Parisuhdetta kannattaa hoitaa ajoissa - sivu 7 - PDF\nParisuhdetta kannattaa hoitaa ajoissa - sivu 7\nDownload "Parisuhdetta kannattaa hoitaa ajoissa - sivu 7"\n1 Hyvinkään seurakuntalehti Pienestä kiinni Yhteisvastuu 2012 Keskiaukeama Päivi Lammela Parisuhdetta kannattaa hoitaa ajoissa - sivu 7\n2 Pertti Utriainen - emo-luokan sairaanhoitaja - kuoronjohtaja ja tenori Musiikki ja laulaminen merkitsevät minulle tunnetilaa, jossa voi heittäytyä toiselle tasolle kuin mitä arkielämä vaatii, Pertti Utriainen sanoo. Musiikki ja laulu merkitsevät tunnetilaa Syvästi kuoro- ja laulumusiikkiin kiintynyt Pertti Utriainen tarttuu Hakalan koulun musiikkiluokassa kitaraan ja alkaa soittaa kaunista keskiaikaista melodiaa. Mies on sairaanhoitajana Hakalan koulun emo-luokassa, jolla on ensimmäisen ja toisen luokan oppilaita. Luokka on tarkoitettu emotionaalisista ja sosiaalisista häiriöistä kärsiville lapsille, joita on luokassa vain kuusi kerrallaan. Musiikki ja laulu hoitavat heidänkin sisintään. Opetuksesta vastaa erityisopettaja. Minä ja sosiaaliohjaaja toimimme hänen apunaan. Työni on paljon sylissä pitämistä ja rauhoittamista, jotta koulunkäynti voi jatkua saman päivän aikana. Luokka on toiminut jo viisi vuotta. Koulutoimi on tyytyväinen tuloksiin, toivottavasti myös lasten vanhemmat. Yleisopetuksen mukaista opetusta saavat emo-luokkalaiset pyritään saamaan tavallisiin luokkiin tai pienryhmiin. Sinä aikana, kun he ovat emo-luokalla, on lapsille tutkimus- ja hoitojaksoja perheneuvolassa tai erikoissairaanhoidossa. Eräs tehtäväni on välittää lapsesta tietoa perheneuvolaan, joka on varsinainen työnantajani. Poikakuorosta se alkoi Limingassa syntyneen Pertin lapsuudenperhe muutti ensin Hämeenlinnaan ja sieltä Hakalan koulun musiikkiluokka on tullut Pertti Utriaiselle tutuksi. Poikakuorosta laulamisen aloittanut mies johtaa muun muassa Kidekuoroa ja laulaa Savonlinnan oopperajuhlilla. 2 Jyväskylään. Nyt jo edesmennyt neljän lapsen isä oli ammatiltaan autonasentaja. Äiti toimi Keski-Suomen keskussairaalassa kylvettäjänä. Jyväskylässä olin Kypärämäen koulun poikakuorossa. 15-vuotiaana liityin äitini perässä jyväskyläläiseen Tapiola-kuoroon. Sieltä minut laitettiin kuoronjohtajaoppiin Voionmaan opistoon. Opiskelin siellä joinakin viikonloppuina ja kesäisin seitsemän vuoden ajan. Sitten johdin mainittua Tapiola-kuoroa ja Postel-kuoroa sekä tamperelaista Kanerva-kuoroa. Kuorojen johtaminen laajeni kansalaisja työväenopistoihin. Samaan aikaan Pertti alkoi opiskella laulua Keski-Suomen konservatoriossa luvun alussa Pertti Utriainen alkoi opiskella mielisairaanhoitajaksi ja aloitti sitten työt Kangasvuoren mielisairaalassa, jossa oli työssä psykogeriatrisella ja akuutilla vastaanotto-osastolla harrastaen samaan aikaan laulua sekä opiskellen kuoron johtamista. Tapasin tulevan vaimoni Tanjan Stemma-kuorossa, joka perustettiin Voionmaan opistolla. Kun Stemma-kuoro oli esiintymismatkalla Budapestissa vuonna 1993, Pertti ja Tanja rakastuivat, oli vapun aika. Heidät vihittiin vuonna Muuramesta Hyvinkäälle Jyväskylässä Pertti Utriainen perusti Toni Hannulan kanssa Kamarikuoro Cantinovumin. Pertti hakeutui työhön lasten psykiatriselle osastolle Haukkalan sairaalaan. Siellä ollessaan hän päätti opiskella sairaanhoitajaksi. Pian valmistuttuaan hän meni Jyväskylän ammattikorkeakouluun laulupedagogialinjalle. Me muutimme vuonna 2008 Muuramesta Hyvinkäälle. Tanja sai heti astmahoitajan paikan Meilahden sairaalasta, ja minä aloitin tämän työni. Tytär Mira valmistuu tanssin maisteriksi Lontoossa. Jasmine, 14, on kahdeksannella ja Jarkko, 15, yhdeksännellä luokalla. Tanjan vanhemmat sekä lasten kummitädit asuvat täällä. Pertti Utriaisen työ koulumaailmassa mahdollistaa sen, että kesällä hänellä on mahdollisuus kuorotoimintaan. Hän pääsi heti Hyvinkäälle tultuaan Savonlinnan oopperajuhlakuoroon. Samantien Kalevi Toropainen tarjosi minulle mahdollisuuden johtaa Kidekuoroa. Nykyisin laulan myös Hyvinkään kamarikuorossa, jossa toimin varajohtajana. Siinä on laulajana myös vaimoni isä Mauri Tallberg. Viime syksystä lähtien olen johtanut lisäksi Hyvinkään opiston naiskuoroa. Pertti Utriainen kunnostaa parhaillaan paritaloasuntoa Vehkojalla. Tulevana kesänä vierähtää seitsemän viikkoa Savonlinnan oopperajuhlien 100-vuotisoopperoiden merkeissä. Ohjelmassa ovat Taikahuilu, Lentävä hollantilainen, Aida sekä uutuusoopperat Free Will ja La Fenice Vapun aattona mies viettää 50-vuotispäiväänsä konsertin merkeissä Vehkojan seurakuntakeskuksessa. Konsertin nimi on Laulu Sinulle. Esiintyjinä ovat syntymäpäiväsankari ja hänen lauluystävänsä, Hyvinkään kamarikuoro ja Kidekuoro. Musiikki ja laulaminen merkitsevät minulle tunnetilaa, jossa voi heittäytyä toiselle tasolle kuin mitä arkielämä vaatii. Kuorossa yhdessä olemisen tunne innoitti minut aikoinaan musiikin opiskeluun. Kun kuoron kaikki laulajat heittäytyvät kuoron johtajan kanssa täysillä mukaan, syntyy yhteinen tahto, joka välittyy mahtavana kokemuksena. Ihanne on, että myös kuulijat ovat siinä mukana. Seppo Ylönen\n3 Kirkonmäki-gallup Mitä mieltä olet pikavipeistä? teksti ja kuvat Seppo Ylönen Hyvinkään seurakuntalehti 1 / Marjo Soldan-Pahlman Ne pitäisi kieltää lailla. Vipin antajat ovat kiskureita. He kiskovat todella vähävaraisilta. Vippien korot ovat järkyttäviä. Siina Sammalisto Pikavipit ovat ihan huonoja. Niistä tulee vain vaikeuksia. Rahaa saa muualtakin. Jos on tiukka paikka, rahaa saa esimerkiksi läheisiltä. Jotkut nuoret ottavat vippejä bilerahaksi. Tuomas Ängeslevä Minä en tykkää niistä ollenkaan enkä ole ottanut koskaan pikavippiä. Niissä ei ole järkeä. Vipin joutuu maksamaan takaisin korkojen kanssa. Jukka Salminen Suhtaudun pikavippeihin ristiriitaisesti. Vippikäytännön muotoa voisi muuttaa. Esimerkiksi korkoja voisi tiputtaa ja tarkistaa saantiperusteita. Monet nuoret joutuvat loukkuun, koska vipin saa helposti puhelimella. Saku Eklund Minulla ei ole henkilökohtaista kokemusta pikavipeistä. Nuorille niitä ei pitäisi antaa. Millä he voivat maksaa ne takaisin. Niistä kertyy koron päälle korkoa. Olen sitä mieltä, että pikavippejä ei pitäisi antaa alle kolmekymmentävuotiaille. Päivi Yliräisänen En tykkää ollenkaan pikavipeistä. Niitä saa ympäri vuorokauden muutamista kympeistä satasiin. Jos vippien ottajat ovat esimerkiksi humalassa, silloin he eivät pysty arvioimaan sitä, pystyvätkö he maksamaan vippinsä takaisin. Nuorten on liian helppo ottaa pikavippejä. Vastuu ja yhteisvastuu Espoon hiippakunnan piispa Mikko Heikka jäi eläkkeelle helmikuun alusta ja uusi piispa Tapio Luoma vihitään virkaan klo 10 Espoon Tuomiokirkossa. Messu tulee samana päivänä televisiosta, joten sitä kautta on mahdollisuus tutustua uuteen piispaan. On hyvä yhtyä niihin sanoihin, jotka runoilija Anna-Mari Kaskinen oli sepittänyt eläkkeelle jäävälle piispalle: nyt Mikko-piispaa kiitämme, kun piispan sauvaa kannoit. Sait hiippakunnan siivilleen ja suunnan sille annoit. Näin kuunnellen ja rohkaisten teit työtä vuoksi kakkien Jumalan kunniaksi. Lähtöjuhlassa luovutettiin hänelle ja piispattarelle ihanat torkkupeitot, joihin osat oli ommeltu seurakunnissa (kiitos Hyvinkään osalta teille, jotka nuo laput teitte). Samalla piispalle luovutettiin kuva-albumi hiippakunnan kirkoista. Toivotamme Hyvinkään seurakunnan puolesta hyviä eläkepäiviä. Erityisesti muistamme kiitollisena piispan vierailun Hyvinkäälle vuosi sitten, kun mme täytti 50 vuotta. Uudelle piispalle, piispan sauvan haltijalle, toivotamme täältä hiippakunnan pohjoisesta osasta voimia ja viisautta vastuulliseen tehtävään. Yhteisvastuukeräys käynnistyy Hyvinkäällä 5. helmikuuta. Teemana on Välittävä yhteisö. Tässä lehdessä esitellään keräystä ja sitä, miten täällä voi olla auttamassa käytännössä lähimmäistä. Emme ole sijoittuneet kovin korkealle koko kirkon saati sitten oman hiippakuntamme tasolla keräystuloksessa. Vika ei ole ollut menneinä vuosina uskollisissa vastuunkantajissa niinkään, vaan isoilla paikkakunnilla tulos tahtoo jäädä pienemmäksi asukasta kohden. Nyt voimme olla kirittämässä itseämme ylöspäin osallistumalla keräykseen ja osallistumalla niihin lukuisiin tapahtumiin, joita kevään aikana järjestetään. Moni ihminen kiittää kirkon tekemää arvokasta työtä niiden ihmisten puolesta, joilla ei mene kovin hyvin taloudellisesti. Arvostetaan myös lasten ja nuorten hyväksi tehtyä työtä. Yksi syy kuulua on on, että tämä on välittävä yhteisö! Sen ainakin pitäisi olla. Tässä me jokainen voimme antaa panoksemme yhteiseksi hyväksi eli yhteisvastuuta tarvitaan Ilkka Järvinen herra Hyvinkään seurakuntalehti PL 29, Hämeenkatu Hyvinkää Puh. (019) Hyvinkään seurakuntalehti 1 / Päätoimittaja Ilkka Järvinen, p. (019) , Toimitussihteeri Jorma Ersta, p. (019) , Viestintätoimikunta: Marja-Leena Laakso, Markku Nihti, Annaleena Pakkanen, Timo Reuhkala, Anja Tauriainen Toimituskunta: Reijo Huuskonen, Anssi Laaksonen, Tuija Mattila, Petra Pohjanraito, Inkeri Toiviainen, Seppo Ylönen. Kustantaja Kotimaa-Kustannus Osakeyhtiö Ulkoasu Paino Salon lehtitehdas. Painos kpl. ISSN Seuraava lehti ilmestyy\n4 Virsien Pieni kivi nojaa kylän läpi kulkevaan tiehen. Hautausmaan paadet ovat kuin valkoisia lampaita talvisena aamuhetkenä. Lumisella pihalla on auto. Kirkon ovelle vie muutamia jalanjälkiä. Himmeä urkujen ääni kuuluu oven takaa. Messu on alkanut. Astumme sisään. Kattokruunujen kynttilät valaisevat penkkirivistöjä. Liturgi seisoo alttarilla ja katsoo vaivihkaa tulijoita. Ryhti kohenee, ja ääni kaikuu salissa. Oikealla istuu pariskunta, vasemmalla vanhempi mies ja nainen. Taaksemme tulee vielä kaksi naista, ja suntio istuu omalla paikallaan etupenkissä. Virsikirjat rapisevat. Kanttori hidastaa vauhtia, kun alhaalta alkaa kuulua hänen korviinsa veisuuta. Musiikki ja sanat täyttävät tilan. Virsien sanoma tässä pienessä hetkessä antaa ilon, lohdutuksen, kiitoksen ja turvan Jumalan kasvojen edessä. Myös suuri täyttyy, kun elämänsä haaksirikossa virsien tulkiksi omistautunut esiintyjä laulaa tuttuja puhuttelevia virsiä yhtyeensä kanssa. Ei tunnu vieraalta, vaikka urut ovat vaihtuneet rumpuihin, kitaroihin ja harmonikkaan ja valon väri vaihtelee pimeässä kirkossa: sävel ja sanat elävät, puhuttelevat, panevat tilille, mutta antavat myös lohtua kehottamalla turvaamaan Kristuksen kuolemaan ja ylösnousemukseen. Onkohan mme muuttumassa virsien kirkoksi? Virret ovat usein syntyneet ja saaneet tulkkinsa kansan riveistä: sävelten ja tekstien syvyys on peräisin todellisesta eletystä elämästä ja ne puhuttelevat ihmistä ihmisen omalla kielellä. Minusta tuntuu juuri nyt ihan samalta kuin tuosta virsirunoilijasta. Kun kuulen nämä asiat laulettuna ja saan yhtyä siihen, jokin paino poistuu ja tilalle saa jonkin sanoman keventämään arjen kulkua. Herra, kädelläsi asua mä saan on mun suosikkini, sanoi pieni poika. Voitaisko me laulaa Hoosianna? sanoi, vaikka on elokuu. Soita puukoneella(harmonilla), se kuulostaa paremmalta! Mä en tartte virsikirjaa, mä osaan ulkoa! Eihän täällä kirkossa niin kauheeta ollutkaan! Elämä edessä, ja jo virret turvana ja ilona; kunpa ne säilyisivät sellaisina koko elämän ajan! Kirkonmäeltä-lehdelle hyvät arvosanat palautekyselyssä Kirkonmäeltä-lehti sai joulukuussa tehdyssä seurakunnan viestinnän palautekyselyssä lukijoilta erinomaiset arvosanat. Lehden ulkoasun keskiarvoksi tuli kouluarvosanoilla 8,14 ja sisällön keskiarvoksi 8,42. Palautekyselyyn tuli vastauksia 246 kappaletta, joista 117 seurakunnan nettisivujen kautta. Vastanneista 200 oli naisia ja 34 miehiä. 12 vastaajaa ei ilmoittanut nimeään. Otos ei tietenkään ole kovin kattava, koska lehden jakelumäärä on noin kappaletta. Saadusta palautteesta voidaan kuitenkin päätellä lehden aktiivisimman lukijakunnan olevan Kirkonmäeltä-lehteen tyytyväisiä. Kyselyssä oli useita vaihtoehtoja juttuaiheiksi. Kirkonmäeltä-lehteen toivottiin eniten hyvinkääläisten henkilöhaastatteluja, toiseksi eniten ilmoituksia seurakunnan tilaisuuksista, kolmanneksi juttuja seurakunnan toiminnasta ja neljänneksi toimintakalenteria. Seurakuntalehdet ovat tiedonvälittäjiä ja yhdyssiteitä seurakunnan jäsenille ja muille paikkakuntalaisille. Niiden perustehtävä on kertoa seurakunnan olemuksesta, toiminnasta, tapahtumista ja palveluista. Kyselyn perusteella tätä myös eniten odotetaan. Henkilöhaastattelujen kautta lukijat voivat saada samastumiskohteita elämän eri vaiheissa. Tämä luo toivon mukaan paljon kaivattua yhteisöllisyyttä. Juttutoiveita laidasta laitaan Muita juttutoiveita esitettiin muun muassa seuraavista aiheista: paikallishistoria, perheiden ja seurakunnan työntekijöiden haastattelut, ihmiskohtalot ja tositapahtumiin perustuvia kertomuksia ihmisten selviytymisestä elämässä vaikeina aikoina. Näiden lisäksi lehteen toivottiin nuorten juttuja, omaishoitaja-asiaa, juttuja seurakunnan vapaaehtoistyöstä ja uskoontulokokemuksista. Eräässä palautteessa kehotettiin ottamaan nuoret mukaan lehdentekoon kysymällä heiltä visualisointi- ja juttuideoita. Samassa palautteessa lehteen toivottiin rosoisempaa ja rohkeampaa otetta ja useampia kirjoittajia. Lehden taustoittavat artikkelit saivat palautteen antajalta kiitosta. Seurakunnan kerhoista ja kuorotoiminnasta toivottiin myös juttuja. Yllättävin juttutoive oli urheilusivut. Ne sopivat ehkä paremmin päivittäin ilmestyviin paikallislehtiin. Palaute apuna viestinnän kehittämiselle Kyselyssä haluttiin myös selvittää, mistä pääasiallisesti haetaan seurakunnasta tietoa. Vastauksista ilmeni, että toiminnasta haettiin tietoa yhtä paljon Kirkonmäeltälehdestä kuin paikallislehti Aamupostistakin. Näiden jälkeen eniten tietoa haettiin seurakunnan verkkopalvelusta ja viikkotapahtumaesitteestä. Kysymykseen seurakunnan nettisivujen käytöstä, 50 prosenttia vastaajista ilmoitti käyttävänsä sivuja joskus, 37 prosenttia puolestaan ei koskaan. Viikoittain sivuilla vieraili parisenkymmentä henkilöä ja muutama henkilö päivittäin. Tulos antaa viitteitä siitä, että verkkopalvelun osuus seurakunnan informaatiokanavana ei vielä ole kovin suuri, mutta kasvussa ja jatkossa yhä tärkeämpi. Nettisivuston kehittäminen onkin viestinnän työlistalla päällimmäisenä. Vuorovaikutteisuutta lisäämällä sivuston kiinnostavuus toivottavasti kasvaa. Palaute oli kaiken kaikkiaan myönteistä ja viestinnän tekijöille innostavaa. Se osoitti muun muassa sen, että Kirkonmäeltä-lehden ilme ja jutut kiinnostavat lukijoita. Lehteä tullaan jatkossa kehittämään annetun palautteen perusteella. Kirkonmäeltä-lehti on Suomen seurakuntalehdille tyypillisesti ehkä varttuneemman väestön eniten omakseen kokema. Nuorten panosta lehden teossa halutaan kuitenkin kasvattaa tulevaisuudessa. Kyselyyn osallistuvien kesken arvottiin palkinnoiksi seurakunnan pitopalvelun kolme 50 euron arvoista herkkukoria. Herkkukorin voittivat Sanna Heikkinen, Pekka Karttunen ja Kaija Viljakainen. Kiitämme kaikkia kyselyyn osallistuneita mielenkiinnosta ja palautteesta. Kirkonmäeltä-lehden toimitus/ Jorma Ersta Kuvat Inkeri Toiviainen Elämme maailmassa, jossa mainoslauseena on olla vahvempi, kauniimpi ja parempi. Pitää olla valtaa ja on heikkoutta tarvita muita. Mainos ei kuitenkaan kuvaa tosi elämää vaan haavetta. Todellisuudessa maailman myrskyt ovat arvaamattomia. Vuosisatainen elämänkokemus muistuttaa virren 441 sanoin: Ken on tässä lähimmäinen ensimmäinen, ehtii toisen vierelle? Ken nyt tarttuu arkaan käteen hymyn säteen antaa nousta kasvoille? Nälkäisiä auttaisinko, taittaisinko leivästäni puolikkaan? Jaksaisinko muserretun, lannistetun auttaa maasta nousemaan? Maija Honkasalo 4 Herkkukorin voittaja Pekka Karttunen. Herkkukorin voittaja Sanna Heikkinen.\n5 Ole yhdessä perheen kanssa arkienkeli Pastori Petra Pohjanraito kastaa pian Emma Eveliinan ja antaa tälle seurakunnan tervehdyksenä vauvasukat. Emman äiti Marjukka, isä Mika ja isoveli Joona ihastelevat vauvaa. Emma Eveliina sai nätit villasukat On kaunis lumitalvisen sunnuntain iltapäivä kodikkaassa omakotitalossa Hyvinkäällä. Marjukka ja Mika Syrjämäen tytär otetaan seurakunnan jäseneksi ja Jeesuksen omaksi. Isoa veljeä Joonaa, 3, jännittää hiukan. Pastori Petra Pohjanraito tuo vauvalle seurakunnan tervehdyksenä pienet punertavat villasukat läpinäkyvässä pakkauksessa. Päällä on tarra: Minä olen ihme. Sukkien sisältä löytyy kortti, jossa on iltarukouksen sanat. Sukat ovat ihana yllätys, vaikka molemmat mummit kutovat sukkia. Näitä ei ole koskaan liikaa näin talvivauvalla, äiti Marjukka Syrjämäki sanoo iloisesti. Koska haastattelua tehdään hiukan ennen kastamista, hän kirjoittaa lapsen tulevat nimet toimittajan muistivihkoon: Emma Eveliina. Muille asia pidetään vielä salaisuutena. Vauvan kaste tapahtuu Marjukka Syrjämäen lapsuudenkodissa eli mummolassa, jossa asuvat hänen vanhempansa Marja-Liisa ja Matti Hiissa. He hoitavat leipomiset ja tarjoilun. Esikoisemme Joona ja veljeni pojatkin on kastettu täällä. Juhlaan on tullut myös toinen mummo, Mika Syrjämäen äiti Ritva-Liisa Syrjämäki sekä muita sukulaisia ja ystäviä Hyvinkäältä, Vantaalta ja Lahdesta, yhteensä noin 25 henkeä. Emmalla on viisi kummia, joiden joukossa ovat Marjukan veljen 16- ja 17-vuotiaat pojat. Joona käy kerhossa Seuraavana päivänä Marjukka Syrjämäki kommentoi vielä Emman kastejuhlan tunnelmia. Petra teki kastejuhlasta lämminhenkisen, sydämellisen ja aidon tilaisuuden. Lapsemme ovat sellaiset taivaan lahjat ja ihmeet, olen heidän kanssaan Tenorissimo Yhteisvastuukonsertissa Sankaritenorien ääni on koskettanut kuulijoita aina Caruson ajoista lähtien. Kukapa ei tunnistaisi napolilaissävelmiä, kuten O sole mio tai Torna a Sorrento, puhumattakaan Jussi Björlingin legendaarista tulkintaa laulusta O Helga natt. Hyvinkään kirkossa, Hämeenkatu 16, konsertoi sunnuntaina klo Tenorissimo eli tenorit Reijo Ikonen ja Pekka Itkonen. Kokoonpanossa soittavat Matti Pesonen (urut), Jussi Makkonen (sello) ja Ulla-Stina Uusitalo-Ikonen (harppu ja kannel). Konsertin ohjelma 10 yhteisvastuun hyväksi. Konsertti päättyy noin kello Tenorissimo sai alkunsa eräässä syntymäpäiväkonsertissa marraskuussa Kokeilu osoittautuikin menestykseksi ja tänä päivänä Tenorissimo on yksi suosituimmista kokoonpanoista klassisen musiikin alueella Suomessa. Debyyttilevy Tenorissimo ilmestyi syksyllä Tenorissimo on duokokoonpano, Hyvinkään seurakuntalehti 1 / jossa laulavat tenorit Reijo Ikonen sekä Pekka Itkonen vuorotellen Lasse Riutamaan kanssa. (Hyvinkään kirkossa laulavat Reijo Ikonen ja Pekka Itkonen). kotona. Joona käy parina päivänä seurakuntakeskuksen alakerrassa liikuntapainotteisessa kerhossa. Itsekin kävin lapsena seurakunnan kerhoa. Emman juhlassa laulettiin laulu Tahtoisin toivoa sinulle jotakin oikein hyvää, virsi 499 Jumalan kämmenellä ja virsikirjan lisäosan virsi 808, jonka ensimmäinen säkeistö kuuluu: Herra olet Luojani, tunnet minut tarkasti. Sinulta sain elämän, suojelit jo syntymän. Olen ihme, tiedän sen, sinulle tuon kiitoksen. Johtava lapsityönohjaaja Terhi Makkonen toi vauvasukka-idean Hyvinkään seurakuntaan. Tapa on levinnyt kirkossa ympäri Suomen. Vauvasukka-kampanja on alkanut seurakunnassamme vuoden alusta. Sukkien kutojina ovat tavalliset vapaaehtoiset seurakuntalaiset, joille suuri kiitos. Kampanjalla halutaan toivottaa lapsi ja hänen perheensä tervetulleeksi mukaan seurakunnan toimintaan. Ohjelmisto on laaja ulottuen musiikin helmistä italialaisiin viihdesävelmiin. Säestyskokoonpano esittää konserteissa instrumentaalisia välipaloja. Tenorit ovat pitkän linjan muusikoita ja ovat esiintyneet laajasti laulumusiikin eri sektoreilla. Reijo Ikonen on esiintynyt tenoriosissa Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Suomen oopperaliitossa sekä ollut solistina monissa musiikkiteoksissa. Ikonen on julkaissut kolme äänilevyä, joista ensimmäinen Surusta nousee laulu saavutti kultalevyrajan vuonna Pekka Itkonen valittiin vuoden oopperasolistiksi vuonna Hän on laulanut keskeisiä oopperarooleja Suomessa, Saksassa, Virossa ja Norjassa. Lisätietoja: Sunnuntaina kutsutaan perheitä lastensa kanssa tekemään hyvää. Hyvinkään seurakunta järjestää silloin Yhteisvastuun perhepäivän Hyvinkään kirkolla, Hämeenkatu 16, kello Päivä alkaa perhemessulla kello Messussa laulavat seurakunnan lapsikuorot Sävelkeijut, Rytmiritarit ja Laulunaperot kanttori Marjut Sipakon johdolla. Messun jälkeen aukeavat toimintapisteet ympäri kirkonmäkeä, jolloin työntekijöiltä voi ostaa lapselle viiden euron passin tai perhepassin 15 eurolla. Passilla pääsee kokeilemaan pienoissähköautoradalla menoa, askartelemaan, ponilla ratsastamaan (kello 13 15), kasvomaalaukseen sekä nukketeatteri Pinokkion esitykseen: Merellä Ystävä Tunnetaan. Esitykset ovat kirkossa kello 13 ja 14. Ilman passiakin löytyy tekemistä: elämysrata ulkona ja musiikkileikkipaja seurakuntakeskuksessa. Palokunta ja poliisikin ovat paikalla tutustumista varten. Maistuvan ja edullisen lounaan saa seurakuntakeskuksesta: 1 / lapsi ja 2 / aikuinen. Päivän koko tuotto menee lyhentämättömänä yhteisvastuun hyväksi. Helppo ja hauska tapa auttaa hädänalaisia Suomessa ja Ugandassa. Lämpimästi tervetuloa pienet ja isot arkienkelit! Herttasia rinkilöitä lähetystyön hyväksi Hyvinkään seurakunnan pitopalvelu on järjestänyt lähetysmyyjäisiä runsaan 30 vuoden ajan. Myyjäiset pidetään seurakuntakeskuksessa, Hämeenkatu 16, toisen kerroksen yläaulassa. Myyjäiset ovat aina kuukauden ensimmäisenä perjantaina kello Alkuhartaus on kello Myyjäisten kestosuosikiksi on viime aikoina tullut herttaset rinkilät. Niiden lisäksi on myynnissä korvapuusteja, voisilmäpullia, pitkoja ja kahvikakkuja sekä makeita piirakoita. Myös karjalanpiirakat, kiusaukset, merimiespihvilaatikot ja suolaiset piirakat menevät hyvin kaupaksi. Kahdella eurolla voi osallistua tuotekorin arpajaisiin. Myyjäisten tuotto menee seurakunnan lähetystyölle. Seuraavat myyjäiset ovat perjantaina 3. helmikuuta ja 2. maaliskuuta. Lauluja ystävyydestä ja rakkaudesta Lauluyhtye KokoNainen konsertoi Vehkojan seurakuntakeskuksessa, Yli-Anttilantie 3, Ystävänpäivänä tiistaina kello 18. Lauluyhtyettä johtaa tuttuun tapaan Helena Lehtinen. Luvassa on lauluja ystävyydestä ja rakkaudesta. Tilaisuudessa nähdään myös Susanna Hujasen tanssiesitys. Tarpeiston ja valot hoitaa teatteriohjaaja Jouni Laine. Diakoniatyöntekijä Päivi Lammela kertoo matkastaan Ugandaan, jolle hän osallistui Kirkon Ulkomaanavun yhteyshenkilönä viime syksynä. Pitopalvelu tarjoaa tilaisuudessa kahvit. Konsertin ohjelma maksaa 10 euroa Yhteisvastuun hyväksi. Jorma Ersta 5\n6 Kirkolliskokousvaalit helmikuussa Signe Jauhiainen Kosti Kallio Uudet kirkolliskokousedustajat valitaan 13. helmikuuta Kirkolliskokoukseen valitaan 64 maallikkoedustajaa ja 32 pappisedustajaa. Maallikkoedustajien vaalissa äänioikeutettuja ovat seurakuntien luottamushenkilöt. Papit valitsevat uuden kirkolliskokouksen pappisedustajat lääninrovastin johtamassa kokouksessa. Uuden kirkolliskokouksen toimikausi on neljä vuotta, Samaan aikaan pidetään hiippakuntavaltuustoedustajien vaalit. Niistä on tietoa hiippakuntien omilla sivuilla. Äänestys tapahtuu hiippakunnittain. Jokaisesta hiippakunnasta valitaan omat kirkolliskokousedustajansa. Espoon hiippakunnasta valitaan kirkolliskokoukseen kymmenen edustajaa, joista maallikkoedustajia on kuusi ja pappisedustajia neljä. Hyvinkään seurakunnasta maallikkoehdokkaina ovat ekonomisti, KTT Signe Jauhiainen ja lääkäri Hannele Karppinen. Pappisehdokkaita ovat vastuukappalaiset Kosti Kallio ja Laura Maria Latikka. Kristillistä juhlaperinnettä laskiaisesta pääsiäiseen Martti Häkkänen, Marianne Kantonen ja Veijo Koivula ovat toimittaneet yhdessä kirjan Laskiaisesta pääsiäisen iloon, jossa käsitellään pääsiäisajan kristillisiä juhlaperinteitä ja symboliikkaa niin läntisen kuin itäisen kristillisyyden näkökulmasta. Kirja on Suomen Ekumeenisen Neuvoston julkaisu. Pääsiäisen juhla-aika on kaikille kristityille rikasta ja hengellisesti rakentavaa aikaa. Palmusunnuntaina toivotetaan virpomalla siunausta koteihin. Paastonaika valmistaa ihmisiä kohtaamaan pääsiäisaamun sanoman: Kristus on ylösnoussut, kuolema on voitettu! Helatorstaina Kristus astui taivaaseen, ja helluntai on kirkon syntymäpäivä. Koko tämä juhlakausi sisältää rikkaan kristillisten symbolien ja tapakulttuurin kokonaisuuden. Laskiaisesta pääsiäisen iloon rohkaisee viettämään kristillisiä juhlia niiden todellisesta sisällöstä käsin. Kristillinen juhlaperinne omaksutaan kodeissa, seurakunnissa, päivähoidossa ja kouluissa. Se on osa yleissivistävää kasvatusta ja koulujen uskonnon opetusta. Sen voi nähdä, aistia, maistaa, kokea ja tuntea. Pääsiäisen juhlakausi on symbolisesti rikas, ja se antaa rikkautta sekä iloa jokaisen ihmisen elämään, Martti Häkkänen toteaa kirjan esipuheessa. Laskiaisesta pääsiäisen iloon -kirja on myynnissä Suomen Lähetysseuran Basaarissa sekä hyvin varustetuissa kirjakaupoissa. (KT) Luterilaiseen on kuuluu 77,2 prosenttia suomalaisista Tarkistettujen väestötilastojen mukaan 77,2 prosenttia suomalaisista kuului evankelis-luterilaiseen on Seurakuntien läsnäoleva väkiluku oli henkilöä. Lisäksi ulkomailla asuvia, kirkon poissaolevia jäseniä oli Kirkosta erosi lopullisten tietojen mukaan jäsentä, kun vuotta aiemmin eronneiden määrä oli Kirkkoon liittyi ennätysmäärä jäseniä Kirkkoon liittyneitä oli viime vuonna ennätysmäärä. Liittyneitä oli , kun vuotta aiemmin liittyneitä oli Hannele Karppinen Laura Maria Latikka Tohtori Sam Paul kertoi dalitien tukalasta tilanteesta Intiassa. Kristittyjä daliteja vainotaan Intiassa Tohtori Sam Paul, intialainen ihmisoikeusasiantuntija Intian Kristittyjen Neuvostosta kävi puhumassa lokakuussa ekumeenisen vastuuviikon vieraana Hyvinkäällä. Mukana oli myös Suomen Ekumeenisen Neuvoston vastuuviikon projektisihteeri Anna Hyvärinen. Sam Paul tekee työtä Intian kristityn vähemmistön, erityisesti kastittomien dalitien uskonnonvapauden ja aseman parantamiseksi. Hyvinkään kirkon yläsalissa pidetyssä tilaisuudessa Sam Paul kertoi kristittyjen dalitien huonosta kohtelusta. Hän kertoi esimerkkejä heidän tukalasta tilanteestaan ja omasta Kaveria ei jätetä Valkohehkuinen rautajööti kulkee tehtaan karkeavalssaamon rullien päällä kohti muokkaustaan elokuvan päätösosassa. Samalla tavalla valssataan pieniä ihmisiä ääriolosuhteissa. Sota, jos mikä, puristaa uhreistaan niin kuonaa kuin joskus jalouttakin. Joulun alla ensi-iltansa saanut Hiljaisuus-elokuva vyöryttää katsojan eteen aikaisemmin hyvin niukasti käsitellyn puolen talvi- ja jatkosodastamme: kaatuneiden käsittelyn ja palauttamisen kotiseudulle. Suomi oli ainut maa, joka pyrki saattelemaan kaikki vainajat omaan maahansa. Aina se ei onnistunut vieläkin toimitetaan jälkeenpäin tunnistettujen luulöytöjen siunaamisia. HILJAISUUS Kotimainen elokuva, 110 min. Ohjaus Sakari Kirjavainen Sirpa-Maija Vuorinen (Suomen Ekumeeninen Neuvosto) auttamistyöstään Orissan osavaltiossa. Kristittyjen sorto on johtanut vainoihin, karkotuksiin ja jopa surmiin. Monet joutuvat piileksimään metsissä. Intiassa on 27 miljoonaa kristittyä, joista suurin osa on kastittomia daliteja. Nykyään jopa viiden miljoonan kristityn dalitin on ollut pakko luopua uskostaan tai elää piilokristittyinä saadakseen työtä ja lapset koulutusta vuosikymmeniä jatkuneen kiristyvän syrjinnän ja kurjuuden takia hindudalitit, sikhidalitit 1956 ja buddhadalitit 1990 saivat oikeuden ilmaiseen koulutukseen ja valtion työtehtäviin. Kristityille ei näitä oikeuksia ole annettu, ei myöskään islaminuskoisille daliteille. Ilmeisesti hindut pelkäävät kaksisataamiljoonaisen dalitiväestön kääntymistä kristityiksi. Kristittyjen syrjintä Intiassa on muuttunut vainoiksi, kauppojen ja kotien tuhoamiseksi sekä jen polttamiseksi, kuten Orissan esimerkit osoittavat. Kristityt Intiassa tarvitsevat tukeamme. Voimme muistaa heitä rukouksin. Sam Paul ja Intian Kristittyjen Neuvosto tarvitsee työssään meiltä myös taloudellista tukea. Yrjö Ala-Paavola Elokuva kertoo seitsemän yhteen satutetun henkilön kohtaloista kaatuneiden kokoamiskeskuksessa rintaman lähellä. Kolme lottaa, kolme rintamalta raakattua nuorta miestä ja sotilaspastori tekevät mitä käsketään, sulattavat, pesevät ja arkuttavat verisiä vainajia. Yhdessäolon kuukausiin mahtuu romantiikkaa, juonitteluja, kiellettyä kaupankäyntiä, sodan julmuutta. Erilaiset luonteen piirteet paljastuvat. Jotkut roolitöistä vaikuttavat ylinäytellyiltä. Jouni Saartamo hiukan yksinkertaisena Einona kuitenkin vakuuttaa, samoin Ilkka Heiskanen mielisairaalasta vapautuneena lääketieteen opiskelija Korpikankaana. Kari Hakala sotilaspastori Hiltusena on saanut turhantärkeilevän osan. Naisista koskettavimman näyttelijätyön tekee Sinikka Mokkila keskuksen äitihahmona. Tarvitaanko yhä uusia sotaelokuvia? Mielestäni tarvitaan muistuttamaan monesta asiasta. Varsinkin tänä aikana, jolloin periaate kaveria ei jätetä, on muuttunut muotoon kaverille ei jätetä. Reijo Huuskonen\n7 Pariskunnan vuoropuhelu on tärkeä asia. Parisuhdetta kannattaa hoitaa ajoissa Ihmisellä voi olla parisuhteessaan sellainen tunne, että näin ei voi jatkaa. Tai ehkä on tunne, että omin voimin ei pääse eteenpäin. On yritetty keskustellakin parisuhteen ongelmista, mutta se ei ole johtanut mihinkään. Tämä saattaa olla laukaisevana tekijä tulla hakemaan meiltä apua. Näin sanoo johtava perheneuvoja Jarno Hellström Hyvinkään ja Riihimäen seurakuntien pitämässä ja myös ympäristökuntien asukkaille tarkoitetussa perheasiain neuvottelukeskuksessa. Hän on ollut tehtävässään viisi vuotta. Sinä aikana on tapahtunut eräs konkreettinen parannus. Kun tulin tehtävään vuonna 2007, asiakkaiden jonotusaika oli viisikymmentä vuorokautta. Viime vuosina se on lyhentynyt ja on tällä hetkellä keskimäärin 20 vuorokautta. Se auttaa asiakkaita ja vie painetta myös työntekijöiltä. Hyvinkääläisille ja riihimäkeläisille perheneuvonta on maksutonta. Asiakkaiden ei tarvitse olla välttämättä seurakuntien jäseniä. Hausjärven ja Lopen kanssa on tehty ostopalvelusopimus. Näistä tulevien asiakkaiden kulut maksavat ko. kunnat ja seurakunnat yhdessä. Perheneuvonnan toimintaalueella on lähes asukasta. Toinen toimipiste sijaitsee Riihimäellä. Viime vuonna meillä oli vähän yli 300 asiakasta. Kaksi kolmasosaa käymistämme neuvotteluista on pariskunnan tai perheen kanssa ja yksi kolmasosaa yhden ihmisen kanssa, jolloin saatetaan myös puhua parisuhteesta, vaikka kumppani ei ole läsnä. Valtakunnallisesti meillä on keskimäärin enemmän parineuvotteluja kuin muissa keskuksissa. Parisuhteiden kipukohdat Perheen sisäiset vuorovaikutusongelmat ovat suurin syyryhmä hakeuduttaessa perheasiain neuvottelukeskukseen. On parien välistä riitelyä, kommunikointiongelmia ja Hyvinkään seurakuntalehti 1 / ongelmien ratkaisemisen heikkoutta. Muita syitä tärkeän avun hakemiselle ovat erokysymykset ja elämänkatsomuskriisit. Viime vuonna teimme asiakaspalvelukyselyn, jossa kysyimme muun muassa sitä, mistä asiakkaat ovat saaneet tietoa neuvottelukeskuksesta. Eniten palvelusta oli kuultu ystävältä, joka oli itsekin saanut täältä apua. Monet olivat saaneet yhteystietomme netistä tai yhteistyökumppaneiltamme, joita ovat perheneuvolat, seurakuntien työntekijät ja kaupunkien perusturvan palveluyksiköt. Mainitusta kyselystä saatiin asiakkailta positiivista palautetta. Keskimääräinen asiakas on työssä käyvä, vuotias ja avioliitossa elävä. Tässä ydinperheessä on lapsia. Vastanneiden avioliitto on kestänyt yleisimmin vuotta. Pariskuntien elämä on ollut vuosia kuluttavaa arjen pyörittämistä. Vaatimuksia on paljon. On hoidettava lapset ja käytävä työssä. Mies ja nainen ovat lakanneet tekemästä yhteisiä kivoja parisuhdetta tukevia asioita, jotka kuuluivat heidän elämäänsä avioliiton alussa. Niihin olisi hyvä päästä uudelleen kiinni. Jos ihmisellä on tunne, että hän pettyy parisuhteessaan, silloin kannattaa miettiä myös omia odotuksia, ovatko ne realistisia. Perhesuhdekriisien lukkiutumista kannattaa ennaltaehkäistä. Ota ajoissa yhteyttä! Perheasiain neuvottelukeskuksessa keskustellaan luottamuksellisesti. Kriisiä peilataan oman elämänkatsomuksen kautta. Jotkut haluavat puhua myös hengellisistä asioista. Kriisi voi kuitenkin järkyttää uskoa toisiin ihmisiin ja jopa Jumalaan. Usein käy niin, että kriisistä huolimatta avioeroa ei tule. Johtava perheneuvoja, pastori Jarno Hellström esittelee Parisuhteen palikoita, joista jokainen kuvaa jotakin parisuhteen aluetta. Jos palikat ovat paikoillaan, talo pysyy pystyssä. Väestöliiton Parisuhteen kehrä kuvastaa liikkeessä olevaa, kehittyvää ja toimivaa parisuhdetta. Joskus se tulee, mutta erosta yritetään keskustelujen avulla selvitä sopuisasti. Jos perheessä on lapsia, on tärkeää, että vanhempien yhteistyökyky säilyy erosta huolimatta. Viime kuukausina olemme kuulleet surullisia uutisia perheitä kohdanneista traagisista tapahtumista, joissa on menetetty ihmishenkiä. Monet näistä tapauksista ovat tapahtuneet erotilanteissa. Siksi perhesuhdekriisien lukkiutumista kannattaa ennaltaehkäistä. Jos lapset kysyvät tällaisista asioista, on parempi keskustella heidän kanssaan. He puhuvat niistä kuitenkin esimerkiksi koulussa ikätoveriensa kanssa. Jarno Hellströmin tärkeä neuvo on, että avioparien olisi pyydettävä ajoissa apua. Toivon sitä, että ihmiset reagoisivat aikaisemmin ongelmiinsa ja hakisivat apua. Se ei ole mikään häpeällinen asia vaan sanoisin melkein päinvastoin, sankariteko. Seppo Ylönen Perheasiain neuvottelukeskuksen ajanvarausnumero on Palvelemme maanantaista torstaihin kello Hyvinkään työntekijät: johtava perheneuvoja Jarno Hellström, perheneuvoja Raili Yli-Saunamäki ja oa. vastaanottosihteeri Jaana Viitanen. Riihimäen työntekijä: perheneuvojan sijainen Tea Talhola. Voit tulla neuvotteluun yksin, yhdessä puolisosi tai perheesi kanssa. Keskustelut ovat luottamuksellisia ja maksuttomia. Etsimme yhdessä eri mahdollisuuksia tai vaihtoehtoja elämäntilanteessasi. Päätät kuitenkin itse omista asioistasi. Toimipisteet: Hyvinkään toimipiste, Pappilankatu 14. Riihimäen toimipiste, Temppelikatu 9B. 7\n8 Yhteisvastuukeräys tuke Yhteisvastuukeräys 2012 käynnistyy Hyvinkään seurakunnassa sunnuntaina 5. helmikuuta. Teemana on Välittävä yhteisö. Kotimaisena kohteena on Takuu-säätiön toteuttama pienluottohanke, jonka tavoitteena on ennaltaehkäistä ylivelkaantumista. Yhteisvastuuvaroja ollaan kohdistamassa erityisesti diakoniatyön keskeiseen asiakasryhmään eli taloudellisessa ahdingossa oleviin. Ihmiset, joilla ansiotulojen puuttuminen tai menetetyt luottotiedot estävät luottojen saamisen, voivat hakea halpakorkoisia pienluottoja. Tähän kohdistetaan 20 prosenttia Yhteisvastuukeräyksen tuotosta. Tämän vuoden ulkomaisena tiedotuksellisena kohteena on Uganda, jonne Kirkon Ulkomaanapu (KUA) toimittaa yhteistyökumppaninsa Luterilaisen Maailmanliiton kautta varoja kylien säästö- ja lainaryhmien toimintaan. Keräyksen tuotosta 60 prosenttia käytetään kansainvälisen diakonian kohteisiin KUA:n kautta. Hiippakuntien avustustyöhön ja Kirkon diakoniarahastoon keräyksestä käytetään yhteensä 10 prosenttia, ja loput 10 prosenttia seurakunnat käyttävät päätöstensä mukaisiin diakonisiin tarpeisiin. Hyvinkäällä keräyspäällikkönä jatkaa edelleen Sinikka Ala-Paavola. Diakoniatyöntekijöistä keräystä organisoivat Kaisa Laakso ja Suvi Kurikka. Hyvinkääläiset voivat osallistua keräykseen lahjoittamalla rahaa viikolla 6 marketeissa oleviin lipaskeräyksiin. Lipaskerääjiksi voi ilmoittautua Kaisa Laaksolle, p Lipaskeräystä on myös Hyvinkään torilla toripäivinä Seurakunta järjestää myös totuttuun tapaan yhteisvastuun hyväksi konsertteja, tapahtumia ja tempauksia (ks. tapahtumalista ohessa). Niihin odotetaan runsasta osallistumista. Säästö- ja lainaryhmät auttavat ugandalaisia Miesten ryhmän jäsenet säästävät kodin perustarvikkeisiin, koulumaksuihin, terveydenhoitokuluihin, eläinten ja kyntöauran hankintaan. Rahaa he saavat töistä toisten pelloilla, rakennuksilla ja bambupuiden myynnistä. Hyvinkään seurakunnan diakoniatyöntekijä ja Kirkon Ulkomaanavun yhteyshenkilö Päivi Lammela tutustui pohjois-ugandalaisessa Paderin maakunnassa Kirkon Ulkomaanavun rahoittamaan ja Luterilaisen Maailmanliiton (LML) toteuttamaan säästö- ja lainaryhmäprojektiin. Pohjoinen Pader on Ugandan köyhintä aluetta. Siellä on kärsitty kaksikymmentä vuotta LRA:n sissien rajusta terrorismista. He sieppasivat naisia, lapsia ja miehiä. Ihmisiä kidutettiin, raiskattiin ja tapettiin. Lapsia pakotettiin kylien ryöstelyyn ja ystävien tappamiseen. Ihmiset pakenivat leireille, jossa heillä ei ollut mahdollisuutta hankkia itse toimeentuloaan. Avustusjärjestöt toimittivat silloin heille ruokaa, Päivi Lammela kertoo. Rauhan tultua ihmiset aloittavat uutta elämää tyhjästä. Pellot ovat heinittyneet, kylät ja kodit tuhottu. Heitä tuetaan toimeentulon hankkimiseen tarvittavien tietojen ja taitojen uudelleen oppimisessa. Kaikesta kokemastaan kauheudesta huolimatta ihmiset ovat toiveikkaita ja haluavat sinnikkäästi työskennellä paremman tulevaisuuden puolesta. Päivi Lammela sai vierailla myös 25 naisen vuonna 2010 perustamassa La Pedewestin kaupungin Mare Ber -säästöryhmässä, jota johtaa Santina Oboga, 53. Kerran kun Santinan perhe työskenteli pellolla, LRA:n sissit tulivat ja tappoivat hänen äitinsä, isänsä, kolme veljeä ja kolme siskoa. Vain Santina ja yksi sisko jäivät eloon. He elivät pakolaisleirillä 20 vuotta. Sisar meni naimisiin ja sai kahdeksan lasta, mutta kuoli sitten aviomieheltään saamaansa aidsiin. Mies oli kuollut jo aikaisemmin. Santinalla ja hänen hyvässä työssä olevalla miehellään on neljä lasta. Hän otti luokseen myös sisarensa lapset. Jollakin heistä voi olla hiv-tartunta, koska ketään ei ole testattu. Miehen palkka menee perheen pakollisiin kuluihin. Säästöryhmään liittynyt Santina haluaa kouluttaa lapsensa. Hän viljelee maata ja myy torilla pieniä, kuivattuja silver fish -kaloja. Säästöön on kertynyt shillinkiä (n. 5 euroa), mistä Santina on hyvin ylpeä ja onnellinen. Yhteisvastuukeräys Hyvinkään seurakunnassa su 5.2. klo 10 Yhteisvastuun avausmessu Hyvinkään kirkossa ja YV-kahvit yläsalissa. su 5.2. klo Talvirieha Martin urheilupuistossa. Luistelua, musiikkia, hiihtoa. Myynnissä kahvia, mehua ja makkaraa sekä Yhteisvastuukeräyksen hyväksi hernekeittoa (myös mukaan). Järj. Martin asukasyhdistys (www.martti.org), Martin Sudet, Päiväkotiyhdistys Martintuvat ja Hyvinkään seurakunta. su 5.2. klo 18 Tenorissimon konsertti Hyvinkään kirkossa. Tenorit Reijo Ikonen ja Pekka Itkonen, Ulla-Stina Uusitalo-Ikonen harppu ja piano, Jussi Makkonen, sello, Matti Pesonen, urut. Ohjelma 10 Yhteisvastuun hyväksi. (Konsertti päättyy noin klo 19.15) klo 8 20 Lipaskeräys Hyvinkään marketeissa välisenä aikana lipaskeräys toripäivinä Hyvinkään torilla. to 9.2. klo 9 15 Kirkon Ulkomaanavun ajankohtaispäivä srk-keskuksessa. Kaikille kiinnostuneille avoin toivon torstai lisää tietoa Yhteisvastuukeräyksen kansainvälisestä kohteesta Ugandasta ja Kirkon Ulkomaanavun hankkeiden eri vaiheista. Diakoniatyöntekijä Päivi Lammelalta voi kysyä vapaita paikkoja, p tai Ajankohtaispäivä on ilmainen. Kirkon Ulkomaanapu tarjoaa lounaan. Kirkon Ulkomaanapu, Espoon hiippakunta ja Hyvinkään seurakunta. su klo Yhteisvastuun perhepäivä. Perhemessu Hyvinkään kirkossa klo 10, sen jälkeen toimintapisteitä ympäri kirkonmä- 8\n9 e elämän alkuun Säästöryhmän kokouksen alussa jokaiselle jaetaan oma säästökirja, johon viikoittaiset säästöt merkitään. Santina Oboga vaaleassa mekossa vasemmalla. Olen saanut uskoa siihen, että pystyn huolehtimaan kaikista lapsistani. Rukoilen että Jumala auttaa minua tässä tavoitteessani, hän sanoo. Yhdessä säästäminen onnistuu Jokainen säästö- ja lainaryhmäläinen säästää viikoittain tietyn summan. Raha pannaan kolmella lukolla suljettuun lippaaseen ja avaimet ovat kolmella eri henkilöllä. Säästötulokset merkitään säästökirjoihin. Tietyn summan koottuaan ryhmäläinen voi saada pientä lainaa, joka maksetaan takaisin. Lainoja otetaan muun muassa sairaala- ja koulumaksuihin tai pienen yrityksen perustamiseen, Lammela toteaa. Ryhmäläiset säästävät myös yhteiseen sosiaalikassaan, josta saa rahaa yllättävissä tilanteissa. Säästöryhmän sykli on noin vuoden mittainen. Tänä aikana työntekijät vierailevat ryhmissä säännöllisesti antamassa ohjausta ja tukea. Jakson päättyessä jokainen saa säästämänsä summan takaisin. Vuoden jälkeen ryhmät toimivat omillaan. Sitten niihin otetaan mukaan uusia jäseniä. Yhteisvastuukeräyksestä saatavalla Kirkon Ulkomaanavun perille toimittamalla rahalla palkataan paikallisia työntekijöitä ohjaamaan ja neuvomaan säästö- ja lainaryhmäläisiä. Ihmiset saavat tukea myös traumaattisten asioiden purkamisessa. Yhdessä tekeminen on heille tärkeää ja antaa sinänsä tukea. Vuonna 2007 aloitettu Luterilaisen Maailmanliiton toteuttama ja Kirkon Ulkomaanavun kokonaan rahoittama projektikokonaisuus on hyvin monipuolinen. Ravitsemusohjelma sisältää muun muassa koulutusta, jossa opetetaan parempia viljelysmenetelmiä. Ohjelman avulla on ruokittu noin lasta. Vesi- ja sanitaatio-ohjelmalla on rakennettu 100 kaivoa. Naistenpankkihankkeella opetetaan naisille liike-elämätaitoja. Hiv- ja aids -ohjelma tukee erityisesti molemmat vanhempansa menettäneitä aids-orpoja. Seppo Ylönen / Päivi Lammela Kuvat Päivi Lammela Moses-niminen mies iloitsee säästöjensä karttumisesta. Tällä kertaa leimoja tuli viiden tuhannen Ugandan shillingin edestä (1,25 euroa). Kyläläiset ansaitsevat rahaa myymällä hopeakalojen lisäksi myös viljelystuotteitaan, kuten munakoisoa, tomaatteja, valkosipulia ja kassavaa. Päivi Lammela ja muut yhteyshenkilömatkalaiset ostoksilla. LAHJOITA NORDEA FI POHJOLA-PANKKI FI SAMPO FI HANDELSBANKEN FI AKTIA FI ÅLANDSBANKEN FI SOITA (10,18 / puh+pvm) (20,12 / puh+pvm) LÄHETÄ TEKSTIVIESTI numeroon pienestäkiinni5 (5 ) pienestäkiinni10 (10 ) pienestäkiinnikk (Ryhdy Yhteisvastuun kuukausilahjoittajaksi. Viestin hinta 1.) Keräyslupa 2020/2011/2599, Ahvenanmaalla 1215 K12 Seurakunnan viitenumero keä. Passi 5 /lapsi ja perhepassi 15. Passilla pääsee kokeilemaan pienoissähköautorataa, askartelemaan, kasvomaalaukseen, poniratsastukseen (klo 13 15), nukketeatteri Pinokkion esitykseen Merellä Ystävä Tunnetaan (klo 13 ja 14). Ilman passiakin toimintaa: Elämysrata ulkona ja musiikkileikkipaja srkkeskuksessa. Palokunta ja poliisi paikalla tutustumista varten. Maistuva lounas: 1 /lapsi ja 2 aikuinen. Tervetuloa isot ja pienet! ti klo 18 Lauluyhtye KokoNaisen Ystävänpäiväkonsertti Vehkojan srk-keskuksessa. Johtaa Helena Lehtinen. Ohjelma 10 YV:n hyväksi. Diakoniatyöntekijä Päivi Lammela kertoo Ugandasta. Tanssi: Susanna Hujanen. Tarpeisto ja valot: Jouni Laine. Pitopalvelu tarjoaa kahvit. la Kesärenkaiden vaihtotempaus (vain henkilöautoille) edellisvuosien tapaan. Paikka: Hyria, Karankatu 3-5 (ajo Munckinkadun puolelta). Tarkemmat tiedot myöhemmin. la klo Puutarhapäivä Martin srk-talossa. Luennoitsijana Marko Huhtala, hortonomi, pastori. Hinta 10 YV:n hyväksi (sis. kahvin). Luennoitsijalla on yli 10 v kokemus puutarhasuunnittelusta, puutarhakaupasta ja-neuvonnasta ennen papin tehtäviä. Mikä kasvi ja minne? Puutarhan ongelmakohdat? Leikata vaiko ei? Vastauksia kotipuutarhurin tavallisiin ja vähän vaikeimpiin kysymyksiin. Mahdollisuus kysellä ja keskustella. Ohjelma: Puutarhasuunnittelun periatteet, Puutarhan parhaat koristekasvit, Kahvi, Koriste-ja hyötykasvien leikkaus, Hyötykasvit puutarhassa, Päivä päättyy. su 6.5. klo 18 Yhteisvastuun kiitosmessu ja Tuomasmessu Vanhassa kirkossa. Hyvinkään seurakuntalehti 1 /\n10 Matkaevästä Suomen Pipliaseuran arkisto Kohti kevättä! Luuk. 2:22 33 Helmikuun alussa aurinko paistaa usein jo hyvin kirkkaasti. Talven selkä on taittunut ja rinnan alla on mukava tuntu siitä, että pian on kevät! Tällaiseen vuodenaikaan asettuu kirkollinen kynttilänpäivän juhla. Jo keskiajalla alttarilla käytettävät kynttilät tuotiin ihin siunattaviksi juuri tänä päivänä. Kynttilänpäivänä juhlapäivän kunniaksi kirkoissa loistaa alttarilla kuusi kynttilää kertomassa siitä, että Jeesus on tullut valoksi koko maailmalle. 10 Luukas kertoo, että Maria ja Joosef menivät Jerusalemin temppeliin puhdistautuakseen Mooseksen lain mukaan. Marian piti puhdistautua 40 päivän kuluttua synnytyksestä. Siihen tarvittiin uhriksi lammas ja kyyhkynen. Lampaan sijasta köyhä perhe sai uhrata linnun. Jeesuksen koti oli ilmeisesti köyhä, koska he uhrasivat pari metsäkyyhkystä tai kyyhkysenpoikaa. Marian puhdistautumista tärkeämpi oli kuitenkin oman esikoisen pyhittäminen (antaminen) Jumalalle. Esikoinen voitiin lunastaa perheeseen takaisin maksamalla Jumalan temppelille tietty rahasumma. Näin he ilmeisesti tekivät, vaikka Luukas ei sitä kerrokaan. Luukas kertoo valosta ja kirkkaudesta, joka loistaa koko maailmalle. Temppelissä oli vanha mies, Simeon, joka eli Pyhän Hengen johdatuksessa. Kun hän näki Jeesuksen, hän otti lapsen syliinsä ja lausui: Herra, nyt sinä annat palvelijasi rauhassa lähteä, niin kuin olet luvannut. Minun silmäni ovat nähneet sinun pelastuksesi, jonka olet kaikille kansoille valmistanut: valon, joka koittaa pakanakansoille, kirkkauden, joka loistaa kansallesi Israelille. Simeon näki sielunsa silmillä tuossa pienessä lapsessa pelastuksen: valon ja kirkkauden kaikille ihmisille. Tämän tapahtuman jälkeen tuo vanha mies sai lähteä pois kotiinsa onnellisena ja kiitollisena. Hän oli täyttänyt Jumalalta saamansa tehtävän, sillä Jumala oli luvannut, ettei hän kuole, ennen kuin näkisi Herran voidellun. Hän oli saanut nähdä Jeesuksen, ja hänessä kauan odotetun Messiaan, johon kaikki kansat saavat panna toivonsa. Alkavan kevään kirkkaus sekä kynttilänpäivän iloinen sanoma tuovat mieleemme ja sydämeemme hyvän olon, sillä meille kaikille loistaa valo Jeesuksen kautta. Hän on sovittanut meidän syntimme ja avannut meille tien Taivaan kotiin. Tässä valossa on hyvä vaeltaa kohti kevättä! Kosti Kallio Vastuukappalainen Raamatunkääntäjä Steven Pemba Lepcha kirjoittaa tietokoneella lepchankielistä käännöstä. Vierellä pastori Zambolis (vas.), joka vastaa lepchankielisen Vanhan testamentin käännöstyöstä. Elämämme voimasanoja Miltähän tuntuisi jos ei voisi puhua? Muistatko millaista oli, kun et osannut lukea? Elämme sanojen maailmassa. Juuri sanoilla ilmaisemme itseämme. Elämme sanoista. Voimasanoja 200 vuotta. Piplia on Suomen Pipliaseuran juhlavuoden teema. Raamattu sisältää monenlaisia voimasanoja. Sieltä löytyy lohtua suruun, tuskaan ja murheeseen. Sieltä saamme lukea erilaisista ihmisten ja kansojen kohtaloista ja ennen kaikkea Jeesuksen elämästä. Jeesuksen antamat voimasanat kertovat meille pelastuksesta, uskosta ja toivosta. Suomen Pipliaseura (SPS) on yksi evankelis-luterilaisen mme seitsemästä lähetysjärjestöstä. Seura perustettiin vuonna 1812 saattamaan suomenkielistä Raamattua ensi kertaa laajalti tavallisten ihmisten ulottuville. Vuodesta 1946 Pipliaseura on kuulunut Yhtyneiden Raamattuseurojen maailmanlaajuiseen verkostoon. Yhtyneet Raamattuseurat on maailman suurin kristillinen lähetysjärjestö 200 maassa ja alueella. Se on myös maailman laajin toimija raamatunkäännös- ja julkaisutyössä. Käännöshankkeissa Pipliaseurat pyrkivät mahdollisimman laajapohjaiseen ekumeeniseen yhteistyöhön eri kuntien ja muiden kristillisten toimijoiden kanssa. Suomen Pipliaseura ei lähetä suomalaisia lähetystyöntekijöitä vaan toimii kumppanuudessa paikallisten toimijoiden kanssa ja heidän omissa hankkeissaan. Käännöstyössä tavoitteena on alkukieliselle tekstille uskollinen käännös, joka välittää Raamatun sanoman. Raamatunkäännöstyön lähtökohtana on, että Raamatun sana kuuluu kaikille. Jeesuksen antama lähetyskäsky velvoittaa meitä työhön, jotta kaikki maailman ihmiset saavat lukea ja kuulla rakastavasta Jumalasta omalla kielellään. Tämä on myös Pipliaseurojen raamatunkäännöstyön lähtökohta. Parhaillaan Yhtyneillä Raamattuseuroilla on käynnissä 544 hanketta, jotka valmistuessaan tavoittavat yhdessä aiemmin valmistuneiden käännösten kanssa lähes viisi miljardia ihmistä. Maailman väkiluku on nyt seitsemän miljardia. Intiassa kieliä riittää Intian väkiluku ylittää jo miljardin. Laajassa maassa puhutaan yli kieltä. Raamatunkäännöstyön kannalta merkittävimpiä kieliryhmiä on noin 400. Vähintään yksi Raamatun kirja on tähän mennessä julkaistu yli 200 kielellä. Koillis-Intiassa on käynnissä yli puolet Intian Pipliaseuran kaikkiaan 83 raamatunkäännöshankkeesta. Meghalayan osavaltion pääkaupungissa Shillongissa sijaitsee Intian Pipliaseuran käännöstyön keskus, jonka johtajana toimii pastori Zaihminthanga. Kun saamme kirkolta pyynnön uudesta raamatunkäännöksestä, selvitämme ensin, millaisesta käännöstarpeesta on kysymys. Teemme taustatutkimuksen esimerkiksi kielen aktiivisesta käytöstä, mahdollisista kääntäjistä ja kirkon sitoutumisesta hankkeeseen. Vasta taustaanalyysin jälkeen tehdään päätös hankkeen jatkosta, pastori Zaihminthanga kertoo. Raamatunkäännöstyön haasteita Eräs Intian vähemmistökielistä on lepcha, jota puhutaan myös jonkin verran Nepalissa ja Bhutanissa. Intiassa lepchaa puhuu noin henkeä. Raamatunkääntäjä Steven Pemba Lepcha työskentelee lepchankielisen Vanhan testamentin käännöksen parissa. Lepchan kieltä kirjoitetaan omalla merkistöllään, jonka kirjoittaminen tietokoneella on hidasta, sillä jokaista merkkiä varten on painettava kahta tai kolmea näppäintä. Käännöstyössä apunani on vapaaehtoisista muodostuva käännöstiimi, jonka ansiosta Raamatun tekstin kääntämiseen liittyvät ongelmat on saatu ratkaistua yhteistyössä Intian Pipliaseuran käännöstarkistajan, pastori Zambolisin kanssa. Tällä hetkellä suurin ongelma on tekstin puhtaaksikirjoitus, sillä lepchan kielen kirjoittaminen tietokoneella ei vielä täysin onnistu, kertoo kääntäjä Lepcha. Raamatun käännöstyö on edelleen kesken Johanna Rantalankila Lähde: Suomen Pipliaseura koko raamattu on käännetty 469 kielelle Vanha ja uusi testamentti on käännetty kielelle Jokin raamatun osa on käännetty 827 kielelle Vuoteen 2012 mennessä raamatunosia on saatavilla yli 2500 kielellä. Pipliaseurojen raamatunkäännöksillä on jo tavoitettu 3,8 miljardia ihmistä. Suomen Pipliaseuran kansainväliset yhteistyöalueet ovat Etelä-Amerikka, Intia, Kiina, Lähi-itä, raamatunkäännöstyö suomensukuisille kielille Venäjällä sekä raamattupohjainen hiv/aids-asennekasvatusohjelma Norsunluurannikolla, Burundissa ja Malawissa.\n11 Ristikulkue Hyvinkään kirkossa. Ristinkantajana talonmies-suntio Sari Sämpi Inkeri Toiviainen Messu tutuksi 1 Jumalan palveltavaksi Hyvinkään seurakunnassa on monipuolinen jumalanpalveluselämä. Hyvinkään kirkon lisäksi jumalanpalveluksia pidetään sunnuntaisin myös muissa toimipisteissä ja eri kellonaikoina. On perusmessua, perheja, tuomasmessua, ylistysmessua, kouluja ja konfirmaatioja, luettelee jumalanpalvelustyön pastori Jyrki Rauhala. Itse asiassa kirkolliset toimituksetkin kuten kaste, avioliittoon vihkiminen ja hautaan siunaaminen ovat pieniä jumalanpalveluksia. Kirkonmäeltä-lehden jokaisessa numerossa vuoden 2012 aikana tutustutaan johonkin messun eli ehtoollisjumalanpalveluksen osaan, sen sisältöön ja tarkoitukseen. Lisäksi kerrotaan erityismessuista ja pohditaan lasten osallistumista. Jumalanpalveluksen parempi ymmärtäminen voi tuoda sitä lähelle ja avata uusia ulottuvuuksia hengellisen elämän hoitoon. Rauhalan mukaan messun juuret tulevat hyvin kaukaa. Itselleni on tärkeä Luukkaan evankeliumista löytyvä kertomus ylösnousseen Jeesuksen ilmestymisestä Emmauksen tiellä. Ylösnoussut Vapahtaja liittyi kahden hämmentyneen opetuslapsen seuraan, kulki heidän vierellään, kuunteli heitä, opetti Raamattua ja lopuksi mursi leivän. Silloin he lopulta tunsivat Mestarinsa. Tuosta tekstistä avautuu kristillisen seurakunnan jumalanpalveluksen syvin sisältö: Jumalan sana eli Raamatun kirjoitukset ja niihin pohjautuva opetus ja sanan rinnalla ehtoollisateria, jonka isäntänä on Kristus itse. Minusta se edelleen kertoo kaiken olennaisen messusta. Kristus ottaa ihmiset vakavasti, tulee lähelle ja lahjoittaa itsensä evankeliumin julistuksessa ja ehtoollisessa. Pyhän Hengen työtä on se, että tämä voi yhä Messun johdanto-osa: Alkumusiikki/virsi Alkusiunaus ja vuorotervehdys Johdantosanat Yhteinen rippi eli synnintunnustus ja synninpäästö Herra, armahda Kunnia ja kiitosvirsi Päivän rukous Hyvinkään seurakuntalehti 1 / Jorma Ersta Pastori Virpi Koivisto tekee ristinmerkin jumalanpalveluksen alkusiunauksessa. edelleen olla merkityksellinen tapahtuma. Jumalanpalvelus kantaa elämän suurinta salaisuutta. Tämän pitkän linjan hahmottaminen tuo Rauhalan mukaan tiettyä levollisuutta. Jumalanpalvelus ei ole tämänhetkinen elämyspläjäys vaan sen osallistujat ovat osa suurta jatkuvuutta. Inhimillinen perinne tai muoto ei ole olennaisin. Mutta toisaalta vuosisatojen takaa kumpuava käytäntö voi kantaa ihmistä suurempaa viestiä, vaikkapa sitä, että usko ei ole tämän päivän keksintö. Jumalanpalvelus myös välittää kristillistä perinnettä sukupolvelta toiselle. Suomen kielen sana jumalanpalvelus kertoo, että emme mene seuraamaan jotain näytelmää vaan kokoontunut seurakunta palvoo Jumalaa, kun se rukoilee, lausuu uskontunnustuksen, kuulee Raamatun sanaa, veisaa virsiä ja viettää ehtoollista. Mutta varsinaisesti sana jumalanpalvelus haluaa korostaa, että Jumala palvelee ja lähestyy ihmistä, Jyrki Rauhala muistuttaa. Luterilainen jumalanpalvelus rakentuu Raamatun, varhaisen kirkon perinnön ja luterilaisen perinteen varaan. Sen aarteita ovat esimerkiksi virsilaulu ja Jumalan sanan korostaminen. On sanottu, että messun juoni muistuttaa kyläilyiltaa ystävien luona: aluksi tervehditään eteisessä, sitten keskustellaan olohuoneessa, sitten siirrytään ruokapöytään ja lopuksi hyvästellään kotimatkalle. Eli messun kaavassa on neljä pääetappia: johdanto, sana, ehtoollinen ja päätös. Jumalan pelastushistorian juoni ja Jeesuksen opetukset käydään vuoden aikana yhä uudelleen läpi. Johdanto Jumalanpalvelus puhuttelee kokonaisvaltaisesti Salli Sarkolaa Eläkepäiviään viettävälle Salli Sarkolalle jumalanpalvelukseen osallistuminen on isoäidiltä saatua perintöä. Mikä saa sinut tulemaan jumalanpalvelukseen? Vaikea vastata, kun se on sellainen tottumus ja tapa. Se on minulle isoäidin peruja. Tänne tulee aina saamaan jotakin. Tuntuu, että on pakko tulla, kun on annettu tällainen ihana mahdollisuus. Näin suuri asia, että Jumala palvelee pientä ihmistä. Kun tulen jumalanpalvelukseen sytytän ensin aulassa rukouskynttilän omille rakkaille ihmisilleni. Mikä sinua puhuttelee jumalanpalveluksessa? Kaikki. Täällä saa yhdessä muiden kanssa kunnioittaa, kiittää ja ylistää Jumalaa. Mitä ajatuksia jumalanpalveluksen johdanto-osa synnintunnustuksineen sinussa herättää? Alkusiunaus Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen kertoo kuka on jumalanpalveluksen kutsuja ja sen miksi olemme koolla. Kokoontunut seurakunta suljetaan kolmiyhteisen Jumalan suojaan. Seurakunnan vastauksena tulee usein sana Aamen. Sana tulee heprean sanasta, joka tarkoittaa totuutta. Aamenen lausuminen on luottamista Jumalan lupauksiin. Vuorotervehdyksessä liturgi ja seurakunta siunaavat toisensa Herran läsnäolon toivotuksella. Johdantosanoissa liitytään vuoden ajankohtaan ja puetaan sanoiksi sitä, miksi on kokoonnuttu yhteen. Yhteisessä ripissä tunnustetaan synnit ja turvaudutaan Jeesuksen sovitustyöhön. Yhteinen rippi on vastalääkettä narsistiselle ajallemme. rippi estää omaksumasta kulttuuria tai ajattelutapaa, jossa kaikki paha heijastetaan oman itsen ulkopuolelle tai toisiin ihmisiin. Anteeksiantamuksen vakuutuksen jälkeen lauletaan Herra, armahda meitä. Tuo laulu ei ole kuitenkaan uusi anteeksiannon pyytäminen vaan siihen liittyy laajempia ulottuvuuksia: Jumala, tule avuksi, älä unohda, anna voimasi, ole läsnä elämässäni. Kunnian laulaminen vie meidät jouluyön tapahtumiin. Taivas ja maa, aika ja iäisyys kohtasivat, kun Jumala syntyi ihmiseksi. Joulun syvin sanoma kertautuu jokaisessa messussa. Kiitosvirressä ylistämme Jumalan suuria tekoja, sitä mitä hän on tehnyt ja tekee Luojana, Lunastajana ja Pyhittäjänä. Päivän rukous liittyy pyhäpäivän raamatulliseen sisältöön. Rukouksessa muistetaan Jumalan pelastustekoja ja pyydetään päästä niistä osalliseksi. Jorma Ersta/Jyrki Rauhala Jorma Ersta Salli Sarkolan mielestä jumalanpalvelus on seurakunnan tärkein asia. Se johdattaa ottamaan vastaan jumalanpalvelusta rauhallisin mielin. Jumalanpalvelus on tärkein, mitä seurakunta tarjoaa. On hyvä, että saamme vapaasti kokoontua ja tulla. Se ei ole joka paikassa itsestään selvää. Jorma Ersta 11\n12 S a r j a s s a k ä s i t e l l ä ä n a j a n k o h t a i s i a p u h e e n a i h e i t a Ajan ilmiö ScanStockPhoto/Jorma Ersta Talouskriisit kertovat ihmisen itsekkyydestä Kotikutoisista talouskriiseistämme tähän mennessä rajuin oli 1990-luvun alun lama. Perustan sille loi 1980-luvun talouspolitiikka: rahamarkkinoiden liian nopea vapauttaminen ja vahvan markan kireä rahapolitiikka, mikä johti teollisuuden hintakilpailukyvyn heikkenemiseen ja kotimaisen korkotason nousuun. Vahvana syynä oli Neuvostoliiton kaupan romahdus, joka lisäsi osaltaan työttömyyttä. Suomen markka pakkodevalvoitiin vuosina 1991 ja 1992, mikä vei pankki- ja yritysmaailman suuriin vaikeuksiin. Seurasi laaja konkurssiaalto, ja työttömyys räjähti käsiin. Siitä kuopasta noustiin sitkeydellä. Suomi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995 ja samalla Euroopan talous- ja rahaliittoon (EMU). Vuonna 2002 otettiin käyttöön eurosetelit ja -kolikot. Taloustilanteemme oli tuona vuonna kohtalainen. Talouskriisin velkalukuja 12 Asiantuntevista varoittajista huolimatta maailmassa on ajauduttu vakaviin talouskriiseihin. Useat maat ovat ylisuurissa veloissa, mutta niin ovat jotkut pankit, yritykset ja kansalaisetkin. Valtioiden talouspäättäjiä on syytetty raha- ja finanssipolitiikalla keinottelevien sijoittajien suosimisesta. Spekulatiiviset rahamarkkinat ovat sotkeneet talousmaailmaa lisää. Luottoja on annettu sinne tänne vakuuksia kysymättä. Deutsche Bankin laskelmien mukaan euromaiden ja niiden pankkien yhteenlaskettu rahoitustarve on vuoden 2013 loppuun mennessä noin miljardia euroa. Vuoden lopussa Suomen valtionvelka oli 79,6 miljardia euroa eli noin euroa kansalaista kohti. Tänä vuonna uutta velkaa otetaan 7,3 miljardia, puolet enemmän kuin viime vuonna. Tärkeää on, että otettavalla velalla saadaan aikaan tuottavaa taloutta ja työllistävää infrastruktuuria. Siinä vaaditaan virkamiehiltä viisautta. Yksittäisen maan talouden kasvu alkaa hidastua, kun julkisen talouden velka nousee 90 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Viime vuoden lopulla tämä Suomen velkalukema oli 62,7 prosenttia. Vastaava Ruotsin lukema oli 45,4, Yhdysvaltojen 101,1 ja Kreikan 161,8. Taloudellisesta noususta aina osattomaksi jäänyttä ja arjessaan sinnittelevää kansalaista ottaa päähän, kun Suomi on lupautunut muun velan lisäksi auttamaan miljardisummilla esimerkiksi Kreikkaa, joka on päästänyt taloutensa kuralle antaen vielä unionille vääriä tietoja. Suomi on liittynyt vahvasti mukaan globaaliin kaupankäyntiin. Talouden epävakauteen johtaneen menon seurauksena meille on ennustettu yhä suurempaa eriarvoistumista. Tämä on alkanut näkyä rikkaampien hyväksi muun muassa terveyspalveluiden saatavuudessa. Niin noususuhdanteen kuin talouskriisinkin aikana rikkaat ihmiset pärjäävät luonnollisesti paremmin kuin köyhät ja heikot. Itsekäs hyvinvointiaate ja riisto Brittiläisen filosofin Thomas Hobbesin ( ) suunnitelmallinen materialismi -käsite on vaikuttanut taloustieteelliseen ajatteluumme. On kehittynyt käsitys, että ihmisellä ei ole elämässään eettismoraalista tarkoitusta vaan ainoa päämäärä on aineellisen ja itsekkään mielihyvän sekä hyvinvoinnin tavoittelu, vaikka Hobbesilla oli alun perin myös ajatus yleisestä hyvinvoinnistakin. Nykykäytännössä omien tarpeiden yltäkylläisestä tyydytyksestä on tullut taloustieteen perusta. Lähes uskonnonkaltaiseen markkinatalouteen liittyy ajatus nopeasta ja helposta rikastumisesta, mitä vauhdittaa reaaliaikainen internetiä käyttävä pörssikauppa. Epäreiluksikin äitynyt ja luonnon hyvinvoinnista piittaamaton kilpailu sekä vahvemman valtaoikeudet liittyvät yleiseen taloustoimintamalliin maailmanlaajuisesti. Puu- ja mineraalivaroja riistäessään rikkaiden valtioiden yritykset tuhoavat kehittyvien maiden kansalaisille tärkeitä metsiä ja myrkyttävät kalaisia jokia. Maiden hyvinvointia vertaillaan esimerkiksi kansalaisten omistamien tietokoneiden, kännyköiden tai autojen määrällä ja jopa pilvenpiirtäjien korkeuksilla. Voittoon tähtäävässä talouskamppailussa työntekijän merkitys jää vähäiseksi yksittäisen yrityksen taloudellisen menestyksen tavoittelun rinnalla. Yritysten omistajat ovat kasvottomia ja jopa ulkomailla asuvia henkilöitä, joilta erotettujen työntekijöiden on mahdotonta saada oikeutta ja selitystä. Rikastumisen hintana on miljoonien ihmisten hyväksikäyttö törkeän pienillä palkoilla. Meilläkin on halpatyövoimaa. Lisäksi yrityksiämme on siirretty halvan työvoiman maihin, esimerkiksi Kiinaan. Hidas talouskasvu alkaa näkyä arjessamme resurssien puutteena valtion, kuntien ja yritysten toiminnassa. Seurakunnissakin on talousvaikeuksia, mitä kirkosta eroaminen on vauhdittanut. Diakoniatyöntekijät ovat huomanneet avuntarvitsijoiden lisääntyneen. On työttömiä, sairaita ja iäkkäitä ihmisiä, jotka eivät pärjää lakisääteisillä tuilla ja eläkkeillä. Valtiojohdon taholta on toivottu kolmatta sektoria apuun, mikä tarkoittaa muun muassa yhdistyksiä ja säätiöitä sekä tuhansia niissä toimivia vapaaehtoisia kansalaisia, etupäässä vireitä eläkeläisiä. Lähimmäisten hyväksi toimivat vapaaehtoiset ovat suureksi avuksi myös seurakunnassa. Mutta ne, jotka rikastua tahtovat, lankeavat kiusaukseen ja paulaan ja moniin mielettömiin ja vahingollisiin himoihin, jotka upottavat ihmiset turmioon ja kadotukseen. Sillä rahan himo on kaiken pahan juuri; sitä haluten monet ovat eksyneet pois uskosta ja lävistäneet itsensä monella tuskalla. Mutta sinä, Jumalan ihminen, pakene semmoista, ja tavoita vanhurskautta, jumalisuutta, uskoa, rakkautta, kärsivällisyyttä, hiljaisuutta. (I Tim. 6:9 11). Seppo Ylönen\n13 Leena rohkaisee luottamaan Jumalaan Leena Myllymäellä riittää äitiyslomallakin puuhaa lastensa Oonan, 3 v ja Samun, 5 kk, kanssa. Hänellä on suunnitelmissa aloittaa opettajan työ jälleen Paavolan koulussa syksyllä Molemmilla lapsilla on korvatulehdus ja tulimme juuri lääkäristä. Leenan ollessa itse vasta 2,5-vuotias hänen äitinsä Sirkka kuoli. Isä Heikki Lepistö jäi leskeksi kolmen lapsen kanssa. Leenan isä ja toinen sisko asuvat Hyvinkäällä, toinen sisko Helsingissä. Vanhempani olivat tulleet uskoon siinä vaiheessa, kun minä synnyin. Meillä rukoiltiin ilta- ja ruokarukoukset. Isäni kävi raamattupiirissä, johon lähdimme usein tietysti mukaan. Olin pyhäkoulussa ja rippikoulun kävin Suomen Raamattuopiston Vuokatinrannan kurssikeskuksessa. Suurin osa rippikoululaisista oli uskossa. Leena oli sen jälkeen Hyvinkään seurakunnan nuorten sekä Raamattuopiston nuorten tapahtumissa Kauniaisissa ja Vuokatissa. Kirjoitin ylioppilaaksi keväällä 1997 ja syksyllä menin Raamattuopiston peruskurssille. Sen jälkeen olin Hakalan koulussa puoli vuotta kouluavustajaharjoittelijana. Seuraavana syksynä aloin opiskella luokanopettajaksi. Olin suunnitellut uraa jo 14-vuotiaana. Solu kokoontuu kotona Opettajankoulutuslaitoksessa Leena osallistui Cristikkaan eli kristilliseen yliopiston tukemaan raamattupiiriin, jossa oli ihmisiä eri kunnista ja suunnista. Kodeissa kokoontuneet opiskelijat lukivat Raamattua ja rukoilivat yhdessä. Samaan aikaan valmistumiseni kanssa sain paikan Paavolan koulusta ja opetin paljon musiikkia. Ehkä siellä tarvittiin musiikin opettajaa. Olin soittanut yhdeksän vuotta viulua musiikkiopistossa. Leena Myllymäki hoitaa kotona lapsiaan Oonaa ja Samua, jotka sairastavat parhaillaan korvatulehdusta. Hän rohkaisee arkaakin ihmistä mukaan seurakunnan toimintaan. Taulukko1 Tulevan miehensä Tonyn Leena tapasi Tampereella. Naimisiin he menivät Hyvinkäällä vuonna Pariskunta asettui Hyvinkäälle. Oona syntyi marraskuussa 2008 ja Samu elokuussa Kun tulin Hyvinkäälle, sain kuulla helluntaiseurakunnan solutoiminnasta, johon menin mukaan. Tällä hetkellä olemme meillä joka toinen viikko kokoontuvassa solussa, jossa on vain luterilaisia uskovia. Et Cetera -kuorossa lauloin kolme vuotta. Leena ja Tony kuuluvat Chariots-kuoroon ja Big Bandiin. Leena laulaa alttoa, ja Tony soittaa bandissa saksofonia. He käyvät usein ylistysmessuissa, verkostotapaamisissa ja muissa tilaisuuksissa. Hengellinen musiikki voi olla rohkaisuna uskontielle. Se on sitä ainakin minulle. Minusta kaunein melodia on Pekka Simojoen lauluista Elonkorjuu-laulussa. Eräs kestosuosikkini on myös Yksi nimi ylitse muiden. Leena Myllymäki sanoo kasvaneensa kristilliseen uskoon, mikä on varjellut häntä elämässä. Hän tietää isänsä ja tämän vaimon Marjatan rukoilevan puolestaan. Haluan sanoa, että ihmisen kannattaa turvautua rohkeasti Raamattuun ja lukea sitä rukoillen. Ennen kaikkea on lähdettävä mukaan seurakuntaan. Jumalan lupauksiin Polun pää voi luottaa. Hän rakastaa meitä ja pitää meistä huolen. Nyt olen opetellut ylistämään Jumalaa ja kiittämään muun muassa siitä mitä olemme perheenä saaneet. Viime yönäkin saimme nukuttua lasten sairastamisesta huolimatta paremmin kuin odotinkaan. Seppo Ylönen Krypto - sana-arvoitus Hyvinkään seurakuntalehti 1 / Krypto on sanaristikko, jossa jokaiseen tyhjään ruutuun on merkitty siihen kuuluvaa kirjainta vastaava numero. Ristikon ratkojan on pääteltävä, mikä kirjain kutakin numeroa vastaa. Kuva antaa vihjeen avainkirjaimista. Krypton laati Aarre Kiveinen. Oikein vastanneiden kesken arvotaan kaksi kirjapalkintoa. Lähetä ratkaisusi maanantaihin mennessä kirjekuoressa osoitteeseen: Kirkonmäeltä-lehti, PL 29, Hyvinkää. Kuoreen merkintä Krypto sana-arvoitus. Kirkonmäeltä-lehden 6/2011 kryptosanaristikkokilpaan osallistui 25 henkeä ja kirjapalkinnon voittivat Petteri Snygg ja Hanna-Leena Kortene. Onnea voittajille! 13\n14 Lasten nurkka 14 Nallea alkoi paleltaa talven pakkasissa. Onneksi hyvä ystävä neuloi hänelle lämpimän kaulahuivin. Osaatko värittää huiviin oikean väriset raidat numeroiden mukaan? Nallen lapaset ja hatun voit värittää haluamallasi värillä. Merja Telsavaara Pääsiäisleiri hiihtäen ja lasketellen Lapissa nuorille ja heidän perheilleen Hinnat aikuiset v ja opiskelijat v v 150 alle 7-v 100 Rovastikunnallinen Kulta -telttaleiri Lapissa vuotiaille Majoitus seurakunnan teltoissa. Hinta n. 150 Leirimaksusta voi hakea osittaista maksuvapautusta taloudellisin tai sosiaalisin perustein. Hinta sisältää kuljetuksen kirkolta leirille ja siellä tehtäville retkille, ruuan, majoituksen, ohjelman ja tapaturmavakuutuksen. Viimeinen ilmoittautumis- ja peruutuspäivä on 2.5. Leiriläiset otetaan leirille ilmoittautumisjärjestyksessä. Leirille otetaan ensisijaisesti hyvinkääläisiä. Ilmoittautuminen 2) Alle rippikouluikäiset voivat lähteä mukaan aikuisen tai vanhemman sisaruksen kanssa, alle 12 vuotiaat vain aikuisen kanssa. Leirimaksusta voi hakea osittaista maksuvapautusta taloudellisin tai sosiaalisin perustein. Hinta sisältää kuljetuksen kirkolta leirille ja takaisin sekä päivittäiset kuljetukset Leville, ruuan (aamiainen, eväät päiväksi, päivällinen ja iltapala), majoituksen, ohjelman ja tapaturmavakuutuksen. Viimeinen ilmoittautumis- ja peruutuspäivä on 5.3. Leiriläiset otetaan leirille ilmoittautumisjärjestyksessä. Leirille otetaan ensisijaisesti hyvinkääläisiä. Ilmoittautuminen 2) Ilmoittautuminen 2): Ilmoittautuminen tapahtuu ilmoittautumislomakkeella, joita saa Hyvinkään seurakunnan neuvonnasta tai internetistä varkka.betsku.net. Lomake lähetetään sähköisesti netissä tai tuomalla lomake seurakunnan neuvontaan tai lähettämällä se osoitteeseen Hyvinkään seurakunta / varhaisnuorisotyö ilmoittautumiset/ PL 29/ HYVINKÄÄ. Lomakkeen voi täyttää puhelimitse ma-ke klo soittamalla nuorisotoimiston päivystykseen puh Samasta numerosta saa myös lisätietoja leireistä. Ammattitaidolla ja tyylikkäästi Perhejuhlat ja muut tilaisuudet Kahvi- ja ruokatarjoilut seurakunnan tai asiakkaan tiloissa Tiedustelut ja varaukset (019) Hyvinkään seurakunnan Pitopalvelu Paavolan aluetyö järjestää Kinkerit Paavolan seurakuntakodilla ti klo 18 alkaen. Ohjelmassa: Raamattuopetusta aiheesta Rukous turvapaikka vai pakoa todellisuudesta, Reijo Huuskonen Virsiopetusta ja veisuuta kanttori Minna Kettusen johdolla Diakoni Päivi Lammela kertoo yhteisvastuukeräyksen ulkomaisesta kohteesta Ugandasta Kahvitarjoilu Kinkeri-isäntänä toimii alueneuvoston puheenjohtaja Tapio Piilola. Tervetuloa. Konsertteja Tenorissimo su 5.2. klo 18 Hyvinkään kirkossa Tenorit Reijo Ikonen ja Pekka Itkonen, Ulla-Stina Uusitalo- Ikonen harppu ja piano, Jussi Makkonen, sello ja Matti Pesonen, urut. Ohjelma 10 Yhteisvastuun hyväksi. (Konsertti päättyy noin klo 19.15) KokoNainen ti klo 18 Vehkojan srk-keskuksessa Lauluja ystävyydestä ja rakkaudesta. Johtaa Helena Lehtinen. Ohjelma 10 Yhteisvastuun hyväksi. Tanssi: Susanna Hujanen. Diakoniatyöntekijä Päivi Lammela kertoo Kirkon Ulkomaanavun yhteyshenkilöiden matkasta Ugandaan. Tarpeisto ja valot: Jouni Laine. Pitopalvelu tarjoaa kahvit. Rakastan elämää hyväntekeväisyyskonsertti la klo 18 Hyvinkään kirkossa Pentti Hietanen, laulu ja Heini Hietanen, säestys. Järj. LC Hyvinkää/Höffinga Braxén-kuoro su klo 15 Hyvinkään kirkossa. Vapaakirkon kamarikuoroa johtaa Juha Törmä. Kirkkolauluja ti klo 19 Vanhassa kirkossa Ulla Sippolan oppilaiden konsertti. Lied-konsertti su klo 17 Vehkojan srk-keskuksessa Pirjo Honkanen, laulu ja Matti Heroja, piano. Vehkoja-päivän konsertti 1.4. klo 14 Vehkojan srk-keskuksessa Jarkko Maukonen Band Kuopiosta. Beethoven: Missa Solemnis 1.4. klo 18 Hyvinkään kirkossa Hyvinkään Oratoriokuoro ja Hyvinkään Orkesteri, johtaa Tuomas Pirilä. Kuoronvalmennus: Matti Heroja. Solistit: Sirkka Lampimäki, sopraano, Katarzyna Haras, altto, Jukka Heroja, tenori ja Johann Tilli, basso. Ohjelma 20. Martin seurakuntatalolla tapahtuu Sunnuntaina klo Aikuisten ja lasten iltapäivä välipala (2 / henkilö) Virpomavitsojen askartelua tuokio erikseen aikuisille ja lapsille loppuhiljentyminen Mukana pastori Laura Maria Latikka ja Mika Viitanen Martin alueneuvostosta. Tervetuloa! Nuorten ryhmä KUVASTUS kaipaa riveihinsä lisää laulu- ja soittotaitoisia nuoria! Ryhmä on tarkoitettu nuorille (15-vuotiaista ylöspäin) ja se harjoittelee joka toinen torstai (parittomat viikot) klo seurakuntakeskuksen alakerrassa (IP-kerhotila, os. Hämeenkatu 16). Tule rohkeasti mukaan! Tiedustelut: kanttori Minna Kettunen, puh KASTEPISARAT on ylistysryhmä laulajille ja soittajille, joiden sydäntä lähellä ovat ylistyslaulut sekä hengelliset laulut. Harjoitukset ovat joka toinen TORSTAI (parilliset viikot) klo seurakuntakeskuksen kokoussalissa, 2. krs.(os. Hämeenkatu 16). Ryhmää ohjaa kanttori Minna Kettunen, puh Tule rohkeasti mukaan! Hyvinkään seurakunnan toimintaa lapsille hiihtolomalla Leirit pidetään seurakunnan Sääksin leirikeskuksessa hiitolomaleiri vuotiaille hiitolomaleiri 9 10-vuotiaille hiitolomaleiri 7 8-vuotiaille (leiriläisen täytyy olla vähintään ekaluokalla). Kaikkien leirien hinta 40, sisarale -50 %. Ilmoittautuminen tapahtuu ilmoittautumislomakkeella, joita saa Hyvinkään seurakunnan neuvonnasta tai internetistä varkka.betsku.net. Lomake lähetetään sähköisesti netissä tai tuomalla lomake seurakunnan neuvontaan tai lähettämällä se osoitteeseen Hyvinkään seurakunta/ varhaisnuorisotyö ilmoittautumiset, PL 29, Hyvinkää. Lomakkeen voi täyttää puhelimitse ma-ke klo soittamalla nuorisotoimiston päivystykseen puh Leiristä vastaava työntekijä ilmoittaa, onko leiripaikka saatu. Hinta sisältää kuljetuksen kirkolta leirille ja takaisin, ruuan, majoituksen, ohjelman ja tapaturmavakuutuksen. Leirimaksusta voi hakea maksuvapautusta taloudellisin tai sosiaalisin perustein.\n15 H e l m i k u u m a a l i s k u u Muutokset mahdollisia. Seuraa kirkollista ilmoittelua. Torstai Perhepäivä Mummon 10 Kansainvälinen naistenkerho 10 Torstaitovi Vehkojan 13 Omaishoitajapysäkki Mummon 13 Vanhan kirkon lähetyspiiri Vanha Kehrääjänkadun eläkeläiset ja iltapäiväkerholaiset Mummon n käsityökerho Vehkojan 18 Nuorten ryhmä Kuvastus 18 Raamattu- ja rukouspiiri Martin srk-talo Naisten Raamattupiiri entisille Alfa-kurssilaisille Vehkojan Perjantai Lähetysmyyjäiset ja -lounas 11 Raamattupiiri 13 Raamattupiiri Vanha 17 Naisten liikuntaryhmät Vehkojan 18 Avoin rukouspiiri 19 Kirkkokahvilailta Vanha Sunnuntai Messu ja Yhteisvastuukeräyksen aloitus Hyvinkään, kahvit yläsali 12 Messu Vehkojan 13 Perhemessu Kytäjän 13 YV-rusettiluistelut Martin urheilupuisto Linja-autokuljetus Rauhannummeen 14 Hyvinkään Inkeri-kerho työkeskuksen aulakahvio 18 Tenerissimon konsertti YV:n hyväksi Hyvinkään Maanantai Näkövammaisten kerho työkeskuksen aulakahvio 18 Avoin Raamattupiiri Tiistai Avoin rukouspiiri Martin srk-talo 13 Paavolan eläkeläiskerho 18 Lähetysilta Luther-talo (Sley) Israel -Raamattu- ja rukouspiiri työkeskuksen aulakahvio Keskiviikko Avoin aamurukouspiiri Vanha 12 Mummon, jumppaa 12 Jumppaa 14 Hakalan eläkeläiskerho, Ahmankatu 2 16 Seurakuntaveisaajat Vanha 19 Raamattuluento Vanha Torstai Perhepäivä Mummon 10 Torstaitovi Vehkojan 13 Omaishoitajapysäkki Mummon 15 Päihteetön saunaryhmä Vehkojan Kehitysvammaisten kerho Martin srk-talo Mummon n käsityökerho Vehkojan 18 Ylistysryhmä Kastepisarat 18 Glad tidings Bible study group in the Old Church Tuomas-piiri Vehkojan Ruut-piiri Vehkojan, piharakennus Perjantai Raamattupiiri 13 Raamattupiiri Vanha 17 Naisten liikuntaryhmät Vehkojan 18 Avoin rukouspiiri 19 Kirkkokahvilailta Vanha Sunnuntai Perhemessu Hyvinkään 10 Messu 12 Messu Kaukasten palvelutalo 15 Siionin virsi ja Siionin kannel Vanha (Herättäjä-Yhdistys ja ELY) 17 Kansainvälinen Ylistysmessu Vehkojan 18 ilta Vanha Maanantai Tiistai Avoin rukouspiiri Martin srk-talo 12 Avoimet Mummon 18 KokoNaisen Ystävänpäivän konsertti YV:n hyväksi Vehkojan 18 Lähetysilta Luther-talo (Sley) Hanna-piiri työkeskuksen aulakahvio Keskiviikko Avoin aamurukouspiiri 12 Mummon, jumppaa 12 Jumppaa 14 Usko ja elämä -ryhmä Toimarissa, Teollisuuskatu Seurakuntaveisaajat Vanha 18 Käteväpiiri Mummon Seurakunnassa tapahtuu Perheiden ulkoilupäivä laskiaisena Sääksissä Sääksin leirikeskuksissa (os. Sääksjärventie 144, Kiljava) yhdessä Nurmijärven seurakunnan kanssa Laskiaissunnuntaina klo Nurmijärven seurakunnan leirikeskuksessa klo Hyvinkään seurakunnan leirikeskuksessa klo molemmat kappelit ovat avoinna hiljentymistä varten ilmaista talutusratsastusta lapsille kiltillä hevosella ja ponilla klo pulkkamäki (omat liukurit tai pulkat mukaan) partiolaiset leiritulilla askartelua Hyvinkään leirikeskuksessa klo ruokailumahdollisuus Nurmijärven ja Hyvinkään leirikeskuksissa Hernekeitto + pannari 5 aikuisilta, lapset 4 12 v. 3 ja alle 4 v. ilmaiseksi. Myynnissä on myös kahvia, pullaa ja makkaraa eurolla. Omat eväät voi ottaa mukaan ja lämmittää partiolaisten tulilla. Lämmintä mehua on tarjolla ilmaiseksi nuotiolla. Huom! Pelastusreitti pidettävä vapaana! Paikoitus Sääksjärventiellä vain ohjatuille paikoille. Pysäköinti sallittu myös uimarannan paikoitusalueelle. TERVET ULOA ULKOILE M AAN TUNNIKSI TAI KOKO PÄIVÄKSI! Torstai Perhepäivä Mummon 10 Torstaitovi Vehkojan 13 Omaishoitajapysäkki Mummon 13 Vanhan kirkon lähetyspiiri Vanha Mummon n käsityökerho Vehkojan Vapaaehtoisten koulutus Mummon 18 Nuorten ryhmä Kuvastus 18 Miesten lähetystoimintapiste ja Tuomas-piiri Vehkojan Naisten Raamattupiiri ent. Alfa-kurssilaisille Vehkojan Perjantai Pulla Vanha 11 Raamattupiiri 13 Raamattupiiri Vanha 17 Naisten liikuntaryhmät Vehkojan 18 Avoin rukouspiiri 19 Kirkkokahvila Vanha Sunnuntai Messu Hyvinkään 10 Messu Paavolan srk-talo Perheiden ulkoilupäivä laskiaisena Sääksissä 12 Messu Vehkojan 18 Ilta Vanha Maanantai Avoin Raamattupiiri Israel-Raamattu- ja rukouspiiri työkeskus, aulakahvio Tiistai Paavolan eläkeläiskerho, 18 Lähetysilta Luther-talo (Sley) Keskiviikko Avoin aamurukouspiiri Vanha 11 Kytäjä-kerho Kytäjän 12 Jumppaa Mummon 12 Jumppaa 14 Hakalan eläkeläiskerho Ahmankatu 2 14 Sotiemme veteraanien keskustelupiiri 16 Seurakuntaveisaajat Vanha 19 Tuhkakeskiviikon iltamessu Vanha Torstai Perhepäivä Mummon 10 Torstaitovi Vehkojan 13 Omaishoitajapysäkki Mummon 15 Päihteetön saunaryhmä Vehkojan Mummon n käsityökerho Vehkojan 18 Glad tidings Bible study group in the Old Church Tuomas-piiri Vehkojan Ruut-piiri Vehkojan, piharakennus Perjantai Raamattupiiri 13 Raamattupiiri Vanha 17 Naisten liikuntaryhmät Vehkojan 18 Avoin rukouspiiri 19 Kirkkokahvilailta Vanha Sunnuntai Messu, Karjalaisten pyhä Hyvinkään 10 Messu 15 Verkostotapaaminen Vehkojan 18 Ilta Vanha Maanantai Tiistai Avoin rukouspiiri Martin srk-talo 18 Lähetysilta Luther-talo (Sley) Keskiviikko Avoin aamurukouspiiri Vanha 12 Jumppaa Mummon 12 Jumppaa 16 Seurakuntaveisaajat Vanha 18 Kätevä-piiri Mummon Torstai Perhepäivä Mummon 10 Torstaitovi Vehkojan 10 Kansainvälinen naistenkerho 13 Vanhan kirkon lähetyspiiri Vanha 13 Omaishoitajapysäkki Mummon Kehrääjänkadun eläkeläiset ja iltapäiväkerholaiset Mummon n käsityökerho Vehkojan 18 Nuorten ryhmä Kuvastus Tuomas-piiri Vehkojan Naisten Raamattupiiri entisille Alfa-kurssilaisille Vehkojan, piharakennus Perjantai Lähetysmyyjäiset ja -lounas 11 Raamattupiiri 13 Raamattupiiri Vanha 17 Naisten liikuntaryhmät Vehkojan 18 Avoin rukouspiiri 19 Kirkkokahvilailta Vanha Sunnuntai Messu, Sansan pyhä Hyvinkään, kahvit ja lähetystilaisuus yläsalissa 10 Sanajumalanpalvelus 12 Messu Vehkojan Linja-autokuljetus Rauhannummeen 14 Hyvinkään Inkeri-kerho työkeskus, aulakahvio 18 Tuomasmessu Vanha Maanantai Näkövammaisten kerho työkeskus, aulakahvio 18 Avoin Raamattupiiri Israel Raamattu- ja rukouspiiri työkeskus, aulakahvio Tiistai Avoin rukouspiiri Martin srk-talo 13 Paavolan eläkeläiskerho 18 Kinkerit 18 Lähetysilta Luther-talo (Sley) Keskiviikko Avoin aamurukouspiiri Vanha 12 Jumppaa Mummon 12 Jumppaa 14 Hakalan eläkeläiskerho, Ahmankatu 2 16 Seurakuntaveisaajat Vanha 19 Raamattuluento Vanha Torstai Perhepäivä Mummon 10 Torstaitovi Vehkojan 13 Omaishoitajapysäkki Mummon Kehitysvammaisten kerho Martin srk-talo Mummon n käsityökerho Vehkojan etsku.net Jumala. Armo. Elämä. Betaniassa: Keskiviikkoisin Raamis Perjantaisin After School Lauantaisin Nuortenilta NUORTEN TOIMINTA KEVÄÄLLÄ Leirit: Pääsiäisleiri hiihtäen ja lasketellen Kittilässä, Levillä (Lisätiedot varkka.betsku.net) Hyvinkään seurakuntalehti 1 / Hyvinkään seurakunnan nuorisotyö PL Hyvinkää 15\n16 I h m i s e n e i t a r v i t s e e n s i n u s k o a J u m a l a a n e n n e n k u i n a l k a a r u k o i l l a. Naistenpäivässä Sielukas nainen -kirjansa pohjalta luennoinut Kaija Maria Junkkari sai Martin seurakuntatalon salin täyteen naisia. Kirkkoteatteriohjaaja Jouni Laine on pukeutunut rooliasuunsa. Naiset paneutuivat sielun sopukoihin 16 Hiljaisuus ja rukous sekä yhteys muihin kristittyihin ruokkivat sielua. Hiljaisuus on portti sieluun, ja sielu on portti Jumalaan. Kristinuskoon on liittynyt koko ajan syvällinen hiljaisuuden ja mietiskelyn perintö. Niitä etsiäkseen ei tarvitse vaihtaa uskontoa. Ne ovat myös kristinuskossa, sanoi Kaija Maria Junkkari haastattelussa. Hän osallistuu säännöllisesti hiljaisuuden retriitteihin. Tämä käytäntö alkoi, kun perhe asui 1980-luvulla Kanadassa. Kaija Maria Junkkari on tamperelainen perheneuvoja, pastori ja kirjailija, joka luennoi viime lauantaina Sielukas nainen -kirjansa pohjalta Martin seurakuntatalossa pidetyssä naistenpäivässä. Luentoon naiset johdatteli teatteriohjaaja Jouni Laine Reprobus- ja Koju-Johannes -pyhimysten elämästä kertovilla monologeilla. Kevyen välipalan ja kahvitarjoilun jälkeen kuultiin kanttori Marjut Sipakon lauluja sekä nautittiin Herran Pyhä ehtoollinen. Naistenpäivän juontajana toimi pastori Petra Pohjanraito. Joskus on hyvä istua hiljaa Naismystikot ovat Kaija Maria Junkkarille tuttuja. Sielukas nainen -kirjaansa hän on lainannut Hildegard Bingeniläisen ajatuksen: Sielun haavat ovat kallisarvoisia helmiä. Mystiikka on sielun kaipuuta kokea todellisuus paljaana. Naismystikoilla on ollut kokemus suorasta yhteydestä hengelliseen kokemukseen hiljaisuuden kautta. Sielu tarvitsee ruokaa niin kuin ruumiskin. Se tulee Jeesukselta ja hiljentymisestä Jumalan yhteydessä. Silloin hengellisyys otetaan todesta. Ihmisen syvin keskus, sielu, on kristinuskon opetuksen mukaan kuolematon. Jumala ilmaisee jatkuvasti itseään ihmisen sielun syvyydessä. Jeesus asuu sydämessämme eli meidän sisimmässä osassamme, sielussamme. Jatkuva kiire ja melu haittaavat sielumme hyvinvointia. Loppuun palamisen ohella meitä saattaa vaivata loppuun tyhjentyminen. Siksi meidän on joskus hyvä istua aivan hiljaa. Kaija Maria Junkkari kertoi eri maailmankatsomuksia edustavista ihmisistä, jotka olivat luostarissa hiljentymässä. Eräs uskonnonvastainen ateisti ihmetteli, kun yksin liikkuessaan koki yllättäen Jeesuksen läsnäolon. Kerran lukiessaan Raamattua hän tajusi Jumalan puhuvan: Minä olen ollut aina sinun mukanasi. Ihmisen ei tarvitse ensin uskoa Jumalaan ennen kuin alkaa rukoilla. Ahdistuksella on merkitys Martin seurakuntataloon naistenpäivään tulleet kahdeksankymmentä naista kuuntelivat Jouni Lainetta, joka kertoi Helena Konttisen elämästä kertovan näytelmän ensi kesän esityksistä. Ihmisen ei tarvitse etsiä kaikille kohtaamilleen negatiivisille asioille tarkoitusta, koska elämä on arvaamatonta. Ahdistuksellakin on merkitys ihmisen elämässä, sillä se pysäyttää kohtaamaan tunteita, joille ei ole ollut aikaisemmin tilaa. Tunteiden takana voivat olla myös häpeä ja syyllisyys. Ahdistus on sielumme kapinaa. Efraim Syyrialaisen mukaan itkeminen on selvä merkki siitä, että ihminen on aidosti kohdannut Jumalan. Kyynelten lahja tulee Jumalalta. Eräs meitä ihmisiä piinaava asia on kateus. Se on raastava tunne, ja voi näkyä pahansuopuutena muita kohtaan. Kateudellakin on oma viestinsä. Kateus on varhainen tunne lapsuudenajan kehityksessä. Se on itsessä olevan puutteen tunnetta. Kateus on keino pitää yllä itsetuntoa ja suojautua huonouden tunteilta. Kateudessa ei ole sinällään mitään pahaa. Se on oppimisen esiaste. Mitä enemmän ihminen vertaa itseään kateutta aiheuttaneeseen, sitä enemmän häntä ahdistaa. Sielu ei tunnista itseään vertailemalla ja erottamalla. Sielu vain on. Se ei osallistu voittamisen ja häviämisen peliin. Kateus on todellinen tunne ja toisaalta aika huvittava. On tunnistettava, mitä erityisesti kadehdin muissa. Ovatko ne kaikki asiat kohdallani aitoja tarpeita. Parempi on miettiä sitä, miten voin käyttää kateuttani rakentavalla tavalla, ja mihin myönteiseen se kannustaa minua. Kaija Maria Junkkarilla oli luennossaan paljon mielenkiintoista asiaa. Hän mainitsi Antiikin hyveet, jotka olivat kauneus, hyvyys ja totuus. Kauneuden tavoittelun on oltava moraalisesti kestävää. Ihmisen sydämessä tulisi olla aina jotakin kaunista. Esimerkiksi kauniit muistot kannattelevat, kuten Viktor Frankl kirjoittaa kokemuksistaan keskitysleirissä. Sairaskin voi olla onnellinen, eivätkä pelkästään ulkonaiset olosuhteet vie onnea. Sairaus pysähdyttää miettimään perimmäisiä arvoja. Ihmisen tulisi pyrkiä olemaan oma itsensä. Silloin saa lepoa ja iloa. Ei tarvitse yrittää olla jotakin muuta kuin mitä on. Tärkeää olisi löytää oma elämäntapansa ja se tehtävä, joka on itselle mielekäs ja jossa voi mahdollisesti auttaa muita. Reprobus ja Koju-Johannes Kirkkoteatteriohjaaja Jouni Laineen esittämät Reprobus- ja Koju-Johannes pyhimyksistä kertovat monologit puhuttelivat naisia. Reprobus-monologin on kirjoittanut Pekka Kivekäs. Jouni Laine yhdisti siihen ensimmäistä kertaa Koju-Johanneksen monologin. Molemmat kuuluvat Miraakkelinäytelmät-sarjaan, joka on vanha eurooppalainen teatterilaji. Niissä keskitytään yleensä pyhimysten tekemiin ihmeisiin. Reprobus ja Koju-Johannes olivat molemmat kuuluisia keski-eurooppalaisia pyhimyksiä, Jouni Laine kertoi Suomessa vielä harvinaisesta aiheesta. Keski-Euroopassa matkustaessaan hän on löytänyt kolmesta vanhasta kirkosta Reprobuksen kuvia. Kun tuntee pyhimyksen tarinan, niin tunnistaa myös kuvat. Löysin Reprobuksen kuvat Insbruckista, Swanghausta ja Saltzburgista. Teatteri Betalla on tarkoitus tuottaa lisää pyhimystarinoita. Niihin liittyy Jouni Laineen mukaan vahva pedagoginen näkökulma. Teatteri Beta on esittänyt parin vuoden aikana monologinäytelmiä Laurentius-näytelmän yhteydessä. Ne sopivat esitettäviksi moneen paikkaan. Seppo Ylönen


Tervetuloa Oscar-gaalaan - Oscar Software\nTervetuloa Oscar-gaalaan 4.11.2010 Scandic Rosendahliin Tampereelle.\n4.11.2010 Scandic Rosendahliin Tampereelle.\nOnko sinulla tarpeeksi ajantasaista tietoa päätöksentekoosi? Ovatko yrityksesi prosessit saumattomat ja tehokkaat? Onko asiakkaittesi tyytyväisyys sinulle tärkeää? Tule kuulemaan, kuinka saavuttaa parhaat tulokset toiminnanohjausratkaisullasi!\nKutsumme Oscar ja Tisma -käyttäjät vuoden tärkeimpään tapahtumaan Oscar-gaalaan kuulemaan ajankohtaisista aiheista ja ohjelmistojemme tuoreimmista uutuuksista. Asiapitoisen päivän jälkeen ohjelmassa on rento cocktail-tilaisuus ja illanvietto hyvässä seurassa. Tilaisuus tarjoaa myös erinomaisen mahdollisuuden verkostoitua eri yritysten vastuunkantajien kanssa.\nIlmoittaudu mukaan osoitteesta: http://www.oscar.fi/oscar-gaala 21.10.2010 mennessä.