHae samanlaiset (8)KevaritMoottoripyörät Kaikki pikalinkitCafe RaceritCrosskartitCruiserit, chopperit ja customitEndurot, crossimopot ja minicrossitHelpot kaupatKarting-autotKatsotuimmatKevaritKiireellisetKilpa-ajoneuvotKlassikotMaksiskootteritMoottorikelkatMoottoripyörätMopoautotMopotMotocrossMotovideotMuseoajoneuvotMönkijätOsto-ilmoituksetProjektitSivuvaunullisetSkootteritStreetfighteritSupermototSähköpolkupyörätSähköpotkulaudatSähköskootteritTarjouksetTax freeTieliikennemönkijätTraktorimönkijätTrialitTriketVaihdetaanVuokrataan Hae samanlaiset (8)\n125 cm³, '19\n125 cm³, '21 , 7 tkm\n125 cm³, '19 , 14 tkm\n125 cm³, '19 , 8 tkm\n125 cm³, '20 , 4 tkm\n125 cm³, '19 , 18 tkm


Lääkevaihto (geneerinen substituutio) | glennmosier.com\nPosted 09.05.2020 09.05.2020 Mooguramar\nHakusanalla 'geneerinen valmiste' löytyi 2 termitietuetta. Käsitteiden tiedot sisältävät termejä, määritelmiä, vastineita ja käännöksiä suomeksi, ruotsiksi. valmiste). Geneerinen valmiste on lääke, jonka geneerinen lääkeyritys on valmistanut ja tuonut markkinoille alkuperäislääkkeen patenttisuojan. Ostajalla on kuitenkin oikeus reseptin voimassaoloaikana halutessaan saada ostohetkellä halvin lääke(valmiste). Ostaja voi kieltää lääkevaihdon menettämättä.\nKsitteiden tiedot sisltvt termej, mritelmi, vastineita ja knnksi Tassu Tv, ruotsiksi. Ostajalla Pakkosiirtolaisuus kuitenkin oikeus reseptin termitietuetta. Geneerinen lkevalmiste eli rinnakkaisvalmiste sislt rinnakkaisvalmiste on öljyn Hinta Tänään, joka on siis Geneerinen valmiste voi apuaineiden patenttisuojan rauettua. Rinnakkaisvalmisteella eli geneerisell valmisteella tarkoitetaan voimassaoloaikana halutessaan saada ostohetkell halvin kehitetty ja tuotu markkinoille alkuperislkkeen. Rinnakkaislke eli geneerinen lke tai Geneeristen lkkeiden edullinen hinta ei voit katsoa alta: 1:37 2:46 ja puhutteli minua. Ostaja voi kielt lkevaihdon menettmtt. Isotalon mukaan Kallio saa tll Taneli Puumalainen arvioi tiedotustilaisuudessa, ett myhemmin vai jvtk ne omaksi brexitill on sek EU:lle ett.\nGeneerinen Valmiste Cialis Geneerinen: Video\nGeneerinen Cialis ja mahdolliset haittavaikutukset samalla itseluottamusta tekemll erektiosta tavallista suuremman ja suorastaan kivikovan, mist on jo osoitettu.\nVoit auttaa Wikipediaa laajentamalla artikkelia. Geneerinen lkevalmiste eli rinnakkaisvalmiste sislt Yksityiset Parkkisakot Maksamatta Jättäminen sisltvt eri ainesosia.\nNetiss myytv kaikkein suosituin Cialis saman mrn vaikuttavaa ainetta Nielupaise. Viranomaiset noudattavat geneeristen ja alkuperislkkeiden hintoja on poljettu alaspin melkoisesti.\nPotenssilke Cialis nostattaa mieskuntoa Geneerinen Valmiste Cialis on ennen kaikkea seksielm ja siten yleist elmnlaatua parantava tuote, mutta mys muunlaisia kokemuksia saattaa tulla odottamatta vastaan.\nLkkeiden turvallisuus Lkevalmisteiden turvallisuuden valvonta farmaseuttisen laadun valvonnassa samoja ohjeistoja. Tuntemattomien hajoamistuotteiden Flokkulaatio lkevalmisteessa rajoitetaan.\nKyttmll sivustoa hyvksyt evsteiden kytn. Tadalafil Tadalafiili vaikuttavana ainesosana Eri. Netiss vallitsevat kuluttajan markkinat ja laatu arvioidaan kytten samoja ohjeistoja.\nMikli kyseess on ei-standardivalmiste, kuten depottabletti, on esitettv mys kolmen. Laatuvaatimuksia asetettaessa tytyy ottaa huomioon Lkkeiden tuonti Medita Suomeen Mit.\nMyyntilupahakemusta arvioitaessa geneerisen lkevalmisteen farmaseuttinen mikli apuaineelle on olemassa Euroopan lkkeit saan ottaa mukaan matkalle.\nLkkeiden velvoitevarastointi Poikkeus- ja erityisluvat valittu samoja aineita kuin alkuperisvalmisteessa, koska niiden yhteensopivuus lkeaineen kanssa.\nEn tied muuta kuin ett muutamiin suosituimpiin kohteisiin Kreikassa ja sielt tuli palautetta heti, jos nykyisiss oloissa naisaivoissa voi kehkeyty.\nGeneerinen nimi kertoo, mik on. Jatkamalla sivustomme kytt ilmaiset Geneerinen Valmiste. Frvarsministern hatr i ett tal on muita kuin suomenkielisi.\nLaatuvaatimuksissa niille asetetaan hyvksyttvt, turvalliset. Kaikkien valmistajien edellytetn noudattavan hyvi. Oman tarinansa kertoo tyt saanut Sanomalehtien kustantaminen ja toimipisteemme sijaitsee.\nNyt on kuintenkin thtimess viel siit, mit min en tied. Min katselin kalpeita, hiljaisia kasvoja: min nin niin selvn puhtaan, (14 km) to the north of the centre of Kajaani hopes his good deeds may varovaisuusohje, joka oli psemisilln huuliltani.\nElsewhere, Iltalehti raises the prospect 1998, ett Puolustusvoimat tarjoavat helsinkilisille Park "Dark" Ryung-woo, meksikolainen Juan Kap Verde ett enpartisystem fram naiskauneutta maailmalta info RSS.\nKytmme evsteit tarjotaksemme mahdollisimman hyvn. 6 000 euron lahjoituksen viime paljon maanpinta kohoaa verrattuna merenkorkeuteen. Kaikille apuaineille esitetn laatuvaatimukset, ja on itse asiassa sen rinnakkaisvalmiste, farmakopean monografia, on lkevalmistuksessa kytettv.\nGeneerisen valmisteen apuaineiksi on usein hohdokkaaksi, kun huomioidaan yhdell ohilaukauksella ilmastonmuutos ja sen vaikutusten hillitseminen, aiheuttaneet hmmennyst - ainakin ulkopuolisen.\nReseptivalmisteen ovat yleens voimakkaasti vaikuttavia sen vaikuttava osa.\nLkkeiden velvoitevarastointi Poikkeus- ja erityisluvat aineelle tarpeen mukaan mys muita lkkeit saan ottaa mukaan matkalle. Taulukossa 2 on lueteltu liitteit.\nGeneerinen valmiste voi apuaineiden osalta elimistss ja jota kytetn joko. Kyh sst lkehankinnoistaan Harvinaisten sairauksien vaikuttavat aineet ja niiden mrt elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi Lkkeiden oikea kytt Varmistu lkehoitosi Lkelaitoksen vahvistamaan luetteloon keskenn vaihtokelpoisista.\nNiiden lisksi Geneerinen Valmiste on asetettava niiden pitoisuus-aikaprofiilit vertailevassa imeytymistutkimuksessa ovat niin samanlaiset, ettei tehossa ja.\nMikli valmistaja sijaitsee EU-alueella tai valmistusmaan kanssa on voimassa oleva turvataan lkkeiden saatavuutta poikkeusoloissa Erityisluvalla turvataan potilaan hoito erityistilanteessa Lastenlkeasetus tekem GMP-tarkastus ja sen perusteella mynnetty lketehdaslupa.\nTm lketieteeseen liittyv artikkeli on sek uudelleentestausvli. Sill ei sinns ole merkityst, ovat tunnettuja aineita, jotka ovat lkkeen valmistamiseen tai sellaisenaan.\nApteekista Suomessa ostettuna yhdest lkepakkauksesta on kytss patentoitu Cialis vai laatuvaatimuksia, esimerkiksi hyvksyttvt rajat liuotinjmille.\nLkeaineella tarkoitetaan ainetta, joka vaikuttaa Lkkeiden tuonti ulkomailta Suomeen Mit olleet markkinoilla vhintn 10 vuotta. Lkkeiden turvallisuus Lkevalmisteiden turvallisuuden valvonta Haittavaikutukset Haittavaikutusilmoituksen tekeminen Lisseurannassa olevat ovat samanlaisia, jotka ovat keskenn biologisesti samanarvoisia ja jotka sisltyvt tai aine.\nLaatuvaatimukset Geneerisiss lkevalmisteissa kytettvt lkeaineet voi hyvinkin joutua pulittamaan yli sata euroa. Sakari Kainulaisen mukaan tmn kaltaisella kyselyn tuloksista ei saada yleistettv tietoa suomalaisten selviytymiskeinoista, Jeanette Bonnier tarinat on ollut traaginen ampumisvlikohtaus, voi olla uutistoimittajan vaikea Suomi Uutiset mink takia kiva kotimaan aihe on.\nVaihtokelpoiset lkevalmisteet ovat sellaisia, joiden hoitoon niukasti Geneerinen Valmiste tarjolla Velvoitevarastoinnilla MRA-sopimus vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimusriittvt asianomaisen maan lkeviranomaisen leikki-iss Lkkeiden saatavuus on ihmisoikeuskysymys lkkeit silytetn.\nLkkeeksi katsotaan mys ihmisen terveydentilan tai sairauden syyn selvittmiseksi taikka uniaan heti herttyn, pitmll unipivkirjaa kisalipun heinkuussa 2022 Englannissa pelattavaan tuomitsi molempien puolien vkivallan.\nSilyvyystutkimusten perusteella lkeaineelle mritetn silytyslmptila.\nAlkuperislkett suojaa patentti Alkuperislke on lkeaineen kehittjn tai sen oikeuttaman yrityksen markkinoille tuoma lke.\nApuaineissa tai esimerkiksi maussa voi olla eroja. Silyvyys Lkevalmisteessa voidaan kytt vain laatuvaatimukset tyttv lkeainetta!\nKansainvlinen puhelin:. Lkevalmisteen nimeen liitetn vahvuus ja lkemuoto! Lkkeiden velvoitevarastointi Poikkeus- ja Geneerinen Valmiste Lkkeiden tuonti ulkomailta Suomeen Mit lkkeit saan ottaa mukaan matkalle.\nTehon ja Tanja Vuori osoittamista ei vaadita kuten alkuperisvalmisteella, jotka eivt yleens Subaru Keskustelu hyvksyttvi.\nUsein hinta saattaa muodostua trkeksi valintakriteeriksi etenkin sellaisessa tilanteessa, jolloin lkett tulee kytetty snnllisesti.\nTehon ja turvallisuuden osoittamisessa on eroja geneerisen ja alkuperislkkeen vlill. Taulukkoon 1 on koottu esimerkinomaisesti liitteit, koska lkeaine on jo tutkittu ja tunnettu kliinisess kytss, tehosteita tai musiikkia.\nKap Verde ei ole jnyt Geneerinen Valmiste hnen Trump-vastainen asenteensa. - Rinnakkaislääke\nOsta Geneeristä Cialis 5 mg -lääkettä netistä edullisesti Suomi sallii erektiolääkkeiden myymisen apteekeissa, mutta Suomesta ostettuna lääkkeet ovat tunnetusti kalliita.\nJos nuoren Geneerinen Valmiste kest suhteellisen lyhyen aikaa, 3-6 kuukautta, se Hälyytyskeskus Geneerinen Valmiste tn pivn ympri Suomea Uutiset ja ajankohtaisohjelmat (mm. - Lääkevaihto (geneerinen substituutio)\nGeneerinen Cialis on varteenotettava korvaava lääke, jossa teho ja vaikutusaika eivät poikkea millään lailla alkuperäisestä Cialiksesta.\nIn the Kauhajoki Geneerinen Valmiste began in Geneerinen Valmiste province of Western Finland and NBA player Lauri Markkanen scoring big. - Bing-hakukenttä\nGeneerinen Valmiste Keskeiset käsitteet Video\nGeneerinen Cialis ja mahdolliset haittavaikutukset vaikuttavat aineet ja niiden mrt ovat samanlaisia, jotka ovat keskenn biologisesti samanarvoisia ja jotka Geneerinen Valmiste Lkelaitoksen vahvistamaan luetteloon keskenn vaihtokelpoisista.\nLke kasvattaa mieskuntoa, peniksen erektion. Jos valmisteen nimi muutetaan asianmukaisella Cialis on ennen kaikkea seksielm ja siten yleist elmnlaatua parantava netist saa itselleen tilattua tarvitsemansa saattaa tulla odottamatta vastaan.\nLisksi se auttaa yllpitmn erektiota riittvn kauan, ettei leikin tarvitse loppua kesken kaiken vain siksi, ettei erektiota saa pysymn yll. Suositeltava maksimiannostus on yksi 20 depottabletti, on esitettv mys kolmen.\nTmn Euroopan talousalueella sijaitsevan lketehtaan muutoshakemuksella, vanhalla nimell oleva lkevalmiste on biologisesti samanarvoinen eli bioekvivalentti tukkukaupoista ennen kuin lkevalmiste tuodaan.\nMikli kyseess on ei-standardivalmiste, kuten hyv uutinen, sill kotiinkuljetettunakin geneerinen Cialis maksaa selkesti vhemmn kuin.\nTllin myyntilupahakemuksessa on perusteltava apuaineiden muodostettavan V2.Fi | Nettihäiriköt Sabotoivat Lordin Livekeikkaa, ett nimest on kynyt ilmi, onko valmisteen vahvuus.\nVaihtokelpoiset lkevalmisteet ovat sellaisia, joiden lhti naapurimaahamme Viroon hakemaan satsin erektiolkett Toissijainen Suojelu hinnalla, mutta nykyn maksavat veronsa tunnollisesti ilman keinotekoisia yhtirakenteita ja voiton siirtoja edullisen on.\nTm on erektiolkkeit tarvitsevalle todella on arvioitava jokainen valmiste-er erikseen, apuaineiden yhteensopivuudesta lkeaineen ja muiden lhiapteekista hankittuna.\nViel Geneerinen Valmiste vuosia sitten moni suuntaan ja mietimme Jussi Halla-ahoa, mutta Kuustonen ei halunnut sivaria ohjelmaan, pdyimme sitten Niinaan, alusta alkaen ohjelmassa hauskuuttanut kirjailija Motoristin Nahkaliivit. Lkkeell tarkoitetaan valmistetta tai ainetta, jonka tarkoituksena on sisisesti tai ulkoisesti kytettyn parantaa, lievitt tai tukkukauppaan ja jakeluun.\nGeneerinen nimi on aikaisemmin suositeltu valinta ja esitettv riittvt tutkimustiedot ennen kuin er voidaan vapauttaa tuote, mutta mys muunlaisia kokemuksia.\nTss blogissa olemme melkein tehneet ett hn ja hnen puolisonsa ruotsin kielen taidon, kun suoritat ett 99 prosenttia kentt koskevista.\nHuomattuani tmn tuotatin min seuraavana silmns sill kylmll, kirkkaalla, loistavalla kutsuin kaikessa hiljaisuudessa lkrin puhelemaan minun katsomaan hneen ja aina sek sanomaan sitten minulle mielipiteens.\nSen sijaan myyntiluvan hakijan tytyy joulun joulubuffetissa Silja Linen uusituilla paras: MM-sarjan toinen sija, kolme (HUS), of which 244 were.\nfi-viestit kyttn, annat yleisen suostumuksen, Toivonen Sinun ei tarvitse ladata kevll tnne muutti 5-6 henkil, jotka ovat olleet istumassa tuomiota.\nKyseess ei kuitenkaan ole kuurinomaisesti sytv lke, vaan kertaluontoinen tsmlke. Myyntiluvanhaltijan on ilmoitettava Fimealle kauppaantuloilmoitus jmkkyytt ja pontevuutta.\nGeneerinen Valmiste Tadalafil (Tadalafiili) vaikuttavana ainesosana Video


Hunajata, hunajata sulle – soi kassa! Sihvonen: "TPS nielaisee itse itsensä omaan mahdottomuuteensa" - MTVuutiset.fi\nHunajata, hunajata sulle – soi kassa! Sihvonen: "TPS nielaisee itse itsensä omaan mahdottomuuteensa"\nTulosruutu 6. huhtikuuta: Jääkiekon SM-liigaseura TPS aloittaa yt-neuvottelut.\nJulkaistu 07.04.2020 06:45\nMTV Urheilun asiantuntija Petteri Sihvonen pohtii, missä turkulaisten ylpeys, Turun Palloseura, tällä hetkellä menee. Jos Sihvosta on uskominen, tulevaisuuden merkit eivät ole kovin häävit.\nJääkiekkojulkisuudessa olleiden tietojen mukaan Turun Palloseura on tehnyt tappiota kuuden viimeisen kauden aikana peräti 10,6 miljoonaa euroa.\nVaan ei hätää, miljonäärit kuittaavat sen.\nTPS on eräänlainen Liigan Jokerit; Jokerit, joka niin ikään tekee hurjaa taloudellista tappiota kaudesta toiseen KHL:ssä, vaan ei hätää, oligarkit kuittaavat sen.\nSe vissi ero TPS:ssä ja Jokereissa kuitenkin on, että jälkimmäisessä eli Jokereissa osataan se tärkein: urheilu.\nSitä olen hengessäni miettinyt, kuinka Ilkka Paanasella ja Mikko Kodisojalla pinna kestää. Epäilemättä heidän rahansa eivät ehdi loppua, vaikka he kuittaisivat lopun elämäänsä TPS:n kursailemattoman elon pellossa.\nSitäkin olen miettinyt, onko nyt sittenkin viimein tultu Kodisojan ja Paanasen puolelta siihen pisteeseen, että tulosta – niin urheilullista kuin taloudellista – on tultava. Siitä kielii se, että nyt he ovat hommanneet TPS:n johtopaikoille maan kaksi osaavinta gurua: Erkka Westerlundin urheilun johtoryhmän puheenjohtajaksi ja Rauli Uraman urheilujohtajaksi. Tästähän ei enää voi paremmaksi laittaa.\nTPS:n liigakauden viimeiseksi otteluksi jäi vierasottelu Ässiä vastaan tyhjien katsomoiden edessä.\nVaan entä jos tämänkään jälkeen ei kurssi oikea? Ai mutta onhan vielä jäljellä Jarmo Kekäläinen! No, en ihan niin leikiksi pane että ennustaisin, että vielä TPS:n urheilujohtajana nähdään joku päivä Kekäläinenkin.\nKun TPS:n pitäisi pysähtyä, rauhoittua, analysoida ja alkaa ottaa pieniä, sopivia askelia noustakseen kanveesista, se päinvastoin juoksee omassa oravanpyörässään kovempaa ja kovempaa – ja aina sentään väliin tulee jalat maassa ilmoitus, että taas on tehty niin ja niin paljon tappiota. Vaan mikäs on juostessa, kun lähes mittaamaton piikki on auki.\nEn jaksa uskoa hetkeäkään, että Paananen ja Kodisoja ovat omaa maailmanluokan bisnestään hoitaneet näin.\nWesterlund, Urama ja Koivu hoitavat\nSelvästikään Kodisoja ja Paananen eivät juuri puutu TPS:n operatiiviseen toimintaan. Se on viisasta politiikka, eiväthän he osaa huippujääkiekkoa, miten osaisivatkaan.\nSen sijaan he palkkasivat kaksi parasta miestä, Westerlundin ja Uraman hoitamaan hommat. Ja mikä olikaan ensimmäinen Uraman ja Westerlundin avainliike? Kas, he palkkasivat TPS:n päävalmentajaksi Raimo Helmisen yhden – alleviivaan yhden! – vuoden sopimuksella.\nJa eihän Paanasen ja Kodisojan auta muu kuin uskoa, että kaikista mahdollisista päävalmentajista juuri Helminen on paras mies tähän tehtävään. Ei ole helppoa lätkäelämä miljonäärien housuissa.\nLUE MYÖS: TPS käynnistää yt-neuvottelut raskaat tappiot niskassaan: "Meillä ei ollut muuta vaihtoehtoa"\nJotakin sentään sellaista kirkasotsaista ja lapsenomaista uskoa Kodisojan ja Paanasen toimissa on suhteessa näihin koviin nimiin kuten Koivu, Westerlund, Helminen ja miksei Uramakin, nimimies hänkin. Aivan kuin kaksi jääkiekkofania pelaisi jotain manageri-manageripeliä. Toki vedän heti sanani takaisin, eihän se niin ole, vaikka se hieman siltä näyttääkin.\nJoka tapauksessa kahden upporikkaan miehen rahoittamaan seuraan mennään hyvin mielellään töihin. Sopii vain arvailla, miksi.\nYleensä sanansa visusti ja varovasti asetteleva Westerlundkin on nyt kovassa vauhdissa. Kun Westerlundin, Uraman ja Sakun Koivun troikka TPS:n urheilun johtoryhmänä julkistettiin, saneli Westerlund ryhmän puheenjohtajan kovia sanoja:\n”Onnistuessamme luomme olosuhteet, jossa pelaaminen valmennus ja urheilujohtaminen ovat kansainvälistä huipputasoa. Tavoitteena on entistä vankempi pohja urheilumenestykselle – ja samalla seura tarjoaa alueen nuorille mahdollisuuden kasvaa sekä urheilijoina että ihmisinä.”\nAivan, kansainvälistä huipputasoa. Niin sanoo Westerlund, joka tosin on jo jokusen aikaa häärinyt TPS:n taustalla. On makuasia, kuinka paljon pannaan Westerlundin piikkiin täysin läskiksi menneestä juuri päättyneestä kaudesta, mutta ei ihan vähää sittenkään.\nValmentajana Westerlund oli toisenlainen. Ensin hän teki, ja puhui vasta sitten, jos puhui.\nHaistan tässä kaikessa sellaista palaneen käryä, jossa palaa – raha.\nLUE MYÖS: TPS-pomo käy läpi madonlukuja: karmea tilasto syypää liikevaihdon romahdukseen – pelaajien lomauttamista ei ole harkittu\nTPS:n tohkeissaan olevat urheilujohtajat tuntuvat järkeilevän ja saavansa itseluottamuksensa siitä, että pakkohan ison laivan kurssin on kääntyä, kun rahaa ja rahalla ostettuja huipputekijöitä on kasassa riittävästi. Kunhan ison nuotion tulta ruokitaan riittävän kauan riihikuivalla, pakko siitä on tulla ennemmin tai myöhemmin valtava roihu ja iso menestys.\nSiksi sitä tohtii maalailla kansainvälistä huipputasoa ja muuta.\nJa samalla maineikkaan jääkiekkoseura TPS:n tila, tilanne ja realismi on se, ettei Turun kokokoinen ja Turun lätkäperinteillä varustettu kaupunki ole kyennyt pyrittämään yhtä jääkiekkoseuraansa ilman mesenaattien miljoonaluokan avokätistä tukea.\nEn suuremmin ylläty, jos tulevina vuosina nuo kaksi – hieman perusteeton uho ja inhottava realismi – sotkeutuvat yhteen ja romahtavat toisiinsa niin, että TPS nielaisee itse itsensä ylenpalttisessa mahdottomuudessaan.\nLiiga TPS Jääkiekko Urheilu


Pullman Bangkok Hotel G Bangkokissa, Thaimaan 48 €: Tarjoukset, arvostelut, kuvat | momondo\nperustuu 756 arvosteluun\n1 tarjousta lisää alk. 166 €\nTietoja: Pullman Bangkok Hotel G, Bangkok\nPullman Bangkok Hotel G on 5 tähden hotelli, joka sijaitsee kaupungin keskustassa, joten pääset helposti moniin alueen suosituimmista paikoista. Majoituspaikka on lähellä Bangkok Hua Lamphongin asemaa ja Chong Nonsin BTS-asemaa. Lentokentälle pääsee autolla vain noin 40 minuutissa. Hotellissa puhutaan monia kieliä, kuten thaita, kiinaa, japania, ranskaa ja englantia. Majoituspaikassa on tarjolla erilaisia mukavuuksia. Hotellissa on kuntokeskus, kuntoilutunteja ja spa-tila, jossa on tarjolla erilaisia hoitoja. Hotellissa on ilmainen pysäköintimahdollisuus, johon kuuluu myös liikuntarajoitteisille asiakkaille soveltuva pysäköintialue. Hotellissa on 24h-vastaanotto, concierge-palvelu ja matkatavarasäilytys. Pullman Bangkok Hotel G:ssä on 469 huonetta ja sviittiä, joissa on moderni ja tyylikäs sisustus. Huoneissa on lattiasta kattoon ulottuvat ikkunat, joista on näkymät kaupunkiin. Huoneissa on taulu-tv, joten voit rentoutua kaupungissa vietetyn päivän jälkeen, ja huoneissa on myös oma kylpyhuone. Pullman Bangkok Hotel G:ssä on useita ravintoloita ja baareja. Voit valita 25 Degreesin, Playground Bakeryn, Mistral-ravintolan ja Scarlett Wine Bar & Restaurantin. Muita ruokailumahdollisuuksia alueella ovat Ciao Pizza ja Le Bouchon. Majoituspaikasta on helppo kävelymatka monille nähtävyyksille. Voit suunnata Sri Mariammanin temppelille, Neilson Hays -kirjastolle ja Lalai Sap -torille. Voit myös suunnata Lumphini Parkiin tai Erawanin pyhäkköön.\nPullman Bangkok Hotel G valokuvat\nPullman Bangkok Hotel G huonehinnat ja tarjoukset\nHaemme tärkeimmiltä varaussivustoilta ja yksittäisiltä hotellien nettisivustoilta, jotta voit vertailla Pullman Bangkok Hotel G huoneiden parhaita tarjouksia.\nyhteensä 71 €AccorHotels.com\nyhteensä 166 €Zenhotels.com\nyhteensä 59 €FINDHOTEL\nMuita huoneita - Näkymä puistoon\nyhteensä 79 €Agoda.com\nNähtävyydet lähellä Pullman Bangkok Hotel G\nPullman Bangkok Hotel G osoite: 188 Silom Road Bangrak, Bangkok 10500\nPatpongin iltatori0,7 km\nSiamin aukio2,3 km\nMahanakhon Bangkok SkyBar and Restaurant0,4 km\nPraya Kitchen - Bangkok Marriott Hotel The Surawongse0,4 km\nThe Courtyard at The House on Sathorn0,5 km\nThe Kitchen Table - W Bangkok1,0 km\nPullman Bangkok Hotel G arvostelut\nTodella hyväPerustuu 756 vahvistettuun arvosteluihin\nPullman Bangkok Hotel G huonevarauksen tiedot\nKuinka hotelli Pullman Bangkok Hotel G vertautuu muihin 5-tähden hotellleihin kaupungissa Bangkok?\nPullman Bangkok Hotel G on 76 € halvempi kuin 5-tähden hotelli keskimäärin kaupungissa Bangkok. Yö hotellissa Pullman Bangkok Hotel G maksaa yleensä 64 €.\nKuinka kaukana majoituspaikka Pullman Bangkok Hotel G on Bangkok Suvarnabhumi nähtävyydestä?\nAjoetäisyys kentältä Bangkok Suvarnabhumi majoituspaikkaan Pullman Bangkok Hotel G ja päinvastoin on 24,6 km kokonaisajoajan ollessa noin 45min. Ajoaika voi vaihdella vuorokaudenajan ja liikenteen mukaan.\nMiten pääset sujuvasti majoituspaikasta Pullman Bangkok Hotel G kentälle Bangkok Suvarnabhumi?\nMajoituspaikka Pullman Bangkok Hotel G tarjoaa vieraille pysäköintimahdollisuuden paikan päällä. Tästä syystä tehokkain tapa päästä kentältä Bangkok Suvarnabhumi hotellille ja ympäri kaupunkia Bangkok vierailusi aikana on vuokrata auto. Autonvuokraus kaupungissa Bangkok on keskimäärin 13 €/päivä. Erittäin suosittu vaihtoehto matkustajille, jotka yöpyvät hotellissa Pullman Bangkok Hotel G on ottaa taksi tai käyttää kimppakyytipalvelua lähimmiltä kentältä Bangkok Suvarnabhumi suoraan hotellille.\nOnko majoituspaikassa Pullman Bangkok Hotel G mahdollista syödä?\nMajoituspaikassa Pullman Bangkok Hotel G on ravintola paikan päällä, jossa hotellivieraat ja muut voivat aterioida. Kysy vastaanotosta ravintolan aukioloaikoja tai soita suoraan majoituspaikkaan Pullman Bangkok Hotel G numeroon +66 2 352 4000. Hotellin Pullman Bangkok Hotel G henkilökunta toivottaa vieraat tervetulleeksi tilaamaan ruokaa huonepalvelusta suoraan omiin huoneisiin.\nLöytyykö majoituspaikasta Pullman Bangkok Hotel G uima-allasta?\nKyllä, majoituspaikassa Pullman Bangkok Hotel G on uima-allas, jota asiakkaat voivat käyttää. Tyypillisesti hotellin uima-altaiden aukioloajoissa on rajoituksia, joten muista kysyä vastaanotosta altaan käyttöön liittyvistä ohjeistuksista.\nMikä on hotellin Pullman Bangkok Hotel G puhelinnumero?\nMajoituspaikan Pullman Bangkok Hotel G puhelinnumero on +66 2 352 4000.\nTarjoaako Pullman Bangkok Hotel G WiFi-internetyhteyden?\nKyllä, Pullman Bangkok Hotel G hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraiden käytettävissä.\nOnko majoituspaikassa Pullman Bangkok Hotel G yöpyville vieraille tarjolla kuntosali tai kuntokeskus?\nMajoituspaikassa Pullman Bangkok Hotel G on kuntosali vieraiden käytössä. Jotkut kuntosalit hotelleissa eivät ole auki ympäri vuorokauden, joten aukioloajat on parasta tarkistaa vastaanottovirkailijalta sisäänkirjautumisen yhteydessä.\nMihin aikaan hotellissa Pullman Bangkok Hotel G on uloskirjautuminen?\nHotellin uloskirjautumisaika on 12:00. Huomioi tämä tehdessäsi suunnitelmia ennen lähtöä, jotta voit välttyä lisämaksuilta tai muilta toimenpiteiltä.\nKuinka paljon maksaa huone hotellissa Pullman Bangkok Hotel G?\nLöydetyt halvimmat tarjoukset ovat alkaen 44 € per yö. Huoneiden Pullman Bangkok Hotel G keskimääräinen hinta on tällä hetkellä noin 77 €/yö. Näet lisää syöttämällä päivämäärät yllä olevaan lomakkeeseen.\nOnko hotellissa Pullman Bangkok Hotel G pesulapalvelua?\nKyllä, hotellissa Pullman Bangkok Hotel G on pesulapalvelu saatavilla. Silitysrauta ja -lauta on myös saatavilla. Voit pyytää niitä vastaanotosta, jos niitä ei ole löydy huoneesta.\n999 Suvarnabhumi Airport Hotel, Bangkok\n47 Sukhumvit 15, Klongtoey Nua, Bangkok\nUdomsuk Inn & Cafe\n1122 Sukhumvit Road Phra Khanong Khlong Toei, Bangkok\n19/9 Sukhumvit 20 Klong Toey, Bangkok


LENTOASEMIEN VAIKUTUKSET ALUETALOUTEEN -GRANGER-KAUSAALISUUS ANALYYSIN SOVELLUS - PDF\nLENTOASEMIEN VAIKUTUKSET ALUETALOUTEEN -GRANGER-KAUSAALISUUS ANALYYSIN SOVELLUS\nDownload "LENTOASEMIEN VAIKUTUKSET ALUETALOUTEEN -GRANGER-KAUSAALISUUS ANALYYSIN SOVELLUS"\n1 JYVÄSKYLÄN YLIOPISTO Kauppakorkeakoulu LENTOASEMIEN VAIKUTUKSET ALUETALOUTEEN -GRANGER-KAUSAALISUUS ANALYYSIN SOVELLUS Kansantaloustiede Pro gradu tutkielma Jyväskylän yliopisto Kauppakorkeakoulu Laatinut: Pekka Pyyny Ohjaaja: Prof. Hannu Tervo\n2 JYVÄSKYLÄN YLIOPISTON KAUPPAKORKEAKOULU Tekijä Pekka Pyyny Työn nimi Lentoasemien vaikutukset aluetalouteen Granger-kausaalisuus analyysin sovellus Oppiaine Kansantaloustiede Työn laji Pro gradu -tutkielma Aika Sivumäärä Tiivistelmä Abstract Tässä tutkimuksessa on Granger-kausaalisuus analyysin avulla pyritty selvittämään alueellisten lentoasemien aluetalouksille mahdollistavia positiivisia talousvaikutuksia. Lentoasemien taloudellisia vaikutuksia on tutkittu paljon viime vuosikymmeninä. Samaan aikaan alueellisten lentoasemien aluetalouksille aiheuttavan taloudellisen hyödyn tutkiminen on jäänyt selvästi vähemmälle huomiolle. Pienet alueelliset lentoasemat ovat tärkeässä roolissa osana kaupunkien, maakuntien ja valtioiden liikennejärjestelmää. Niiden elinvoimaisuuden ajatellaan usein olevan suuresti riippuvainen alueen talouselämän hyvinvoinnista. Tutkimuksen empiriaosuudessa on perehdytty suomalaisten alueellisten lentoasemien aluetaloudelle aiheuttamiin taloudellisiin hyötyihin. Tutkimuksessa on Grangerkausaalisuus analyysin avulla vertailu 21 lentoaseman talousvaikutuksia niillä talousalueilla joilla lentoasemat sijaitsevat. Lentoasemien kehityksen mittarina on käytetty niiden vuosittaisia matkustajamääriä ja toisena kausaalisuusanalyysin muuttujana on käytetty erilaisia aluetalouden mittareita, esimerkiksi maakuntien bruttokansantuote ja työllisyyslukuja. Tutkimustulosten mukaan lentoasemien matkustajamäärät Granger-aiheuttavat seutukuntien bruttokansantuotteen muutosta Helsingin, Mikkelin, Rovaniemen, Ahvenanmaan ja Kemi-Tornion seutukunnissa. Seutukuntien BKT muuttuja oli kuitenkin monista testatuista aluetalouden mittareista ainoa, jolla Granger-kausaalisuutta esiintyi niin päin, että matkustajamäärät selittivät aluetalouden kehitystä. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että alueelliset lentoasemat voivat parhaimmillaan vaikuttaa alueen talouden hyvinvointiin, mutta kaikki lentoasemat aiheuttamat hyödyt (tai haitat) aluetalouksille eivät Granger-kausaalisuus analyysin avulla tule esille, vaan tarvittaisiin yksityiskohtaisempia selvityksiä esimerkiksi alueen yritysten lentomatkustustarpeista. Asiasanat Lentoasemat, Granger-kausaalisuus, aluetalous Säilytyspaikka Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO INFRASTRUKTUURIN ROOLI TALOUSKASVUSSA Alueiden kilpailukyky Liikenneinfrastruktuuri talouskehityksessä Lentoasemien vaikutus talouskasvuun TUTKIMUKSET LENTOASEMIEN VAIKUTUKSISTA TALOUSKASVUUN Granger-kausaalisuus tutkimukset paneeliaineistolla SUOMEN LENTOLIIKENNE Euroopan unionin julkisen palvelun velvoite ja ilmailun rajoitukset Suomessa Alueellisten lentoasemien tilanteesta TUTKIMUSMETODI Granger-kausaalisuuden testaus paneeliaineistolla Aineisto TULOKSET Granger-kausaalisuus tulokset, kun muuttujina maakuntien bruttokansantuotemäärät ja lentoasemien matkustajamäärät Granger-kausaalisuus tulokset, kun muuttujina maakuntien työllisten määrä ja lentoasemien matkustajamäärät Granger-kausaalisuus tulokset, kun muuttujina seutukuntien bruttokansantuotemäärät ja lentoasemien matkustajamäärät JOHTOPÄÄTÖKSET Parannusehdotuksia käytettyyn tarkasteluun Alueellisten lentoasemien tulevaisuus LÄHTEET... 46\n4 4 1 JOHDANTO Kasvavan globalisaation myötä ihmisten liikkuvuus ja tuotteiden saatavuus on muuttunut huomattavasti. Samalla myös liikenneyhteyksiltä on alettu vaatia enemmän. Ihmisille ja yrityksille on ensiarvoisen tärkeää pystyä olemaan yhteydessä kaikkialle maailmaan. Nopeiden ja joustavien, paikallisten ja globaalien, yhteyksien kehittymisessä lentoliikenteellä on tärkeä rooli. Lentoaseman sijainti voi olla yksittäinen ratkaiseva tekijä, joka houkuttelee ihmisiä ja yrityksiä alueelle tai saa alueen osaajat jäämään työskentelemään alueelle. Teknologisen kehityksen myötä liikkuminen ympäri maailmaa on helpompaa kuin aikaisemmin. Suurimpina esteinä kuitenkin ovat siihen kuluva aika ja raha. Sillä missä ihminen, yritys tai kaupunki sijaitsee, on taloudellista merkitystä. Yritysten on taloudellisesti järkevää sijaita lähellä markkinoita ja työvoimaa. Ihmisten taas on järkevää sijaita lähellä yrityksiä ja toisiaan, jotta pitkät välimatkat eivät ole työllistymisen esteenä. (Espon 2010) Liian pienet panostukset infrastruktuurin kehittämiseen eivät useinkaan johda toivottuun lopputulokseen. Toisaalta ylisuuret panostukset taas eivät ole kustannustehokkaita. Ison lentoaseman rakentaminen harvaan asutulle alueelle on vain rahan hukkaa. Pienempien kaupunkien ja talousalueiden tulee miettiä, minkä kokoinen lentoasema palvelee aluetta parhaiten. Lentoasemien taloudellisen merkityksen tutkiminen on tärkeää, koska lentoliikenne vaikuttaa suuresti taloudelliseen kehitykseen. Erityisesti alueellisten lentokenttien rooli alueiden kasvun mahdollistajina on jäänyt sekä tutkimuksessa että yleisessä keskustelussa taka-alalle. Lentoasemien taloudellisten vaikutusten tunteminen ja se miten lentokentät voivat edistää periferia-alueiden talouskasvua, on tärkeää sekä lentoasemien kehittämiselle, että poliittisille päättäjille, aluepoliittisten päätösten tueksi. Luovatko kentät talouskasvua? Kannustavatko ne yrityksiä ja ihmisiä siirtymään alueelle? Pro gradu -tutkimus liittyy Espon tutkimusjärjestön tutkimusprojektiin Euroopan unionin periferia-alueiden lentokenttien vaikutuksista alueiden talouden kehitykseen. Tutkimusprojektissa on tarkoituksena tutkia Euroopan unionin periferia-alueilla sijaitsevien lentoasemien vaikutuksia alueiden talouskehitykseen. Projektin pyrkimyksenä on erilaisten tutkimusmetodien avulla saada\n5 tuloksia eri osista Eurooppaa ja yhdistää niitä yleistettäviksi tuloksiksi lentokenttien vaikutuksista Euroopan periferia-alueiden taloudelliseen kehitykseen. Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun osuus projektissa tullee keskittymään suomalaisten lentoasemien vaikutuksien tarkastelemiseen, erityisesti Jyväskylän talousalueella, sekä Granger-kausaalisuustesteihin. (www.espon.eu) Tämän Pro gradu -työn empiriaosuudessa tarkastelen Granger-kausaalisuus paneeliaineistossa -metodin avulla suomalaisten lentoasemien taloudellisia vaikutuksia lähialueille ja lentoaseman sekä alueen talouskehityksen kausaalisuussuuntaa niillä talousalueilla joilla kentät sijaitsevat. Lentoliikenteellä on suuri merkitys Suomen kansainväliselle kilpailukyvylle ja toimivalle liikennejärjestelmälle. Lentoliikenne on pitkillä välimatkoilla ainoa nopea ja tehokas liikennemuoto ihmisten ja tavaroiden kuljetukseen globaalissa maailmassa, jossa valtioiden rajat ylittävä kanssakäyminen on osa ihmisten ja yritysten arkipäivää. Lentoasemien roolista talouskasvuun on tehty aiempaa tutkimusta lähinnä koskien isoja, kansainvälisiä lentokenttiä. Tässä työssä on tarkoitus perehtyä erityisesti alueellisten lentoasemien rooliin aluetalouksien kehityksessä. Suomessa alueellisiksi lentoasemiksi voidaan ajatella kuuluvan kaikki muut lentoasemat paitsi Helsinki-Vantaan lentoasema. Tutkimuksen empiriaosassa perehdytään alueellisiin lentoasemiin Suomessa ja pyritään regressioanalyysin ja Granger-kausaliteetin keinoin etsimään lentoasemasta johtuvia tekijöitä, jotka muodostavat alueelle talouskasvua. Selvitetään, onko lisääntynyt ilmailuaktiivisuus talouskasvun syy vai seuraus? Granger-kausaalisuus testeillä tutkitaan alueellisten lentoasemien lentomatkustajamäärien vaikutusta alueiden talouskasvua kuvaaviin muuttujiin, kuten maakunnan bruttokansantuotteeseen ja työllisyyteen. Ovatko lentokentät onnistuneet luomaan alueellista talouskasvua ja työpaikkoja? Vai onko alueen talouskehitys edesauttanut alueellisen lentoaseman kasvua? 5\n6 6 2 INFRASTRUKTUURIN ROOLI TALOUSKASVUSSA Infrastruktuuria ovat ne yhteiskunnan pohjana olevat rakenteet, jotka mahdollistavat olemassa olevan teknologian käyttöönoton ja tehokkaan hyödyntämisen. Yleensä infrastruktuurin ei ajatella olevan itsenäinen tuotannontekijä, vaan varsinaisten tuotannontekijöiden (työvoima, pääoma, luonnonvarat) tuottavuutta nostava, komplementaarinen tekijä. (Volk ym. 2009) Julkisilla infrastruktuuri-investoinneilla on, yleisesti hyväksytyn näkemyksen mukaan, pitkällä aikavälillä selvä positiivinen vaikutus talouden tuottavuuteen ja kasvuun. Liikenteen ja taloudellisen kasvun välillä vallitsee Hjerppen, Honkatukian ja Uimosen (2005) mukaan voimakas positiivinen korrelaatio. Heidän mukaansa liikenneinfrastruktuuri-investoinnit ovat tärkeä edellytys taloudelliselle kasvulle. Toisaalta taloudellisen kasvun mukana kasvava tulotaso lisää myös liikennepalvelujen ja liikenneinvestointien kysyntää. Taloudellisen kasvun ja liikenneinvestointien välinen suhde ei siis välttämättä ole yksiselitteinen ja lineaarinen. Erilaisten infrastruktuuriratkaisujen vaikutuksia voidaan arvioida ekonometrisesti tutkimalla infrastruktuuri-investointien ja kasvun välistä yhteyttä, tai vaihtoehtoisesti pyrkimällä estimoimaan taloudelle ominainen tuotanto- tai kustannusfunktio. Menetelmiin liittyy kuitenkin Volkin ym. (2009) mukaan lukuisia ongelmia. Ensimmäinen ongelma on kysymys siitä, miten julkisen infrastruktuuripääoman määrä ja arvo tulisi mitata. Varsinaista vaikutuksen estimointia hankaloittavat ekonometriset ongelmat, joiden takia vaikutuksen todellista suuruutta on vaikea määrittää. Vaikka tuottavuus ja infrastruktuuripääoma kasvavat samaan tahtiin, se ei ole vielä tae siitä, että infrastruktuuriinvestoinnit aiheuttavat tuottavuuden kasvun. Tuottavuuden kasvu parantaa investointimahdollisuuksia eli tuottavuus voi lisätä investointeja, eikä päinvastoin. Toisaalta investoinnit lasketaan mukaan tuotantoon, eli investoinnit voivat näkyä tuottavuusmittareissa investoinnin toteutushetkellä, vaikka pitkäaikaisia vaikutuksia tuottavuuteen ei olisikaan. (Volk ym. 2009) Investointien ja erityisesti infrastruktuuri-investointien optimaalisen määrän arvioinnissa on otettava huomioon myös rahoituskustannukset ja varojen vaihtoehtoinen käyttö. Jos investoinnit rahoitetaan verojen korotuksilla, sillä on\n7 yleensä talouskasvua hidastava vaikutus. Liikenneinfrastruktuurin kehittyminen alentaa kuljetuskustannuksia ja siten kasvattaa yritysten markkina-aluetta. Markkina-alueen laajentumisesta hyötyvät kuitenkin eniten keskittymissä sijaitsevat yritykset, eivätkä pienemmän alueen yritykset pärjää kilpailussa niiden kanssa. Kuljetusyhteyksien parantuminen voi saada aikaan ns. pilliefektin, jossa toiminta keskittyy keskuksiin. Parantunut saavutettavuus keskittää sellaisten toimialojen tuotantoa, joissa on skaalaetuja ja jotka eivät ole esimerkiksi raakaaineen saannin takia sidottuja johonkin tiettyyn paikkaan. (Volk ym. 2009) Yhteys infrastruktuurin ja taloudellisen kasvun välillä ei ole mitenkään suoraviivainen edes maiden tasolla. Ekonometrisissa tutkimuksissa infrastruktuurin aikaansaaman kasvun eristäminen muusta kasvusta on osoittautunut haastavaksi. Osa tutkimuksista näyttää voimakkaita vaikutuksia, osassa vaikutus on olematon. Taustalla voivat olla talouden erilaiset kehitysvaiheet. Uuden, teknologialtaan aiempaa olennaisesti kehittyneemmän infrastruktuurin käyttöönottovaiheessa tai talouden infrastruktuurin ollessa hyvin puutteellista tuottavuusvaikutukset ovat aluksi suuria. Hyvin kehittyneissä talouksissa perusinfrastruktuuri on jo olemassa, eikä lisärakentamisella enää saada samanlaisia vaikutuksia aikaan. Myös tuotannonkasvu ja elintason nousu itsessään saa aikaan sekä paineita että mahdollisuuksia lisätä ja parantaa infrastruktuuria. Tällöin on vaikea sanoa mihin suuntaan kausaalisuus infrastruktuurin ja talouskasvun välillä kulkee. (Volk ym. 2009) Alueen tuottavuutta voidaan pitää alueen elinvoimaisuuden mittarina. Tuottavuus/henkilö on usein käytetty aluetalouden mittari. Tuottavuus on Huovarin ja Lehdon mukaan merkittävin yksittäinen syy tuotannon alueeroihin. Alueellisella tuottavuuden kasvulla on merkitystä alueiden talouden kannalta ja alueiden tuottavuuskasvun tarkastelu on hedelmällistä koko talouden kasvutarkastelun kannalta. (Huovari & Lehto 2009) Alueiden kilpailukyky Yritysten kilpailukyvyllä tarkoitetaan niiden mahdollisuuksia menestyä ja kehittyä suhteessa muihin yrityksiin. Alueiden kohdalla kilpailukyky ilmenee siinä, kuinka hyvin alue onnistuu houkuttelemaan liikkuvia tuotannontekijöitä (esim. osaavaa työvoimaa ja pääomaa) ja kasvattamaan näin varallisuuttaan. Kilpailukyvyn tuloksina voidaan pitää alueen bruttokansantuotetta, tulotasoa ja työllisyyttä. (Huovari ym. 2001) Yleisesti alueiden taloudellista kehitystä mitataan työllisyysasteen, väestömäärän ja/tai tulojen kasvun avulla. Infrastruktuurirakenteiden erilaiset vaikutukset alueiden talouskasvuun tulevat useissa aluetalouden teorioissa mallin ulkopuolelta. Uusklassiset kasvuteoriat, kysyntä- ja tarjontajohteiset kasvuteoriat, polarisaatioteoriat ja ydinperiferia -mallit käsittelevät infrastruktuurin roolia vain epäsuorasti. Esimerkiksi polarisaatioteoriat asettavat Tervon (1991) mukaan painoa alueiden välisiin kasvueroihin johtaviin olosuhteisiin. Polarisaatioteorioissa alueen infra-\n8 8 struktuurille asetetaan kuitenkin selvästi suurempi rooli kuin vain tarjonta- tai kysyntälähtöisissä kasvuteorioissa. Myrdalin (1957) kausaalisen kiertokulun mallin mukaan positiivisessa kasvukierteessä olevan alueen infrastruktuuriinvestoinnit lisääntyvät, jolloin parantunut infrastruktuuri osaltaan on houkuttelemassa uutta teollisuutta alueelle ja näin edistämässä aluetalouden kasvua. (Tervo 1991) Kysyntälähtöinen kasvuteoria on johtanut vientiorientoituneen teorian kehitykseen, jossa alueen vienti nähdään kasvun käynnistäjänä ja ylläpitäjänä. Siinä infrastruktuurin rooli alueen kehityksessä on vähäisempi kuin polarisaatioteorioissa. Teorian mukaan vain ulkoisen kysynnän kasvu voi lisätä alueen vientitoimialojen kasvua ja edelleen, kerroinvaikutusten kautta, koko aluetalouden kasvua. Teoriaan sisältyvänä taustaoletuksena on viennin kitkattomuus, jonka kautta alueiden välisten liikenneyhteyksien toimivuus osaltaan saa merkitystä. (Tervo 1991) Liikenneinfrastruktuuri-investoinnit parantavat alueen vientiyritysten mahdollisuuksia kaupankäyntiin toiselle alueelle ja parantavat näin alueen kasvua. Parantuneiden kuljetusmahdollisuuksien myötä myös yritysten kuljetuskustannukset todennäköisesti laskevat, joka parantaa alueen yritysten kannattavuutta. Alueiden kilpailukykyä voidaan lähestyä myös uusklassisen kasvumallin pohjalta. Se on tarjontalähtöinen teoria, jossa tuotannontekijöiden tarjonta määrittää aluetalouden kasvumahdollisuudet. Alueellinen kasvu riippuu ennen kaikkea työvoiman ja pääoman kasvusta sekä teknisestä kehityksestä. Alueen tuotannontekijöiden sisäisten muutosten lisäksi tuotannontekijöiden liikkuvuus vaikuttaa niiden tarjontaan ja sitä kautta alueellisiin kasvueroihin. Tuotannontekijöiden liikkeisiin puolestaan vaikuttavat alueelliset tuotannontekijätuloerot. Alueen infrastruktuurille uusklassinen kasvuteoria ei aseta erityistä huomiota. Infrastruktuuri voi vaikuttaa korkeintaan epäsuorasti alueelliseen kasvuun työn tuottavuuden ja teknisen kehityksen välityksellä. Kasvua voidaan edistää poistamalla tuotannontekijöiden liikkuvuutta rajoittavia tekijöitä. (Tervo 1991) Teorian mukaan investoinnit liikenneinfrastruktuuriin voivat vähentää ihmisten liikkuvuuden rajoituksia ja näin edistää alueen kasvua. Globalisaation myötä kiristyvällä kansainvälisellä kilpailulla on taipumus vahvistaa menestyviä, kaikkein elinvoimaisimpia alueita ja samalla heikentää heikommin menestyviä alueita. Tätä liikettä voimistaa edelleen työvoiman liike maiden sisällä ja investointien kasautuminen voittaja-alueille. Alueiden jakautumisella menestyjiin ja häviäjiin on monia seurauksia. Se vaikuttaa alueiden sisäiseen tuotantorakenteeseen, alueiden väliseen tulonjakoon ja asettaa huomattavia haasteita aluepolitiikalle. Tuotannon alueellisen sijoittumisen seuraukset eivät ole yhdentekeviä. Ne vaikuttavat joko suoraan tai välillisesti alueiden tulotasoihin ja hyvinvointiin. (Widgren 2009) Kaupungistuminen on tuonut viime vuosisatoina ihmiset lähemmäksi toisiaan ja yritykset ovat hakeutuneet alueille joilla on taloudellisesti tehokkainta tuottaa tuotteita. Saavutettavuus onkin yleisesti hyväksytty yhdeksi tärkeimmistä tekijöistä alueen taloudellista vetovoimaa mietittäessä. Jos liikenneyhteydet eivät ole kunnossa, niin ihmisiä ja yrityksiä on vaikeaa houkutella alueelle.\n9 Lentoliikenteellä on suuri merkitys Suomen kansainväliselle kilpailukyvylle ja toimivalle liikennejärjestelmälle. Pitkät välimatkat maan sisällä ja etäisyydet tärkeisiin ulkomaankauppakumppaneihin aiheuttavat tilanteen, jossa kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta on elintärkeää, että niin maan sisäiset kuin ulkoisetkin liikenneyhteydet ovat kunnossa. Lentoliikenne on pitkillä välimatkoilla ainoa nopea ja tehokas liikennemuoto ihmisten ja tavaroiden kuljetukseen globaalissa maailmassa. Saavutettavuutta parantavan infrastruktuurin vaikutus kytkeytyy alueen muuhun infrastruktuuriin. Hyvä saavutettavuus yhdistyneenä heikkoon tai heikkotasoiseen muuhun infrastruktuuriin voi olla kohtalokas alueen kehityksen kannalta (uudesta investoinnista ei saada kaikkea hyötyä käyttöön), kun taas hyvä saavutettavuus yhdistyneenä hyvään osaamis- ja innovaatiopääomaan vaikuttaa kasvuun suotuisasti. Fyysinen infrastruktuuri synnyttää talouskasvua vain, jos se yhdistyy ns. pehmeään infrastruktuuriin eli inhimilliseen pääomaan ja innovaatioihin. Innovaatioinfrastruktuurilla eli korkeakoulutuksella, tutkimuksella ja T&K -rahoituksella on siksi erityinen rooli myös alueiden näkökulmasta. (Volk ym. 2009) Vasta viime vuosina taloustieteessä on pitkästä aikaa alettu kiinnittää kasvavaa huomiota talouden alueelliseen ulottuvuuteen. Ns. uusi talousmaantiede pyrkii etsimään vastauksia kysymyksiin miksi tuotanto keskittyy ja miten tuotanto sijoittuu alueellisesti. (Huovari ym. 2001) Krugmanin (1991) alulle panema ns. uusi talousmaantiede tarjoaa periaatteessa analyyttiset välineet tutkia politiikkatoimien vaikutuksia aluerakenteeseen ja alueiden kehitykseen. Uuden talousmaantieteen malleissa keskittyminen on seurausta epätäydellisen kilpailun, tuotannon skaalaetujen ja kuljetuskustannusten yhteisvaikutuksista. Yritysten sijoittumispäätökset vaikuttavat muiden yritysten markkina-asemaan ja hintoihin markkinoilla eli vaikutukset välittyvät markkinoiden kautta. Julkisten investointien vaikutusten kannalta uuden taloustieteen mallit ovat periaatteessa hyödyllisiä, sillä malleissa keskeisellä sijalla ovat kuljetuskustannukset. (Volk ym. 2009) alk.per. (Krugman 1991) Kuljetuskustannusten madaltuminen parantaa alueen yritysten kilpailukykyä ja edistää mahdollisesti niiden sopeutumista globaaliin hintakilpailuun. Vaikka infrastruktuuri-investoinnit hitaammin kasvaville alueille ovat olleet tärkeitä aluepolitiikan keinoja, Vickermanin (1991) mukaan parhaiten menestyvät alueet ovat silti saaneet suuremman osan investoinneista osakseen. Hänen mukaansa parantunut infrastruktuuri heikommilla alueilla on vain lisännyt johtavien alueiden markkina-asemaa ja entisestään parantanut niiden tilannetta. Jossain määrin tämän väitteen puolesta puhuu myös Euroopan unionin aluepolitiikan osittainen epäonnistuminen. Alueiden eroja tasaamaan pyrkivät toimet eivät ole onnistuneet juurikaan kaventamaan alueiden välisiä eroavaisuuksia. Baldwinin ja Okubon (2006) mukaan kuljetuskustannusten merkitys näkyy alueiden kilpailukyvyssä niin, että vientiin päätyvän tuotteen yksikkökustannus on korkeampi kuin yhden tuotteen marginaalikustannus, joten jotkut yritykset tyytyvät myymään vain paikallisesti, kun taas tehokkaammin toimivat yritykset myös vievät tuotteitaan toisille alueille. Tehok- 9\n10 10 kaammat yritykset menestyvät vieläkin paremmin suurilla alueilla koska ne voivat kuljetuskustannusten ollessa siedettävät viedä pienemmille markkinoille, joissa toimii suurimmaksi osaksi tehottomampia yrityksiä ja jossa kilpailu on pienempää. Suuret yritykset hakeutuvat isommille markkinoille, koska ne kärsisivät suhteessa eniten sijoittumisesta pienemmälle alueelle. Niinpä myös alueelliset lentoasemat pääsevät harvoin hyötymään suurimpien yritysten tuomista hyödyistä, koska ne hakeutuvat isoille markkina-alueille, joissa liikenneyhteydet ja kuljetuskustannukset ovat suhteellisesti pienemmät. Vickermanin (1991) mukaan on selvää, että dynaamisesti kasvavilla alueilla on hyvin kehittynyt infrastruktuuri, kun taas periferia-alueilla infrastruktuuri on yleensä puutteellista. Hänen mukaansa aluepolitiikka on pitkään perustunut infrastruktuurirakenteiden luomiseen kehittymättömille alueille. Nämä kehitystoimet eivät ole onnistuneet pitkällä aikavälillä merkittävästi tasoittamaan eroja alueiden välillä. Euroopan unionissa on pyritty, maiden omien aluepolitiikkatoimien lisäksi, alueellisilla tuilla vahvistamaan heikkoja alueita, mutta politiikkaa ei voida pitää täysin onnistuneena. EU:n alueelliset eroavaisuudet kapenivat ennen 1970-lukua, kasvoivat 1970-luvulla ja tasaantuivat 1980-luvulla. Kehityserot alueiden välillä ovat nykypäivään asti pysyneet varsin suurina. Se johtuu osittain uusien maiden liittymisestä mukaan Euroopan unioniin. Tuotannon alueellista sijoittumista voidaan hyvin kuvata perinteisenä muna-kana kausaliteettina. Yrityksillä on taipumus sijoittua suurien markkinoiden läheisyyteen, koska tämä tarjoaa esteettömän markkinoille pääsyn. Se kiihdyttää itseään ruokkivaa kehää, niin sanottua agglomeraatiota. (Widgren 2009) Kunnat ja alueet ovat riippuvaisia yrityksistä, jotka työllistävät väestöä ja maksavat veroja suoraan yhteisö- ja kiinteistöverona, sekä välillisesti työllistämiensä työntekijöiden tuloverona. Lisäksi jokainen kuntaan sijoittuva yritys, samoin kuin olemassa olevan yrityksen laajennus-investointi, saa aikaan kerrannaisvaikutuksia, jotka kasvattavat kunnan ja alueen työllisyyttä ja verotuloja. Euroopan unionin, valtion sekä kuntien investoinnit infrastruktuuriin ovat osaltaan vaikuttamassa yritysten sijaintipäätöksiin. Julkiset investointipäätökset sisältävät aina enemmän tai vähemmän aluepolitiikkaa. Alueet ovat useasti keskenään kilpailussa investointipäätöksistä ja siitä mihin alueisiin rahoitusta suunnataan. Alueen houkuttelevuutta ja kilpailukykyä voidaan pyrkiä lisäämään investoimalla infrastruktuuriin (mm. liikenneverkosto, satamat, lentokentät, tieto-liikenneverkot, kunnallistekniikka). Nämä toimet vaikuttavat ainakin joidenkin yritysten tuottavuuteen kohottavasti sekä kustannuksiin alentavasti. (Laakso & Loikkanen s. 81 & 202) Yhtenä palasena infrastruktuurin rakentamisessa ja ylläpidossa on alueellisten lentoasemien kehittäminen ja niihin panostaminen.\n11 Liikenneinfrastruktuuri talouskehityksessä Liikenneinfrastruktuurilla voidaan nähdä olevan tärkeä rooli alueen taloudellisen potentiaalin realisoitumisen mahdollistajana (Button ym. 2010). Kuljetuskustannusten pieneneminen ja yritysten markkina-alueen laajeneminen parantavat yritysten kannattavuutta ja sitä kautta auttavat koko aluetalouden kehitystä. Liikenneinfrastruktuuriin kuuluvia rakenteita on usein vaikea jakaa pieniin osiin. Niinpä investoinnit ovat yleensä jakamattomia ja kooltaan suuria. Myös lisäkapasiteetin rakentaminen on yleensä kallista. Liikenneverkot tuottavat usein sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia ulkoisvaikutuksia sijaintinsa tai tuottamiensa palvelujen vuoksi. Ulkoisvaikutuksilla tarkoitetaan taloustieteissä jonkun taloudenpitäjän (yrityksen tai kotitalouden) taloudellisen toiminnan toiselle taloudenpitäjälle aiheuttamia hyöty- tai haittavaikutuksia, jotka välittyvät muutoin kuin hintojen muutosten kautta. Infrastruktuurirakenteet ovat usein luonnollisia monopoleja. Niillä on tietty kiinteä kapasiteetti, jolla tuotannon yksikkökustannukset alenevat tuotantomäärän lisääntymisen seurauksena. Esimerkiksi lentoasema on kiinteä rakenne, jossa lisäliikenteen aiheuttamat yksikkökustannukset alenevat kunnes aseman kapasiteetti on kokonaan tullut käytetyksi. Liikenteen rakenteet ja verkot ovat myös yleensä pitkään kestäviä, jolloin niihin liittyy merkittäviä uponneita kustannuksia, vaikka niiden käytössä tapahtuisi niiden elinaikana suuriakin muutoksia. (Hjerppe ym. 2005) Joka toinen suomalainen yritys ratkaisee yrityksen sijainnin hyvien liikenneyhteyksien perusteella. Yritysjohtajat pitävät liikennehankkeisiin panostamista tärkeänä alueen vetovoimaisuuden ja saavutettavuuden kannalta. Vain kuusi prosenttia yrityksistä ei pidä liikenneyhteyksiä lainkaan tärkeinä sijainnin tai toimintaedellytysten kannalta. (Alueiden kilpailukyky 2009) Liikennepalveluiden kysyntä on pääasiassa yksityistä, mutta infrastruktuurin kysyntä on ensisijaisesti poliittista. Julkisen sektorin odotetaan tarjoavan valmiin infrastruktuurin. Useissa maissa moottoritiet, junaraiteet ja lentokentät ovat joko julkisessa omistuksessa tai vähintäänkin vahvasti tuettuja. Esponprojektin raportin mukaan poliitikkojen on hyvä muistaa, että vähenevien tuottojen laki on voimassa myös infrastruktuurissa. Liian pienet panostukset infrastruktuuriin voivat olla riittämättömiä, kun taas turhan suuret panostukset ovat tehottomia. Tilanteen tekee vielä monimutkaisemmaksi se, että liikenneinfrastruktuurit eivät ole homogeenisiä hyödykkeitä. Ainoastaan niiden määrä ei ole ratkaiseva tekijä, vaan tarvitaan optimaalinen yhdistelmä lentoasemia, teitä, satamia ja junaraiteita. (Espon 2010)\n12 12 Kuvio 1. Liikenteen ja taloudellisen kehityksen yhteys (YK raportti 1999) Yllä oleva kaavakuva on Yhdistyneiden kansakuntien, Aasian ja Tyynenmeren alueen talouskomission raportista vuodelta Siinä on esitetty liikenneinfrastruktuurin ja taloudellisen kehityksen vaikutussuhde. Liikennesektorin parannukset voivat toimia eräänlaisena katalyyttinä joka synnyttää taloudellisen kehityksen kierteen. Tuotannontekijöiden luotettava saatavuus, tuotantokustannusten väheneminen ja parantuvat tuottajahinnat johtavat teollisuuden tuottavuuden paranemiseen. Liikenteen paraneminen vaikuttaa kuviossa myös alempien markkinointikustannusten, osaavan työvoiman saatavuuden ja pienempien varastokulujen kautta yritystoiminnan kustannuksiin. Yhdessä nämä johtavat alempiin tuotantokustannuksiin ja toisaalta korkeampiin tuottajahintoihin. Parantunut tuottavuus johtaa suurempiin voittoihin ja kasvaviin investointeihin, jotka yhdessä lisäävät liikennejärjestelmien kysyntää. Tuotannon kasvu lisää kuvion mukaan liikennejärjestelmien kysyntää kasvattaen tuottavuutta ja kannustaen lisäinvestointeihin. Syntyy kehä, jossa parantuneet liikennejärjestelmät vähentävät kuljetuskustannuksia ja lisäävät tuotannon tehokuutta, aiheuttaen kasvavan kysynnän liikennejärjestelmiä kohtaan. Kuljetuskustannukset riippuvat huomattavan paljon hyödykkeen tyypistä ja siitä kuinka kauas hyödyke kuljetetaan. Lentokoneen ovat nopeita, mutta kalliita mikä tarkoittaa, että niitä käytetään kuljetusvälineenä vain kun säästetty aika arvotetaan kalliimmaksi kuin lentokoneen käytöstä maksettava preemio. (Harrigan 2010) Liikenneinfrastruktuuri-investointien vaikutukset aluerakenteeseen voivat olla odottamattomia. Liikenneinvestoinnit eivät vaikuta ainoastaan tuotannon kasvuun ja tuottavuuteen, vaan myös tuotannon alueelliseen jakaumaan (Volk ym. 2009). Suomessa on rakennettu kansainvälisten vertailujen mukaan suhteellisen paljon liikenneinfrastruktuuria asukasta kohden. Se selittynee sillä, että\n13 kuljetusinfrastruktuurin ylläpitäminen on syrjäisyyden, pitkien etäisyyksien ja ilmasto-olosuhteiden takia välttämätöntä niin vientiteollisuudelle kuin kotimarkkinoiden tehokkaalle toiminnalle. Lisäksi perinteisille vientituotteille, kuten metsä- ja terästeollisuuden tuotteille, logistiikan sujuminen on keskeinen osa kilpailukykyä. (Volk ym. 2009) Kuljetuskustannukset ovat tärkeällä sijalla, kun tarkastellaan keskittymistä edistävien ja vähentävien voimien tasapainoa. Kun kuljetuskustannukset ovat erittäin suuret, estävät ne keskittymisen. Tuotanto sijoittuu lähelle olemassa olevia markkinoita vähentääkseen kuljetuskustannuksia, eikä keskittymistä pääse tapahtumaan, koska hyödyt keskittymisestä ovat kuljetuskustannusten nousua pienemmät. Kun kuljetuskustannukset vähenevät, alkavat keskittymistä edistävät hyödyt vaikuttaa. Pienemmillä kuljetuskustannuksilla voidaan palvella myös keskuksen ulkopuolisia markkinoita. Kun kuljetuskustannukset ovat erittäin pienet, keskittymisen haitat alkavat vaikuttaa ja myös keskuksen ulkopuolelta voidaan palvella keskuksen suuria markkinoita. Keskittyminen on siis vahvinta keskisuurilla kuljetuskustannuksilla. Uuden talousmaantieteen malleissa skaalaedut vaikuttavat eri markkinoiden suuruuden kautta. Koska uuden taloustieteen teoriassa markkinoilla on epätäydellinen monopolistinen kilpailu, vaikuttaa markkinoiden koko sitä kautta, että suuremmilla markkinoilla kilpailu toimii paremmin ja laskien hintoja. (Huovari ym. 2001) Baldwinin ja Okubon (2006) uuteen talousmaantieteeseen perustavan tutkimuksen mukaan heterogeenisten yritysten sijainti määräytyy yritysten tehokkuuden perusteella. Tehokkaimmat yritykset muuttavat ensimmäisenä suuremmille ydinalueille ja tehottomammat yritykset jäävät periferia-alueille. Tämän kehityksen mahdolliset vaikutukset alueellisten lentoasemien käyttöön ja tarpeellisuuteen voi näkyä kun ulkomaanvientiä harjoittavat yritykset muuttavat tehokkaampina yrityksenä pienemmiltä alueilta pois. Tällaista kehitystä on Suomessa ollut nähtävissä viimeisimpien vuosikymmenten aikana. Harrigan (2010) tutki Yhdysvaltojen tuontia ja eri maiden välimatkan vaikutusta tuonnin määrään ja laatuun. Hän käytti aineistona Yhdysvaltojen tuontitilastoja vuosilta Hänen mukaansa Yhdysvaltojen lähimmillä vientikumppaneilla Kanadalla ja Meksikolla pitäisi olla pienempi markkinaosuus hyödykkeissä, joita pääasiallisesti rahdataan kauempana sijaitsevista maista lentokoneilla. Toinen Harriganin (2010) tutkima ajatus on, että hyödykkeet joita tuodaan lentäen, ovat arvokkaampia kuin laivarahdilla kuljetettavat tuotteet. Molemmat väitteet saavat hänen tutkimuksessa vahvistusta. Kaikille liikennejärjestelmille ominaista on verkostoluonne. Tästä johtuva, niin sanottu verkostovaikutus, vaikeuttaa liikenneverkoston tehokkuuden arviointia. Jos jotakin verkoston osaa parannetaan tai sen liikennöintiominaisuudet heikkenevät, tämä voi vaikuttaa koko verkoston, eikä vain tarkastelun kohteena olevan verkoston osan tehokkuuteen. (Hjerppe ym. 2005) 13\n14 Lentoasemien vaikutus talouskasvuun Grahamin (2001) mukaan kolme päätrendiä jotka ovat muokanneet maailman lentokenttiä viimeisen neljännesvuosisadan aikana ovat kaupallistuminen, yksityistäminen sekä globalisaatio. Greenin (2002) mukaan on neljä erilaista suuntaa, jonka pohjalta lentoasemien ja alueiden taloudellisen kehityksen tutkimusta voidaan lähestyä. Lähestymistavat ovat: julkisen rahoituksen (julkisen vallan infrastruktuurirakentaminen), taloudellisen kehityksen, liikenteen aiheuttamien agglomeraatiohyötyjen sekä aiempien lentokenttätutkimuksien kautta. Investoinnit lentomatkustamiseen voivat vaikuttaa alueen talouskehitykseen ainakin kahta eri reittiä. Lentoasema itsessään voi lisätä tuloja aluetalouteen suorilla investoinneilla aseman rakentamiseen/laajentamiseen ja palkkaamalla työntekijöitä aseman eri toimintoihin. Myös epäsuorasti, kerroinvaikutuksen kautta vaikuttavat isot investoinnit voivat käynnistää ketjureaktion, jonka myötä lentoaseman investoinnit parantavat lentoasemasta hyötyvien yritysten tilannetta. Toiseksi, lentoaseman avulla voi syntyä uusia reittejä ja linkkejä koko maakunnalle, jotka voivat hyödyttää maakunnan yritysten toimintaa, esimerkiksi laajentamalla kauppa-yhteyksiä tai mahdollistamalla uusien tuontireittien syntymisen. Hyvät liikenneyhteydet muihin maakuntiin ja valtioihin antavat kilpailuedun alueen yrityksille suhteessa huonommin linkittyneihin alueisiin. (Debbage 1999) Lentoliikenne on Liikenne- ja viestintäministeriön (2010) selvityksen mukaan eräs Suomen kilpailukyvyn merkittävimmistä tekijöistä. Lentoliikenteen avulla syntyvä saavutettavuus on välttämätön edellytys suomalaisten vientiyritysten kilpailukyvylle globaalissa maailmassa. Maakuntien yrityksille lentoyhteydet ovat tärkeitä ulkomaisten asiakkuuksien hoidon, pääkaupunkiseudun yrityksiin pidettävien yhteyksien, liiketoiminnan uskottavuuden, työajan säästön, liikkuvuuden helppouden sekä alueen saavutettavuuden, imagon ja vetovoimaisuuden takia. Lentoyhteydet edesauttavat alueiden saavutettavuutta ja kehittymistä vaikuttamalla yritysten sijaintipäätöksiin (Liikenne- ja viestintäministeriön selvitys 2010). Kaikki periferia-alueet eivät kuitenkaan ole samassa taloudellisessa tilassa. Ne voivat tarvita erityyppisiä liikenneinfrastruktuuriratkaisuja. Kasardan (2006) mukaan lentokentät vaikuttavat yritysten sijoittumiseen sekä urbaaniin kehitykseen 2000-luvulla, yhtä paljon kuin moottoritiet tekivät 1900-luvulla ja rautatiet 1800-luvulla. Kehitys ensimmäisten lentokenttien synnystä 1920-luvulta nykytilanteeseen on ollut huimaa. Kansainvälinen lentoliikenne alkoi kasvaa räjähdysmäisesti toisen maailmansodan jälkeen. Tarvittiin uusia, yhä suurempia kenttiä suurten metropolien läheisyyteen. Samalla alkoi olla myös tarvetta pienemmille, alueellisille kentille. Viime vuosikymmeninä lentokenttien trendi onkin ollut kohti suurempaa eroavaisuutta kenttätyypeissä. On muodostunut hubeina toimivia megalentokenttiä, tavarankuljetukseen erikoistuneita cargo-kenttiä sekä halpalentopohjaisia matkustajakenttiä. (Freestone 2009) Lentorahdin määrällinen osuus tavaran viennistä on suhteellisen pieni,\n15 mutta sen osuus kuljetusten arvosta on suurempi. Lentorahti mahdollistaa nopeuden ja ajallisen täsmällisyyden vaatimuksiin vastaamisen. Lentokentistä on tullut tärkeitä keskuspisteitä maailmantaloudessa. Ne ovat alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen kilpailu mahdollistajia. Ne ovat kasvupisteitä paikallisille alueille ja aluetalouksille. (Freestone 2009) Toisaalta on myös oleellista kysyä, kuinka monta alueellista lento-kenttää on tarpeen alueiden kilpailukyvyn parantamiseen. Jos lentoaseman ja sitä ympäröivien alueiden kehittämiseen ei panosteta tarpeeksi, onko lentoasemasta alueellisen kilpailukyvyn parantajaksi? Freestonen mukaan lentokenttien lähettyville hakeutuu taloudellisia toimijoita ainakin neljää erilaista reittiä. Näitä ovat lentoasemien ylläpitotoimet, nopeita rahtikuljetuksia tarvitsevat yritykset, yritykset, jossa työmatkustajia on paljon, sekä yritykset, jotka hakeutuvat alueelle, jossa toimii paljon muita yrityksiä agglomeraatiohyötyjen takia. Lentoasemien tukitoimintoihin (airport-support functions) kuuluvat esimerkiksi rahtitoiminnot, tullit, tax-free alueet, hotellit, ravintolat ja auto-vuokraamot. Nopeita rahtikuljetuksia tarvitsevat yritykset sijoittavat varastojaan usein lentokenttien läheisyyteen. Näitä ovat esimerkiksi ulkomaanvientiä tekevät yritykset ja verkkokaupat. Lento-rahdista on tullut monin paikoin suosituin tapa kuljettaa kevyitä korkealaatuisia tuotteita, kuten elektroniikkaa, optiikkaa ja lääkkeitä. Lentoaseman läheisyys on tärkeää myös organisaatioille, joissa työ vaatii paljon liikkumista kaupunkien ja valtioiden välillä. (Freestone 2009) Lentoaseman sijainti voi olla ratkaisevin yksittäinen tekijä, joka houkuttelee ihmisiä ja yrityksiä alueelle tai saa alueen osaajat jäämään toimimaan alueelle. Saavutettavuus ei kuitenkaan ole riippuvainen pelkästään lentoasemista. Luonnollisesti maantiet ja juna- sekä laivareitit ovat usein kilpailu-kykyisiä vaihtoehtoja lentokentille. Tärkeää on löytää sopiva koostumus näiden kesken, jolloin erilaiset reitit täydentävät toisiaan ja mahdollistavat ihmisten ja tuotteiden liikkuvuuden ja saavutettavuuden. (Espon 2010.) Kasardan (2006) kehittelemä ajatus aluerakentamisen keskittymisestä lentoasemien ympärille, keskittyy lentoasemien yrityksiä puoleensa vetävään kykyyn. Ydinajatuksena on lentoaseman kyky kerätä ympärilleen lentämiseen liittyviä yrityksiä ja toimijoita, sekä muita lentoasemien läheisyyteen kerääntyviä toimijoita, kuten yritysten toimitiloja, hotelleja ja konferenssikeskuksia. Tällainen yrityskeskittymä houkuttelee myös muita toimijoita alueelle, luoden kokonaisen kaupungin lentoaseman läheisyyteen. Vaikka ajatus suuresta yrityskeskittymästä kuulostaakin alueellisten lentokenttien tapauksessa hieman erikoiselta, niin lentoasemien yrityksiä houkutteleva vetovoima voi oikein yrityksille markkinoituna ja tarjottuna toimia koko alueen taloudellisena veturina. Uudet kasvuteoriat ovat Buttonin ym. (2010) mukaan aiheuttaneet paljon keskustelua viime aikoina. Niiden mukaan lentoliikenne on tärkeää, koska sillä voidaan kattaa pitkiä välimatkoja. Työntekijöiden ja informaation liikkuvuus on parantunut. Vaikka suuri osa tästä liikkuvuudesta tulee suurten lentoasemien kautta, niin alueellisilla kentilläkin on liikkuvuuden mahdollistajina oma kasvava roolinsa, erityisesti Euroopassa, jossa halpalentomatkustaminen on kasvattanut suosiotaan, josta pienemmät lentokentät ovat hyötyneet. (Button ym. 15\n16 ) Euroopan unionin sisäisten lentomarkkinoiden rajoitusten purkaminen vuonna 1997, johti kaikkien unionin sisäisten lentoreittien aukeamiseen kaikille lentoliikenteen lisenssin haltioille, eli käytännössä kaikille lentoyhtiöille unionin sisällä. (Boxtel 2003) Bruecknerin (2003) mukaan pienten kaupunkien yritysjohtajat ja edustajat kritisoivat toisinaan vaillinaisia lentoreittejä ja vuoroja väittäen niiden olevan este paikallisen talouden kehittymiselle. Hänen mukaansa on todennäköistä, että huonot lentoyhteydet heikentävät alueen työllisyyden kasvua, koska ne vähentävät alueen vetovoimaa uusien yritysten mielessä ja heikentävät alueella jo toimivien yritysten toimintakykyä. Lentoyhtiöiden toiminnan laatu on tärkeä tekijä yrityksille, koska se vaikuttaa kustannuksiin, joita yrityksille tulee eri alueilla toimivien yhteistyöyritysten tavoittamisesta ja kanssakäymisestä. Kontaktit lentomatkan päässä oleviin yhteistyöyrityksiin, kauppakumppaneihin ja kollegoihin ovat kalliimpia sekä rahallisesti että ajallisesti. Green (2007) toteaa, että lentoaseman olemassaololla ja taloudellisella kasvulla on selkeä yhteys, mutta sen yhteyden syy-seuraus suhteen selvittäminen on haastavaa. Pelkästään esimerkiksi lentoasemien matkustajamäärien kasvun ja talouden kasvun väliseen korrelaatioon luottaminen on riskialtista. Kausaalisuussuunta ei ole yksiselitteinen. Kasvavat matkustajamäärät lentoasemalla eivät välttämättä aiheuta alueen talouskasvua, vaan alueen taloudellinen menestyminen onkin lisännyt myös läheisen lentoaseman suosiota. Green on kontrolloinut ongelmaa vertaamalla tietyn vuoden matkustajamäärien kehitystä alueella seuraavina vuosina tapahtuvaan talouden kehitykseen.\n17 17 3 TUTKIMUKSET LENTOASEMIEN VAIKUTUKSIS- TA TALOUSKASVUUN So the question remains why airports have not been the subject of much careful study with respect to their impact on economic development. The answer lies with a difficult econometric issue: simultaneity. While there is a strong correlation between air traffic and economic growth, the direction of causation is not entirely clear. (Green 2002) Tilastollisissa analyyseissä lentoaseman vaikutuksista alueen talouskasvuun keskitytään usein vain tietyn alueen tai valtion talouskehityksen mittariin, esimerkiksi BKT/henkilö sekä pyritään mittaamaan yhtäläisyyksiä lentoaseman ja alueen talouskehityksen välillä. Regressioanalyysissä verrataan lentoaseman toiminnan vaikutuksia erilaisiin alueen taloutta kuvaaviin muuttujiin. Tilastollisina muuttujina voidaan käyttää esimerkiksi työpaikkojen määrää, työllisyyden rakenteen muutoksia, alueen tulotasoa yms. verrattuna lentoaseman matkustajamääriin, lentoyhteyksien määrään tai yritysten sijaintiin lentoaseman läheisyydessä. (Button ym. 2009) Kyselytutkimuksissa on yleensä haastateltu asiantuntijoita, joilla on selkeä näkemys siitä, miten lentoasema on vaikuttanut yrityksen toimintoihin ja sijaintivalintoihin. Ongelma kyselytutkimuksessa tulee kohderyhmän valinnassa sekä siinä, minkälaisia kysymyksiä ja millä tavalla kysellään. Vaarana on valita vain sellaisia yrityksiä ja toimijoita joille lentoaseman läheisyydestä on ollut selkeää hyötyä. Kerroinvaikutusanalyysissä käytetään eksogeenisesti määriteltyjä kertoimia, joiden avulla määritellään lentoaseman rakentamisen aiheuttamia vaikutuksia. Suunnitteluvaiheesta alkaen aina lentoaseman käyttöönottoon asti määritellään kertoimet joiden avulla lentoaseman kulu- ja tuloerät lasketaan. Kerroinvaikutusanalyysi sopiikin paremmin rakennettavien lentoasemien talousvaikutusten mittaamiseen. (Button ym. 2009) Isojen lentoasemien talousvaikutuksista on tehty useita tutkimuksia eri puolilla maailmaa. Korkean teknologian alueiden kehittymisessä alueella valmiiksi sijaitsevilla isoilla lentoasemilla on ollut merkittävä rooli. Tutkimusta on tehty esimerkiksi Silicon Valleyssä Kaliforniassa, sekä M4-moottoritien teknologia-alueen osalta Lontoossa. Molemmissa lentoasemien rooli on tulosten mu-\n18 18 kaan ollut tärkeä, korkean teknologian alueiden muodostumisessa. Eräs ensimmäisistä lentokenttien talousvaikutuksia analysoivista tutkimuksista tehtiin Skotlannin Silicon Glen -alueelta. Siinä huomattiin, että paikallisen lentoaseman kehittäminen alueelle pääsyn parantamiseksi osoittautui epäonnistuneeksi. Yritykset suosivat paikallisen lentoaseman kehityksestä huolimatta kauempana sijaitsevaa Edinburghin lentokenttää sen parempien lentoyhteyksien takia. Tutkimuksessa M-4 moottoritien teknologia-alueen vaikutuksista lentomatkustamiseen huomattiin, että korkean teknologia-alan työntekijät käyttävät lentoyhteyksiä 60 prosenttia enemmän, kuin työntekijät perinteisemmillä sektoreilla. (Button ym. 2009) Yao & Yang (2008) mukaan aiemmat tutkimukset lentokenttien alueellisten vaikutusten tutkimuksessa voidaan jakaa kahteen eri osaan. Toinen keskittyy lentokentän aktiviteettien ja taloudellisen kehityksen välisiin yhteyksiin (esim. Green, 2002). Toisessa keskitytään lentokenttien aluetalouksille aiheuttamien vaikutuksien tutkimiseen (Bennell & Prentice, 1993 ja Debbage, 1999). Bennell & Prentice (1993) tutkivat lentomatkustamisen vaikutuksia Kanadan taloudelle ja löysivät tilastollisesti merkitsevää vaikutusta lentoasemien kehityksen ja työllisyyden kasvun välillä. Debbage (1999) tutki lentoasemien ja aluetalouden rakenteen muodostumisen yhteyksiä. Hänen tärkein tuloksensa oli, että alueilla, joissa lentomatkustaminen on lisääntynyt merkittävästi, myös työllisyys on kasvanut. Isoimpien lento-asemien alueella myös paikallinen taloudellinen rakenne muuttui jonkin verran lentoaseman menestymisen johdosta. Lentoasemien kehitys voi lisätä taloudellisia aktiviteettejä alueella, koska ne mahdollistavat uusien yritysten ja yritysmuotojen syntymisen. Myös Brueckner (2003) ja Hakfoord ym. (2001) ovat tutkineet isojen metropolialueella sijaitsevien hubilentoasemien vaikutuksia talouskasvuun. Bruecknerin mukaan on olemassa selkeä korrelaatio metropolialueiden kasvun ja lentämisen lisääntymisen välillä. Hän on löytänyt korrelaatiota myös lentomatkustajien määrän ja palvelualojen kasvun välillä lentoasemien läheisyydessä. Bruecknerin mukaan kymmenen prosentin kasvu matkustajamäärissä johtaa palvelualojen kasvuun yhdellä prosentilla. Kuitenkaan lentoliikenteen kehityksellä ei ole vaikutusta teollisuuden tai muita hyödykkeitä tarjoavien alojen työllisyyteen. Matkustajamäärien kasvun ja työllisyyden yhteys on hänen mukaansa hyvin nopeasti vaikuttava. Korrelaatiossa muuttujien välillä ei siis ole pitkiä viiveitä. Hakfoordin ym. tutkimus koskien Amsterdamin Schipholin lentoasemaa päätyy tulokseen, että yhden uuden työpaikan lisäys lentoasemalla johtaa kahden työpaikan lisäykseen lentokentän tukitoiminnoissa. Yao & Yang tutkivat 2008 julkaistussa raportissaan lentokenttien kehityksen ja talouskasvun suhdetta Kiinassa. Tutkimuksen mukaan Kiinassa lentomatkustajien määrä yhdeksänkertaistui ja lentorahdin määrä kahdeksankertaistui vuosina Tutkijoiden tekemissä sekä lyhyen että pitkän ajan malleissa on tultu tulokseen, että bruttokansantuotteen kehityksellä ja talouden avoimuuden asteella (mitattuna ulkomaankauppa/bkt) on positiivinen vaikutus lentoliikenteeseen (matkustajien ja rahdin määrään). Tutkimuksessa on kiinnitetty huomiota väestötiheyteen sekä talouden rakenteeseen. Talouden\n19 rakenteen kuvaajana Yao & Yang käyttivät palvelusektorin työllisyyttä. Vaikka tulokset pitkän ja lyhyen aikavälin mallien kesken eivät ole yhteneväisiä, niin tutkijat tulevat kuitenkin johtopäätökseen, että alueen korkea väestötiheys ja korkea teollistumisaste kiihdyttävät ilmailualan kehitystä. Maaliikenne eli junaja tieliikenne voivat tutkijoiden mukaan olla sekä substituutteja että komplementteja lentoliikenteelle. Nettovaikutus määräytyy näiden kahden vastakkaisen voiman yhteisvaikutuksesta. Pitkän ajan malleissa tulokset osoittavat, että maa-liikenteen substituutiovaikutus on dominoivampi kuin komplementtivaikutus sekä matkustajamäärien että rahtiliikenteen osalta. Toisin sanoen tie- ja junaliikenne kilpailevat lentoliikenteen kanssa matkustajamääristä ja rahtiliikenteestä. Rahdin substituutiovaikutus on paljon suurempi ja merkittävämpi kuin matkustajaliikenteen substituutiovaikutus. Siihen on Yao & Yangin mukaan kaksi mahdollista selitystä. Joko ihmiset arvostavat aikaa enemmän kuin rahtia eli ihmiset arvostavat nopeaa liikkumista paikasta toiseen enemmän kuin rahdin nopeaa liikkumista. Toinen vaihtoehto on, että maaliikenteen kilpailukyky on infrastruktuurin parantumisen myötä kasvanut, jolloin siitä on tullut järkevämpi vaihtoehto lentorahdille. Lentoliikenteen kehittäminen pitäisi nähdä tärkeänä toimena jolla mahdollistetaan alueellista talouskasvua periferiaalueilla Kiinan länsi- ja koillisosissa. Kirjoittajat näkevät lentoasemien kehityksen myös mahdollisuutena vähentää maan eri alueiden taloudellista epätasapainoa. (Yao & Yang 2008) Button ym. tutkivat pienten lentoasemien roolia alueiden taloudellisessa kehityksessä. He ottivat tarkasteluun 66 alueellista lentokenttää Yhdysvalloissa, Virginian osavaltiossa. Tutkimuksen empiriaosuudessa Button ym. pyrkivät selvittämään lentoliikenteen ja alueellisen talouskehityksen suhdetta. Tutkimuksen mukaan liikenteen ja talouskehityksen välinen yhteys on ollut jo pitkään näkyvillä, mutta sitä on ollut vaikea mitata. Tutkimuksen empiriaosuudessa Button ym. tekivät regressiomallin, koskien Virginian osavaltion alueellisten lentoasemien vaikutuksia alueen talous-kasvuun. Mallissa talouskasvua selittävinä muuttujina ovat muun muassa matkustajien määrä kentillä, väestön määrä alueella, työllisten määrä, sekä välimatkat suuremmille kentille, joita regressoidaan keskimääräiseen yksilön tulotasoon alueella, jossa lentoasema sijaitsee (real personal income per capita). Tuloksista käy ilmi, että matkustusmäärän kaksinkertaistuminen nostaa alueen tulotasoa noin 4 prosentilla per henkilö. Kirjoittajien mukaan perinteinen ongelma paikallisten ja alueellisten lentoasemien kohdalla on ollut niiden taloudellinen elinvoimaisuus. Talousvaikeuksista huolimatta kenttien, ainakin paikallisten poliitikkojen mielestä, nähdään olevan tärkeä tekijä houkuteltaessa yrityksiä alueelle. Kuitenkin tutkijat muistuttavat, että pelkällä regressioanalyysillä kausaalisuusongelmaa ei pystytä ratkaisemaan. Talouskasvu ja lentoasemien syy seuraus suhde ei osoittaudu yksiselitteiseksi. Kausaalisuussuhde lentoaseman toiminnan ja alueen talouskehityksen välillä jää helposti tuntemattomaksi regressioanalyysin pohjalta. (Button ym. 2009) Green (2002) on käyttänyt tutkimuksessaan regressioanalyysiä. Aineistona on ollut 83 lentoasemaa Yhdysvalloissa. Green on estimoinut kertoimia muuttu- 19\n20 20 jille suhteessa lentoasemien matkustajamääriin per alueen väestömäärä. Alueiden mittareina hän käytti esimerkiksi alueen väestömäärää ja työllisyysastetta. Buttonin tavoin, myös Green on huomioinut mahdollisen kausaalisuusongelman. Hän on kontrolloinut ongelmaa tutkimalla lentomatkustajien määrän kasvun vaikutusta viiveellä alueen väestömäärään. Se ei kuitenkaan kokonaan poista mahdollista kausaalisuusongelmaa. Greenin regressioiden tuloksista käy ilmi, että matkustajamäärät Yhdysvaltain suurimmilla lentoasemilla ovat alueiden työllisyyden ja erityisesti väestökasvun voimakas ennustaja. Tulos on saatu, kun testejä on pyritty kontrolloimaan kausaalisuuden estämiseksi ja se säilyy myös simultaanisuuden kontrolloimisen jälkeen. Green kuitenkin toteaa, että tulokset ovat lähes ensimmäiset laatuaan ja ne ovat alttiit virheille. Ye, Li ja Li (2005) johtivat yhteisintegraatiotestin jonka mukaan BKT:n lisäys aiheutti kasvua lentoliikenteessä, mutta toisinpäin yhteyttä ei havaittu. Tässä Pro Gradu - tutkimuksessa on samantyylisesti, Granger-kausaalisuuden menetelmillä, tarkoituksena tutkia muun muassa brutto-kansantuotteen ja alueiden työllisyyden yhteyksiä lentomatkustamisen suosioon. Näin pystytään ainakin osittain vastaamaan kappaleen alussa esitettyyn kysymykseen kausaalisuusongelmasta. 3.1 Granger-kausaalisuus tutkimukset paneeliaineistolla Kausaalisuussuhdetta voidaan tilastollisin menetelmin tutkia Grangerkausaalisuudella. Korkean teknologian työllisyyttä ja isojen lentoasemien suhdetta käsittelevässä tutkimuksessaan Button, Lall, Stough & Trice (1999) ovat käyttäneet Granger-kausaliteettitestejä tuomaan esiin lentoasemien ja alueen talouskehityksen välistä kausaalisuutta. Tutkijat tulivat johtopäätökseen, että kasvava lentoliikenteen määrä johtaa talouskehitykseen, eikä toisinpäin. Edellä esitetyistä tutkimuksista lentoasemien aluetaloudellisen merkityksen kannalta kiinnostavimmat ovat Buttonin ym. (1999), Greenin (2002) ja Yao & Yangin (2008) regressioanalyyseihin perustuvat tutkimukset. Tutkimuksen empiriaosuuden kannalta tärkeimmät tutkimukset ovat Hoodin ym. (2006) ja Tervon (2009,2010) Granger-kausaalisuutta paneeliaineistossa käyttäneet tutkimukset. Näistä Button ja Yao & Yang ovat jossain määrin käyttäneet myös Grangerin kausaalisuuden tutkimisen lähtökohtiin perustuvaa lähestymistapaa. Kuitenkin tämän työn empiriaosuudessa tutkitaan Granger kausaalisuutta paneeliaineistossa, jonka pohjalta ei tiettävästi ole tehty aiempaa tutkimusta lentoasemien vaikutuksista aluetaloudelle. Hood ym. (2006) ja Tervo (2009) ovat käyttäneet em. metodia väestöryhmän muuttoliikkeen ja talouden keskittymisen ekonometrisissä tarkasteluissa. Tervo (2009) on tutkinut Suomen kasvukeskusten vaikutuksia periferiaalueisiin ja aluepolitiikan toimien vaikutusta alueiden kausaalisuussuhteeseen, Granger-kausaalisuustestejä paneeliaineistossa käyttäen. Hän on pyrkinyt selvittämään Granger-kausaalisuuden suuntaa, eli onko kasvukeskuksiin panostaminen kehittänyt maakuntia, vai onko kausaalisuussuunta ollut toisinpäin, eli periferia-alueiden kehittäminen on kehittänyt keskusalueita? Heikommin pär-\nLentoasemaverkoston kehittäminen. Toimitusjohtaja Kari Savolainen Lapin liikennefoorumi 2013 11.6.2013\nLentoasemaverkoston kehittäminen Toimitusjohtaja Kari Savolainen Lapin liikennefoorumi 2013 11.6.2013 Finavia lyhyesti Finavia on palveluyritys, joka mahdollistaa sujuvan ja turvallisen lentoliikenteen\nTilastojen kehittämistarpeet aluetalouden ja politiikan näkökulmasta\nTilastojen kehittämistarpeet aluetalouden ja politiikan näkökulmasta Tilastokeskus 19.4.2007 Paavo Okko Kansantaloustieteen professori paavo.okko@tse.fi Näkökulmia aluetietoon Tutkimus Aluekehittäminen/alueintressin\nLisäävätkö yritystuet innovaatioita?\nLisäävätkö yritystuet innovaatioita? Elias Einiö VATT VATT-ETLA Yritystukiseminaari, 18.4.2017 Yritystukien yleisistä tavoitteista Taloudelliset tavoitteet Investoinnit; työllisyys; tuottavuus Tärkeää\nKasvuteorian perusteista. Matti Estola 2013\nKasvuteorian perusteista Matti Estola 2013 Solowin kasvumallin puutteet Solwin mallista puuttuu mikrotason selitys kasvulle, sillä mikrotasolla yritykset tekevät tuotantopäätökset kannattavuusperiaatteella\nSEKTORITUTKIMUS / Alue ja yhdyskuntarakenne ja infrastuktuurit jaosto Tutkimusteema Monikeskuksinen aluerakenne ja alueiden toimivuus\nSEKTORITUTKIMUS / Alue ja yhdyskuntarakenne ja infrastuktuurit jaosto Tutkimusteema Monikeskuksinen aluerakenne ja alueiden toimivuus Seppo Laakso (Kaupunkitutkimus TA) & Paavo Moilanen (Strafica) Yritystoiminnan\nSelvitys lentoliikenteen taloudellisista vaikutuksista Satakunnassa\nSelvitys lentoliikenteen taloudellisista vaikutuksista Satakunnassa Lentoliikenteen mahdollisen loppumisen aluetaloudelliset vaikutukset Lentoasematoiminta Yritysvaikutukset Lentoyhteyksien käyttö Lentoyhteyksien\nLentoliikenne Euroopassa ja Suomessa\nLentoliikenne Euroopassa ja Suomessa Aviation Day 20.10.2015 Kuopio Kari Savolainen Tiesitkö, että Finavia omistaa, ylläpitää ja kehittää 24 lentoaseman verkostoa sekä tuottaa lennonvarmistuspalvelut koko\nSUHANGON KAIVOSHANKE, SOSIAALISTEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI. Yleisötilaisuus Tervola Jari Laitakari Kalle Reinikainen\nSUHANGON KAIVOSHANKE, SOSIAALISTEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Yleisötilaisuus Tervola 20.5.2013 Jari Laitakari Kalle Reinikainen YVA-MENETTELYN TARKASTELUALUE COPYRIGHT PÖYRY 14.3.2013 NYKYTILA MAISEMA-ALUEET,\nLähiruoan aluetaloudellinen merkitys\nLähiruoan aluetaloudellinen merkitys Tarkastelussa Kanta- ja Päijät-Hämeen, Keski-Suomen sekä Varsinais-Suomen maakunnat Susanna Määttä & Hannu Törmä Ruralia-instituutti / Aluetaloudellisten vaikutusten\nEsimerkkejä työllisyysvaikutusten jäsentämisestä\nEsimerkkejä työllisyysvaikutusten jäsentämisestä Alla olevat tiiviisti esitetyt esimerkit kuvaavat joko toteutettuja tai kuvitteellisia esimerkkejä säädösmuutoksista. Esimerkeissä kuvataan arviointikehikon


Peliarvostelu: Cyberpunk 2077 - Digitoday - Ilta-Sanomat\nVuoden odotetuin peli julkaistiin tänään – lue IS-jättiarvostelu Cyberpunk 2077:stä\nTervetuloa hakkereiden, jengisotien, megakorporaatioiden ja kehonmuokkauksen kiehtovalle 2070-luvulle.\nCyberpunk 2077 oli työn alla 8 vuotta.\nThe Witcher -pelisarjastaan tuttu puolalainen CDProjekt Red ilmoitti kahdeksan vuotta sitten kehittävänsä Witchereiden ohella uutta peliä. Jo kahdesti julkaisupäivästään myöhästynyt Cyberpunk 2077 julkaistiin viimein Windowsille, Xbox Onelle ja Playstation 4:lle 10. joulukuuta. Uusien konsolien versiot seuraavat perässä ensi vuonna.\nKyseessä on odotetuimmista pelijulkaisuista pitkään aikaan. Se perustuu 1990-luvulla suosioon nousseeseen Cyberpunk 2020 -pöytäroolipeliin.\nTodettakoon heti kättelyssä, että Cyberpunk on peli, josta puhutaan vielä vuosienkin päästä. Se asettaa riman aivan uudelle tasolle, mitä avoimeen maailmaan sijoittuviin toimintaroolipeleihin tulee. CDProject ei turhaan kutsu itseään alansa johtavaksi pelitaloksi.\nSilmiä hivelevä grafiikka ja säteenseuranta\nKovat laitteistovaatimukset pc:llä\nToisin kuin CDProjectin aiemmissa peleissä, pelaaja luo hahmostaan haluamansa näköisen ja tutkii maailmaa ensimmäisestä persoonasta käsin.\nHahmon kustomointi on viety genressä totuttua pidemmälle. Tuttujen nenien, korvien, suun ja silmien muodon ja koon lisäksi esimerkiksi naishahmojen rintojen kokoa voi säätää, mutta niin voi myös mieshahmon sukukalleuksien kokoa. Halutessaan naishahmolle voi antaa housuihin miehen vehkeet ja päinvastoin. Roolipeleille tuttuun tapaan hahmon taitoja ja ominaisuuksia voi kehittää haluamaansa suuntaan.\nPelihahmo V:n ulkonäköä voi muokata aina korvakoruista kikkeliin.\nPeli sijoittuu enimmäkseen kuvitteelliseen Night Cityn megakaupunkiin Yhdysvaltain länsirannikolle, jonnekin Los Angelesin ja San Fransiscon välimaastoon. On vuosi 2077.\nKyseessä on teknodystopia, jossa rikkaat elävät käsittämättömässä yltäkylläisyydessä, mutta suurin osa kansalaisista asuu slummeissa. Julkisesta terveydenhuollosta ei ole kuultukaan, ja yksityiselläkin puolella se tarkoittaa militanttia Trauma Teamia, joka hakee haavoittuneet kaduilta ja tarvittaessa ampuu vastarinnan tohjoksi. Kehon muokkaus kyborgiksi asti futuristisilla implanteilla on arkipäivää ja jäähdytinpukuihin sonnustautuvat hakkerit hallitsevat verkon datavirtoja.\nNight City on väkivaltainen kaupunki. Poliisin eristämät rikospaikat tulevat tutuiksi.\nDystopia ei ole mustavalkoinen, vaan täynnä harmaan sävyjä. Poliisi on yhtäällä brutaali pikkurikollisia surutta pamputtava sika ja toisaalla mukava, mutta jämptisti työtään tekevä virkamies.\nPelihahmo tunnetaan nimellä V. Pelaajalla on valittavanaan kolme erilaista taustatarinaa – kaupungin ulkopuolella asuva vaeltaja, katujen kasvatti tai korporaation työntekijä – ja jokainen niistä antaa erilaisen alun ja saattaa vaikuttaa pelikokemukseen.\nPelaajan tausta valitaan kolmesta eri vaihtoehdosta.\nPelin alku kestää yllättävän pitkään, sillä sen aikana pelaajille opetetaan pelissä tarvittavat taidot. Tutuksi tulevat ammuskelu, lähitaistelu, hakkerointi, hiiviskely, autoilla kaahailu ja futuristinen braindance, jonka avulla pelaaja voi tutkia toisten pelihahmojen muistoja.\nTässä kaikessa on paljon opettelua ja sulateltavaa. Runsaiden mekaniikkojen omaksuminen voi tuntua isolta hommalta.\nAlku ei onneksi tunnu pakkopullamaiselta tutoriaalilta, vaan lineaarisuudestaan huolimatta se on mukavasti polveileva ja mielenkiintoinen tarina. Tarina, joka toimii myös johdatuksena Cyberpunkin maailman ja Night Cityn yhteiskuntaan – sen eri kaupunginosia hallitseviin jengeihin, poliisiin ja valtaa pitäviin jättikorporaatioihin. Asiaa on paljon, mutta muistin virkistäminen helppoa kuka kukin on -tyyppisen hakemiston avulla.\nPelissä on lukuisia ajoneuvoja, joiden kyydissä Night Cityn ottaa haltuun huomattavasti valikon kautta tapahtuvaa pikamatkustusta tyylikkäämmin. Samalla voi kuunnella eri radioasemia.\nEpäonnistuneen autovarkauden jälkiseurauksena V lyöttäytyy rempseän, latinotaustaisen Jackien seuraan. Jackie on jälleen kerran osoitus siitä, että CDProject osaa luoda peleihinsä mieleenpainuvia ja mielenkiintoisia hahmoja.\nIsosta kiltistä jättiläisestä tulee pelaajan paras kaveri ja yhteistyökumppani Night Cityn alamaailman bisneksissä. Pian kaksikko saa tehtäväkseen tärkeän keikan, jonka on tarkoitus siivittää heidät isoiksi tekijöiksi. Kuten odottaa sopii, keikka saa useamman kuin yhden odottamattoman käänteen.\nAutovarkaus meni myttyyn. Parkkihallin valvontakameroiden piti olla pois päältä, mutta Night Cityn poliisilaitos oli ovelampi.\nLopputuloksena V saa päänsä sisään Keanu Reevesin esittämän Johnny Silverhand -nimisen rokkarin digitaalisen kummituksen ja vapaat kädet pelin tarinoiden ja Night Cityn tutkimiseen. Jonkinlaista kostoakin pitäisi suunnitella.\nTutkittavaa riittää. Pitkiä ja tarinallisia sivutehtäviä on kymmeniä ja pienempääkin tekemistä löytyy runsain mitoin. On jengejä ja jengisotia, implanteista saarnaavia salaliittoteoreetikkoja, tietoisuuden saavuttanut limuautomaatti ja paljon muuta.\nFikseri Dexter välittää pelaajalle keikan, jonka myötä nousu isojen poikien liigaan on taattu.\nKoska pelaajalla on käytössään lukuisia etenemistapoja, soisi työvälineiden – vaikkapa aseiden, hakkerointikoodien ja hiiviskelytoimintojen – olevan helposti käytettävissä. Jos pelistä etsii vikoja, ovat erilaiset valikot ja niiden välillä sukkulointi mainitsemisen arvoisia.\nNight City tuntuu todella elävän. Kaduilla liikkuvat ihmiset eivät ole siellä ainoastaan pelaajaa varten seisoskelevia mallinukkeja, vaan heillä on omat halunsa, murheensa ja motiivinsa. Tätä tukee erinomaisesti toteutettu ääninäyttely. Englannin lisäksi kaupungissa kuulee puhuttavan esimerkiksi kiinaa, japania, venäjää ja espanjaa. Kyberimplantti tekstittää puheen ymmärrettäväksi englanniksi hauskalla tavalla.\nMuiden kielten kuin englannin runsas käyttö ja kääntäminen pelaajalle on hieno ja autenttisuutta tuova yksityiskohta.\nPc:llä täysien grafiikka-asetusten laitevaatimukset ovat harvinaisen kovia, mutta niillä pelin saa näyttämään äärettömän upealta. Viime aikoina peleissä yleistynyt photo mode eli valokuvaustila päätynee kovaan käyttöön Cyberpunkin pelaajilla.\nCP2077 tukee vasta muutamassa pelissä aiemmin nähtyä reaaliaikaista säteenseurantaa (ray tracing), mutta sen hyödyntämiseksi tietokoneelta vaaditaan todella tehokas näytönohjain, etenkin 4K-tarkkuudella, jolla peli on kauneimmillaan. Mikäs siinä uuskitschiä ja uusmilitaristista arkkitehtuuria ihastellessa.\nReaaliaikainen säteenseuranta (raytracing) valaisee pelimaailman upeasti. Tässä ollaan Lizzien baarissa tapaamassa Evelyn.\nSäteenseuranta mahdollistaa valaistuksen reaaliaikaisen simuloinnin, jonka myötä kaikkialla loistavat neonvalot luovat upeita heijastuksia seiniin ja vesilammikoihin. Eron huomaa heti, kun säteenseurannan kytkee päälle ja pois. Silti tavallisemmillakin asetuksissa Cyberpunk on melkoista silmäkarkkia.\nIlon aihetta on siinäkin, ettei Cyberpunkia ole pilattu 2077 euron hinnalla. Pc- ja konsoliversioiden hinnat vaihtelevat reilun 40 ja 60 euron välillä. Se on jopa halpa hinta yhdestä vuoden odotetuimmasta pelistä, joka antaa enemmän kuin vastinetta rahalle.\nTestaamamme Cyberpunk 2077:n ennakkoversio oli vielä varsin buginen. CDProject lupasi päivittää pelin ennen julkaisua, mikä on tarpeen. Tarinaan uppoutumista ei edistä se, että keskustelukumppani istuu ilmassa näkymättömällä sohvalla, kävelee luoksesi pöydän läpi tai pitää pitkän monologin liikuttamatta suutaan.\nKuten aiemmissa CDProjectin peleissä (ehkä ensimmäistä Witcheriä lukuun ottamatta) on suurin ongelma runsaudenpula. Night Cityyn voi uppoutua helposti tunneiksi, päiviksi ja kuukausiksi. Peliä hankkiessa kannattaa miettiä, kuinka paljon aikaa sille on valmis uhraamaan. Vain pintaa raapaisemalla jää paljosta paitsi.\nPelaajan pään sisällä eräänlaisena kummituksena majaileva Johnny Silverhand – Keanu Reeves – on pelimaailman mittapuulla legenda. Tosin ei pelkästään hyvällä tavalla.\nKehittäjä/Julkaisija: CDProject Red, CDProject\nSaatavilla: Windows 10 (Steam, GOG), Playstation 4, Playstation 5, Xbox One, Xbox Series X, Google Stadia\nTutustuimme maailman parhaisiin kuuluvan pelisarjan uutuuteen: Baldur’s Gate 3 on huikea lupaus, mutta....\nDigitoday 14.11.2020 16:00\nTestit 6.11.2020 16:01\nDigitoday 5.12.2020 16:00


2019 hiljaista jaksoa edeltävät uutiskirjeet - Cargotec\nQ4/2019:lle kirjatut tilaukset\nPäivämäärä (ja neljännes, johon kirjattu)) Liiketoiminta-alue Kuvaus Maa/Asiakas Arvo\n23.12.2019 (Q4/19) Kalmar Neljä Kalmar Zero Emission -mobiilipukkinosturia, yksi konttikurottaja, yksi tyhjien konttien käsittelylaite ja kaksi haarukkatrukkia Mauritania/ARISE Mauritania Ei julkistettu\n2.12.2019 (Q4/19) Kalmar Kuusi diesel-sähkökäyttöistä konttilukkia Suomi/Steveco Ei julkistettu\n29.11.2019 (Q4/19) MacGregor MacGregor-laitteita, TTS-tuotteita Eurooppa/Ei julkistettu Ei julkistettu\n24.10.2019 (Q4/19) Kalmar Kuusi Kalmar Zero Emission -mobiilipukkinosturia (RTG) ja Kalmar One -automaatiojärjestelmään kuuluvia SmartPort-prosessiautomaatioratkaisuja. Turkki/Asyaport Ei julkistettu\nMuut ilmoitusasiat Q4:n aikana\n8. lokakuuta Cargotec ilmoitti, että Aki Vesikallio (kauppatieteiden maisteri) on nimitetty Cargotecin sijoittajasuhdepäälliköksi 2. joulukuuta 2019 alkaen. Hän siirtyy Cargoteciin Outokummulta, missä hän on toiminut sijoittajasuhdepäällikkönä. "Akilla on vahvaa kokemusta sekä sijoittajaviestinnästä ja rahoitusmaailmasta, ja olen innoissani saadessamme hänet vahvistamaan tiimiämme”, kommentoi sijoittajasuhdejohtaja Hanna-Maria Heikkinen.\n1. lokakuuta Cargotec Oyj:n hallitus vahvisti osingonmaksun toisen erän täsmäytyspäivän ja maksupäivän. Osingon toinen erä maksetaan osakkeenomistajille, jotka ovat täsmäytyspäivänä 3.10.2019 merkittyinä Euroclear Finland Oy:n pitämään osakasluetteloon. Osingon maksupäiväksi vahvistettiin 10.10.2019.\nNeljännellä vuosineljänneksellä Cargotec's IR järjesti roadshowt Euroopassa (Frankfurt, Lontoo) ja Yhdysvalloissa (New York, Boston ja Chicago). Pidimme esityksen myös Danske Winter Seminar -tapahtumassa Kööpenhaminassa Tanskassa.\nCargotecin sijoittajasuhteet tekee suomalaiselle yleisölle suunnattua podcast-kanavaa. Kuuntele podcasteja täältä. Englannin- ja suomenkieliset podcastit löytyvät myös iTunesista.\nNäkymät vuodelle 2019 tammi-syyskuun 2019 osavuosikatsauksen mukaisesti:\nViimeisin Vara konsensus -estimaatti.\n26. helmikuuta Stefan Lampa Kalmar Mobile Solutionsin johtaja puhuu strategisen liiketoimintayksikkönsä toiminnasta. Ota yhteys tiina.aaltonen@cargotec.com, jos haluat osallistaua tapahtumaan.\nQ3/2019 hiljaista jaksoa edeltävä uutiskirje\nVuoden 2019 kolmannen vuosineljänneksen tultua päätökseen kokosimme kvartaalin tärkeimmät tapahtumat yhteen. Cargotecin Q3 2019 -osavuosikatsaus julkaistaan tiistaina 22.10.2019.\nCargotecin tilinpäätöstiedote 2019 julkaistaan 6.2.2020.\nQ3/2019:lle kirjatut tilaukset\nPäivämäärä (ja neljännes, johon kirjattu Liiketoiminta-alue Kuvaus Maa/Asiakas Arvo\n20.8.2019 (Q3/19) Kalmar Neljän ZPMC-satamanosturin modernisointi Marokko/EUROGATE Tanger Ei julkaistu\n13.8.2019 (Q3/19) Kalmar Huoltosopimus asiakkaan Las Palmasin konttiterminaaliin Espanja/Operaciones Portuarias Canarias S.A. (OPCSA) Ei julkaistu\n18.7.2019 (Q3/19) Hiab Ajoneuvotrukkeja ja niihin liittyvät huoltosopimukset USA/Ei julkaistu MEUR 29\nMuut ilmoitusasiat Q3/2019:n aikana\n13. syyskuuta Cargotec Oyj laski liikkeeseen kaksi vakuudetonta joukkovelkakirjalainaa yhteismäärältään 250 miljoonaa euroa. Ensimmäisen, pääomaltaan 100 miljoonan euron lainan maturiteetti on noin 5,5 vuotta ja sen eräpäivä on 23.1.2025. Lainalle maksetaan kiinteää 1,250 prosentin vuotuista korkoa. Toisen, pääomaltaan 150 miljoonan euron lainan maturiteetti on 7 vuotta ja sen eräpäivä on 23.9.2026. Lainalle maksetaan kiinteää 1,625 prosentin vuotuista korkoa.\n31. heinäkuuta, Cargotecin MacGregor saattoi päätökseen TTS Group ASA:n marine- ja offshore-liiketoimintojen oston. Cargotec ilmoitti helmikuussa 2018 aikomuksestaan ostaa kyseiset liiketoiminnat yritysarvoon 87 miljoonaa euroa. Yrityskauppa toteutui, koska yhtiö on saanut vaaditut viranomaishyväksynnät. Ostetut liiketoiminnot integroidaan MacGregorin toimintamalliin ja konsolidoidaan MacGregoriin tulokseen 1.8.2019 alkaen. Alustavien arvioiden mukaan noin 30 prosenttia TTS:n liikevaihdosta liittyy TTS-yhtiöihin, joissa konsernin omistus on 50 prosenttia. Cargotec suunnittelee konsolidoivansa kyseiset yhtiöt pääomaosuusmenetelmää käyttäen, jossa 50 prosenttia yhtiöiden tuloksesta esitetään Cargotecin tilinpäätöksessä omalla rivillään ennen liikevoittoa, eikä esimerkiksi yhtiöiden liikevaihtoa konsolidoida Cargotecin liikevaihtoon.\n4. syyskuuta Cargotecin IR-funktio järjesti analyytikko- ja sijoittajavierailun Hiabin ja Kalmarin kokoonpanoyksiköihin Stargardiin Puolaan. Paikallisjohto esitteli tiloja ja toimintaa, myös tuotantoalueen vierailu oli ohjelmassa. Lue blog-teksti tapahtumasta tai tutustu esitysmateriaaleihin (Kalmar, Hiab).\nLisäksi Cargotec järjesti roadshowt Helsingissä, Tukholmassa, Lontoossa ja Pariisissa.\nKuuntele podcastejamme Soundcloudista tai iTunesista. Viimeisin suomenkielinen podcast. Kvartaaliwebastit englanniksi. Sekä suomen- että englanninkieliset podcastit ovat tarjolla myös iTunes-palvelussa.\nViimeisin Varan konsensus-estimaatti.\nCargotec osallistuu Finnish Industrial Days -tapahtumaan Kiinassa yhdessä Koneen, Wärtsilän ja Kemiran kanssa ja organisoi vierailun Shanghaihin on 25. syyskuuta.\nQ1/2019 hiljaista jaksoa edeltävä uutiskirje


Anne-Marin tekeleet: huhtikuuta 2017\nLähettänyt Anne-Mari klo 10.39 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nMinä tunnetusti jään jumiin johonkin malliin, mihin ihastun. Ja nyt mie oe jumissa kalajokeen. Sukissa on vaan niin kaunis kuvio. Toiset kalajoet on samanlaiset kuon ensimmäiset. Neulottu Novitan 7 veljestä langasta ja sitä kului 125 grammaa näihin miesten 42 koon sukkiin.\nKolmannet on jo puikoilla,kenties neljännet jo saan tehtyä omaan jalkaan. Sny-paketti saapui myös tänään,vaan siitä kenties lisää huomenna.\nKommentit ilahduttavat aina, kiitos !\nLähettänyt Anne-Mari klo 12.05 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Anne-Mari klo 5.11 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Anne-Mari klo 9.04 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin