NAUTOJEN HOITAMINEN JA HYVINVOINNISTA HUO- LEHTIMINEN\nDownload NAUTOJEN HOITAMINEN JA HYVINVOINNISTA HUO- LEHTIMINEN\nOPINNÄYTETYÖ A M M A T T I K O R K E A K O U L U T U T K I N T O\nL UO N NO NV AR A - J A Y M PÄR I S TÖA L A\nJA HYVINVOINNISTA HUOLEHTIMINEN\nNautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen Moodle-kurssi\nPirjo Suhonen, Hannu Viitala, Arja Korhonen\nPohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee, Tuula Harinen\nMaatalousalan perustutkinnon suorittaminen ammatillisena peruskoulutuksena sisältää erilaisia tutkinnonosia; osa\ntutkinnonosista on pakollisia ja osa valinnaisia tutkinnonosia. Opiskelijan on saavutettava tutkinnolle asetetut ammattitaitovaatimukset saadakseen tutkinnon hyväksytysti suoritettua. Nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen on yksi valinnainen kymmenen opintoviikon tutkinnonosa, jossa keskeinen ammattitaitovaatimus on\nnautojen hoito, käsittely ja ruokinta kaikissa lisääntymiskierron vaiheissa. Maatalousalan perustutkinto on käytäntöpainotteista, silti tutkinnonsuorittajalla on oltava riittävä hallinta työn perustana olevasta tiedosta työskennelläkseen nautojen kanssa.\nOpinnäytetyössäni tein nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosaan Moodle-kurssin. Perehdyin tutkinnonosan perusteisiin ja ammattitaitovaatimuksiin, joiden pohjalta suunnittelin kurssin rungon.\nMoodle-kurssi kokoaa yhteen paikkaan työn perustana olevaa tietoa ja toimii myös tuntien suunnittelun pohjana.\nKurssia voi hyödyntää myös työssäoppimispainotteisessa tutkinnonosan suorittamisessa. Kurssille kokosin jonkun\nverran mm. Opetushallituksen tuottamaa valmista opetusmateriaalia. Joitakin luentomateriaaleja tein itse Powerpoint-ohjelmalla. Kurssille olen myös tehnyt jonkun verran tehtäviä palautuskansioineen. Moodle-verkkooppimisalusta on kohtuullisen helppo oppia käyttämään; käytin tiedostojen, kuvien ja linkkien lisäämistoimintoja\nTämän toiminnallisen opinnäytetyön Moodle-kurssi on tehty Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kiteelle ja kurssia voi\nkäyttää kotieläintuotannon opetuksessa.\nOpinnäytetyölle asettamani tavoitteet täyttyivät kohtalaisen hyvin, perehdyin tutkinnonosan perusteisiin ja tein\nMoodle-kurssin yhteen tutkinnonosaan. Monipuolistin opetustani lisäämällä verkon käyttöä. Myös ammattiopisto\nKiteen opiskelijat ja oppilaitos hyötyivät opinnäytetyöstäni, yhden tutkinnonosan materiaalit löytyvät nyt yhdestä\nAmmatillinen peruskoulutus, ammattitaito, nautojen hoitaminen, Moodle-verkko-oppimisympäristö\nDegree Program in Agriculture and Rural Development\nCattle care and welfare, Moodle e-learning course\nNorth Karelia College Kitee, Tuula Harinen\nVocational qualification in agriculture consists of different modules; some of the modules are obligatory and some\nare optional. The student has to reach the skills requirements set for the degree. The module Cattle care and\nwelfare is anoptional module and lasts ten credits. The main skills requirement in this module is how to take care\nof, handle and feed cattle at all stages of their reproductive cycle. Vocational qualification in agriculture requires\npractical skills but the student must have enough theoretical knowledge of work with cattle.\nThis thesis goal was to make a course for the module Cattle care and welfare in Moodle e-learning environment. On goal was to familiarize with the basics of this part of degree and skill requirements. Then the course was\nplanned. This Moodle-course gathers information about cattle to one place. The course can be used for the student\nwho is more on-the-job training. I gathered some educational data from the Government of Education websites.\nSome educational materials I made myself by using Power-point software. Moodle e-learning environment is quite\neasy to use, for example I prepared some files, put photos and links to the course.\nThe Moodle-course of this functional thesis is made for North Karelia College Kitee. The course can be used to\nteach about farm animals.\nThe objects for this thesis was reached pretty well, the basics of this part of degree became familiarized with and\nthe Moodle-course was done. Teaching methods are now more versatile, more e-learning materials can be used in\nthe teaching work. The students in College Kitee can find material for cattle care in one place.\nVocational education, skill, cattle care, Moodle e-learning environment\n1 TYÖN TAVOITTEET JA TAUSTA .......................................................................................... 5\n2 MAATALOUSALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEET ............................................................... 8\nTutkinnon muodostuminen ........................................................................................................ 8\nMaatilatalouden koulutusohjelma ............................................................................................... 9\nArviointikriteerien pääpiirteet ................................................................................................... 10\nArviointikriteerit paikallisesti valitun eläinlajin tuotanto tai hoito ja hyvinvoinnista huolehtiminen .. 10\n3 MAATALOUSALAN OPETUS POHJOIS-KARJALAN AMMATTIOPISTO KITEELLÄ ....................... 11\nOpetussuunnitelman perusteet ja taustaa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä ................... 11\nMaatalousalan perustutkinnon muodostuminen ammattiopisto Kiteellä ....................................... 12\nMaatalousalan opetussuunnitelma (tutkintokohtainen opetussuunnitelman osa) .......................... 13\n4 MOODLE-KURSSI............................................................................................................. 14\nMoodle-kurssin suunnittelu ja valmistaminen ............................................................................ 14\nEnsimmäinen ja toinen osa, kurssin esittely sekä kertaus työskentely maatalousalalla osasta ....... 15\nKolmas osa, naudan vuosikierto, lisääntymiskierto ja jalostus .................................................... 18\nNeljäs osa, terveydenhuolto ..................................................................................................... 19\nViides osa, ruuansulatus ja ruokinnan suunnittelu rehutietojen perusteella ................................. 20\nKuudes osa, laatujärjestelmä ................................................................................................... 21\nSeitsemäs osa, tuotannon kannattavuus ja tietotekniikan hyväksikäyttö ..................................... 21\nKahdeksas osa, kestävä kehitys nautatiloilla ............................................................................. 22\nYhdeksäs osa, naudanlihan tuottaminen ................................................................................... 23\n4.10 Työssäoppiminen .................................................................................................................... 24\n4.11 Ammattiosaamisen näyttö ....................................................................................................... 25\n5 JOHTOPÄÄTÖKSET .......................................................................................................... 26\n6 PÄÄTÄNTÖ...................................................................................................................... 27\nTehdyn työn merkitys itselle .................................................................................................... 27\nTehdyn työn merkitys oppilaitokselle ........................................................................................ 28\nLIITE 1 MAATALOUSALAN PERUSTUTKINNON (120 OV) MUODOSTUMINEN .............................. 30\nLIITE 2: AINEISTOLISTAUS JA NÄKYMÄ MOODLE-KURSSISTA ................................................. 32\nLIITE 3: ARVIOINTIKRITEERIT .............................................................................................. 37\nTYÖN TAVOITTEET JA TAUSTA\nOpinnäytetyöni aihetta miettiessäni halusin sellaisen aiheen, josta on mahdollisimman paljon hyötyä\nkäytännön työssä sekä itselle että työnantajalle. Olen opettanut kotieläintuotantoa pari vuotta nuorisasteella ja ongelmana tuntien suunnittelussa on ollut, että ei ole ollut itselle sopivaa runkoa suunnittelun pohjaksi. Oppilaitokselle laaditut toteutussuunnitelmat tutkinnonosiin ovat olleet melko ylimalkaisia ja alkuun oli vaikeuksia tulkita niitä. Myös ammattitaitovaatimukset tuleville maaseutuyrittäjille ja eläintenhoitajille eivät ole opettajan uran alussa olevalle niin selkeitä, että niiden pohjalta\nolisi pystynyt heti opettamaan. Niinpä asetin itselle tavoitteeksi perehtyä maatalousalan perustutkinnon ammattitaitovaatimuksiin eläinten osalta ja laatia rungon opetukseni pohjaksi.\nMielessä oli ollut myös materiaalin kokoaminen ja tehtäväpankin kerääminen yhteen paikkaan. Tavoitteeksi asetin myös materiaalin ja tehtävien käyttökelpoisuuden monimuotoisemmassakin opetuksessa, koska oletin, että henkilökohtaiset oppimispolut tulevat lisääntymään. Halusin myös oppia\nkäyttämään verkkoa paremmin hyödyksi opetuksessa sekä monipuolistaa opetusmateriaalin käyttöä.\nNämä ajatukset mielessäni kävin sitten keskustelua esimiehen kanssa. Keskustelu tuloksena sovittiin, että teen verkkoon kurssin yhteen maatalousalan tutkinnonosaan.\nKurssin alustaksi tuli Moodle-oppimisalusta, koska se on työnantajallani Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymällä käytössä. Moodle oli itselle melko vieras, en ollut sitä aiemmin juurikaan käyttänyt.\nTyössäni opettelin siis käyttämään Moodle-oppimisalustaa ja alkutavoite oli tehdä Moodle-kurssista\ntoimiva kurssi sekä itselle että opiskelijoille. Pedagoginen tavoite oli ettei kurssi olisi pelkkä materiaalin säilytyspaikka, vaan kurssi sisältäisi myös jotakin innostavaa ja motivoivaa.\nTässä opinnäytetyössä keskityttiin vain ammatillisena peruskoulutuksena suoritettavaan maatalousalan perustutkintoon, toki tehtyä kurssia voi hyödyntää myös näyttötutkintokoulutuksessakin. Työpaikassani Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kiteellä suositellaan siirrettäväksi opetusmateriaaleja\nverkkoon. Tulevaisuudessa työssäoppiminen ja henkilökohtaiset oppimispolut tulevat lisääntymään\nentisestään ja opiskelijoille tulee tarjota useammanlaisia opetusmuotoja. Myös tätä taustaa vasten\npäädyin opinnäytetyönäni tekemään Moodle-kurssin työnantajalleni. Kurssimateriaali tuli lähinnä\nomaan käyttööni työskennellessäni kotieläintuotannon päätoimisena tuntiopettajana.\nOpinnäytetyönäni tein Moodle-kurssin maatalousalan perustutkinnon valinnaiseen tutkinnonosaan\nnautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen. Suurin osa työajastani menee nautojen hoidon\nopettamiseen sekä käytännössä että teoriassa. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä on käytössä Moodle 2.6 ja perusmuotoinen kurssi sisältää kymmenen aihealuetta. Uusi kurssialue tilataan ylläpitäjältä ja sen saa käyttöönsä melko nopeasti.\nMaatalousalalle on jonkun verran valmiita verkko-oppimateriaaleja käytettävissä. Esimerkiksi Opetushallituksen sivujen kautta löytyy Opetushallituksen tuottamaa oppimateriaalia lypsylehmien ja lihanautojen hoitamiseen, joita saa käyttää opetustarkoitukseen melko vapaasti\n(http://www03.edu.fi/oppimateriaalit/lypsylehma). Myös Opetushallituksen tuottamassa Eläinten\nterveys ja hyvinvointi verkkosivustossa on valmiita nautojen hoitoon liittyviä materiaaleja tehtävineen. Valmiissa materiaalissa erityisen käyttökelpoisia perustutkinto-opetukseen ovat havainnolliset\nvideot ja valmiit kuvamateriaalit.\nOpinnäytetyöni on toiminnallinen opinnäytetyö, työssä yhdistyy käytännön toteutus Moodle-kurssin\nmuodossa ja raportointi tieteellisen kirjoittamisen ohjein. Toiminnallisen opinnäytetyön voi tehdä\nmonin eri keinoin palvelemaan työelämää. Tämä työ kokoaa yhteen yhden ammatillisen tutkinnonosan opetusmateriaalin maatalousalan perustutkinnossa. Opinnäytetyö siis sisältää valmiin Moodlekurssin sekä opinnäytetyöraportin, jossa kuvataan kurssin sisältöä ja valmistusprosessia. (Vilkka ja\nAiraksinen 2004, 9-15).\nYritin samalla tehdä tästä Moodle-kurssista sellaisen, että se soveltuu myös verkkokurssiksi sellaisille\nopiskelijoille, joille laaditaan henkilökohtainen työssäoppimispainotteisempi oppimispolku. Verkkoopetuksella voidaan tarkoittaa verkon tukemaa lähiopetusta, monimuoto-opetusta verkossa tai itseopiskelua verkossa (Kalliala 2002, 9-10). Verkko-opettamiseen ja – oppimiseen olisi muitakin lähdemateriaaleja, mutta opettaja Jenni Hakosalo Savonia AMK:sta suositteli Kallialan kirjaa verkkoopettamisesta, joten käytin sitä apuna Moodle-kurssin suunnittelussa.\nToimeksiantajana toimi siis Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Pohjois-Karjalan ammattiopisto\nKitee ja maatalousala. Työtäni siellä ohjasi esimieheni koulutuspäällikkö Tuula Harinen.\nSelvyyden vuoksi kuvaan vielä muutamia käsitteitä työn alkuun.\nAmmatillinen perustutkinto ammatillisena peruskoulutuksena\nKoulutus perustuu opetussuunnitelmaan ja koulutuksen järjestäjä huolehtii siitä, että opiskelija voi\nsaavuttaa tutkinnolle asetetut ammattitaitovaatimukset. Opiskelijan on saatava riittävästi ohjausta.\n(OPH 2009, 20.) Koulutus siis tapahtuu päiväkoulutuksena ja opiskelijoilla on läsnäolovelvollisuus eli\nheidän on osallistuttava opetukseen. Koulutus sisältää myös ammattitaitoa tukevia aineita eli mm.\näidinkieltä, matematiikkaa ja kieliä.\nAmmattiosaamisen näyttö ammatillisessa perustutkinnossa\nOppimistuloksia arvioitaessa selvitetään, onko opiskelijalla työelämässä vaaditut taidot. Tämä selvitetään ammattiosaamisen näytöillä koulutuksen aikana. Näytöissä arvioidaan, onko opiskelijalla riittävät työprosessien, työmenetelmien, välineiden ja materiaalin, työn perustana olevan tiedon ja elinikäisen oppimisen avaintaidot hallussaan. Jokaisesta opiskelijasta tallennetaan nämä tiedot tutkinnon\nosittain ja tutkinnoittain. Näyttö suoritetaan useimmiten tavallisissa ammattiosaamista vaativissa\ntyötehtävissä. Näytön sisältö on määritetty kunkin tutkinnon ammatillisen perustutkinnon perusteissa. (OPH 2013.)\nTyössäoppiminen ammatillisessa peruskoulutuksessa\nTyössäoppiminen on osa koulutusta, jolloin osa ammatin osaamisvaatimuksista opiskellaan työpaikoilla työtä tehden. Työssäoppiminen on tavoitteellista, ohjattua ja arvioitavaa. Työssäoppiminen on\nyleensä palkatonta eikä opiskelijalla ole työsopimusta työpaikan kanssa. (OPH 2009, 230–231.)\nTyössäoppiminen suunnitellaan opiskelijan kanssa ja hän etsii pääsääntöisesti itse työpaikan, jossa\nsuorittaa työssäoppimista. Työssäoppimisjaksoille asetetaan tavoitteet ja usein työssäoppiminen sisältää myös ammattiosaamisen näytön.\nNäyttötutkintojärjestelmä on tarkoitettu lähinnä aikuisille ja tässä järjestelmässä eri tavoin hankittu\nammatillinen osaaminen voidaan tunnustaa tutkintotilaisuudessa. Osaaminen arvioidaan kolmikantayhteistyössä työnantajan, työntekijän ja opetusalan kesken. Näyttötutkintona suoritettavassa tutkinnossa ei välttämättä tarvitse osallistua valmistavaan koulutukseen. (OPH 2009, 23.) Koulutus on\nyleensä monimuotokoulutusta sisältäen lähiopetuspäiviä, etäopiskelua ja työssäoppimista. Opiskelijalla ei ole läsnäolovelvollisuutta, osaamisen voi hankkia muutoinkin kuin osallistumalla opetukseen.\nTässä koulutusmuodossa ei myöskään opiskella ammattitaitoa tukevia aineita.\nJokaiselle opiskelijalle laaditaan henkilökohtainen opiskelusuunnitelma, jossa yhdessä asetetaan tavoitteet opintojen läpiviemiseksi. Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma sisältää opiskelijan valinnat,\nmiten hän etenee opinnoissaan, arvioinnin, työssäoppimispaikat ja ajat sekä osaamisen tunnistamisen ja tunnustamisen. Suunnitelma sisältää myös ammattiosaamisen näytöt. (OPH 2009, 230.)\nVerkko-opettaminen ja oppimisalusta\nVerkko-opettamisen yksi jaottelu on verkon tukema lähiopetus, monimuoto-opetus verkossa ja itseopiskelu verkossa (Kalliala 2002, 10). Verkko-opettamisen apuna voidaan käyttää jotakin oppimisalustaa. Oppimisalustalle voidaan viedä oppimateriaalia ja tehtäviä. Siellä voidaan myös julkaista\nopiskelijoiden tekemää materiaalia. Oppimisalustan voi myös suojata ulkopuoliselta käytöltä. (Kalliala\nMoodle-verkko-oppimisympäristö on melko yleisesti käytössä oleva oppimisalusta. Valmistamani\nMoodle-kurssi tukee pääosin lähiopetusta, jolloin sinne voidaan tallentaa oppimismateriaalia. Tällainen verkko-opetus ei vaadi kovin paljoa uusia tietotekniikan taitoja.\nMAATALOUSALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEET\nMaatalousalan perustutkinnon suorittaneella on laajat perustiedot maatalouden harjoittamisen edellytyksistä. Hän kykenee monenlaisiin maatalousalan työtehtäviin itsenäisesti ja vastuuntuntoisesti.\nTutkinnon suorittanut tuntee maatalousalan organisaatiot ja yhteiskunnallisen aseman sekä huomioi\ntoimintaympäristön muutoksia. Hän osaa harjoittaa maataloustuotantoa kustannustehokkaasti, laatutietoisesti ja eettisesti huomioiden muun yhteiskunnan asettamat vaatimukset. (OPH 2009, 9.)\nTutkinnon voi suorittaa neljässä koulutusohjelmassa: maatilatalouden koulutusohjelma, josta valmistuu maaseutuyrittäjiä; maatalousteknologian koulutusohjelma, myöskin maaseutuyrittäjä; eläintenhoidon koulutusohjelma, josta valmistuu eläintenhoitajia sekä turkistalouden koulutusohjelma, josta\nvalmistuu turkistarhaajia. (OPH 2009, 10–11.)\nMaatalousalan perustutkinto muodostuu ammatillisista tutkinnonosista, joista osa on kaikille pakollisia ja osa kaikille valinnaisia tutkinnon osia. Lisäksi tutkintoon kuuluu muita valinnaisia tutkinnon\nosia ja ammattitaitoa täydentäviä tutkinnonosia, kuten äidinkieli, vieraita kieliä, matematiikka, liikunta, fysiikka ja kemia, yhteiskunta-, yritys- ja työelämätieto, terveystieto ja taide ja kulttuuri. (OPH\nKUVA 1 Keskeiset dokumentit tutkinnonosan suunnittelussa (Lamminsalo 2014)\nKaikki maatalousalan perustutkinnon suorittajat opiskelevat pakollisina tutkinnonosina työskentely\nmaatalousalalla ja maaseutuyrittäminen tutkinnonosat. Työskentely maatalousalalla antaa pohjatiedot ja perusteet maataloudesta ammattialana ja tämä tutkinnonosa suositellaan suoritettavaksi ensimmäisenä. Maaseutuyrittäminen tutkinnonosa taas paneutuu yrittämisen saloihin syvemmälle ja sisältää yrityksen perustamiseen ja talouteen liittyviä asioita. Tämän osan suoritus suositellaan tehtäväksi opintojen toisena tai kolmantena vuotena. (OPH 2009, 27, 31.)\nMaatalousalan perustutkinnon suorittanut maaseutuyrittäjä kykenee pitämään maankasvukuntoa yllä\nja tuntee kasvien kasvutekijöitä. Hän osaa käyttää ja huoltaa tavallisimpia maataloustyössä tarvittavia koneita ja laitteita. Mikäli hän suuntautuu valinnoissaan tuotantoeläimiin, hän osaa hoitaa niitä\nhyvinvointia edistäen. Tutkinnon suorittanut seuraa alansa kehitystä ja haluaa myös itse kehittyä.\nHän osaa hyödyntää yhteistyöverkostoja ja alan muita toimijoita sekä toimia tarvittaessa työnantajana. Tutkinnon suoritettuaan maaseutuyrittäjä pystyy toimimaan monipuolisissa maatalousalan tehtävissä. (OPH 2009, 10.)\nOpetushallituksen määräyksessä 29/011/2009 on määritelty ammattitaitovaatimukset eläinten hoitamisen osalta työskentely maatalousalalla tutkinnonosassa seuraavasti: opiskelija osaa tehdä eläinten päivittäisiä hoitotöitä. Tämä tarkoittaa, että opiskelija työskentelee turvallisesti ja hygieenisesti\neläinten päivittäisissä hoitotöissä. Lisäksi on määritelty, että opiskelija tunnistaa yleisimpiä kotieläinlajeja. Tämän tutkinnonosan ammattitaitovaatimuksiin kuuluu myös työtehtäviin kuuluvista jätehuolloista huolehtiminen, tunnistaa työhön ja työympäristöön liittyviä vaaroja, työkyvyn ylläpitäminen\nsekä toiminnan turvallisuus ja vastuullisuus. Muut osaamisvaatimukset liittyvät enemmän muihin\nkuin eläintenhoitotöihin. (OPH 2009, 27 - 30.)\nSamainen Opetushallituksen määräys 29/011/2009 määrittää paikallisesti valitun eläimen ammattitaitovaatimuksia mm. seuraavasti: opiskelija osaa hoitaa, ruokkia ja käsitellä valittua eläinlajia lisääntymiskierron kaikissa vaiheissa, suunnitella rehu- ja lajitietojen perusteella lajinmukaisen ruokinnan, ennaltaehkäistä eläintauteja ja –sairauksia sekä käyttää ja huoltaa valitsemansa eläinlajin\nhoitoon tarvittavia koneita ja laitteita. Edelleen ammattitaitovaatimuksiin kuuluu myös tarvittavien\nhuolto- ja korjaustoimenpiteiden ja yksinkertaisten rakennustöiden tekeminen. Opiskelijan on myös\nosattava toimia laatutavoitteiden ja –järjestelmien mukaisesti sekä käyttää laatujärjestelmien tuottamaa tietoa toimintansa kehittämiseen. Opiskelijan on osattava hyödyntää tietotekniikkaa, hakea\ntietoa sekä seurata alansa kehitystä ja yhteistyömahdollisuuksia. (OPH 2009, 96 - 97.)\nMuita ammattitaitovaatimuksia ovat toiminnan vastuullisuus eläinten hoidossa sekä työturvallisuusnäkökohtien huomioiminen. Opiskelijan on osattava myös huomioida tarkoituksenmukainen työergonomia ja käyttää henkilökohtaisia suojaimia. Ammattitaitovaatimuksena on myös kestävä kehitys\neläintenhoitotöissä sekä ympäristövaikutusten arviointi ja huomiointi toiminnassa. (OPH 2009, 9697.)\nSuorittaessaan ammatillista perustutkintoa peruskoulutuksena opiskelija saa opinnoistaan kaksi todistusta sekä tutkintotodistuksen että näyttötodistuksen. Molempiin opiskelija arvioidaan samoin perustein. Opetushallituksen määräykseen 29/011/2009 on koottu arvioinnin kohteet ja arviointikriteerit kolmelle osaamisen tasolle. Samalla nämä ovat myös tutkinnon osan keskeisin sisältö. Arvioinnin\nkohteet on jaettu neljään osaan: työprosessin hallinta, työmenetelmien, -välineiden ja materiaalin\nhallinta, työn perustana olevan tiedon hallinta sekä elinikäisen oppimisen avaintaidot. Nämä kohteet\non vielä jaettu hieman suppeampiin osakohteisiin. (OPH 2009, 27 - 30.)\nKolme osaamistasoa ovat tyydyttävä, hyvä ja kiitettävä. Kriteerit määrittelevät mitä osaamista mikäkin osaamistaso vaatii. Karkeana jakona voidaan pitää, että tyydyttävällä tasolla opiskelija osaa toimia arvioinnin kohteena olevissa asioissa vähintäänkin ohjattuna. Kiitettävällä tasolla opiskelija osaa\ntoimia arvioinnin kohteena olevissa asioissa lähes itsenäisesti ja tietoa soveltaen. Hyvä taso asettuu\nArviointikriteereissä työskentely maatalousalalla työprosessien hallinnassa ensimmäisenä arviointikohtana on työohjeiden ja työaikojen noudattaminen. Tyydyttävän tason suorittaminenkin vaatii, että työaikoja noudatetaan ja työohjeitakin vähintään ohjattuna. Lisäksi opiskelija käyttää suojavarusteita ja turvajärjestelmiä tehdessään maatilan tai maaseutuyrityksen työtehtäviä. (OPH 2009, 28.)\nTyömenetelmien, -välineiden ja materiaalien hallinnassa opiskelija osaa työskennellä turvallisesti\neläintiloissa sekä huolehtia työtehtäviin liittyvistä jätehuollon asioista. Nämä arvioinnin kohteet vaaditaan tyydyttävän tason suorittamiseen. (OPH 2009, 28.)\nTyöskentely maatalousalalla tutkinnonosan työn perustana olevan tiedon hallinnassa eläimiin liittyviä\narviointikohteita ovat kotieläinlajien tunnistaminen sekä työturvallisuusasioiden ja –määräysten noudattaminen. Työn perustana olevan tiedon hallinnassa eläimiin liittyvänä arvioinnin kohteena on\nmyös maatilan jätehuollon järjestäminen, opiskelijan on esimerkiksi ymmärrettävä mitkä jätteet kuuluvat kompostiin. (OPH 2009, 29.)\nNeljäntenä arviointikokonaisuutena on elinikäisen oppimisen avaintaidot. Työskentely maatalousalalla tutkinnonosassa arvioidaan terveyteen, turvallisuuteen ja toimintakykyyn liittyviä asioita niin, että\ntyydyttävällä tasolla opiskelija toimii annettujen ohjeiden mukaan siististi ja hakee tukea tarvittaessa. (OPH 2009, 30.) Yksityiskohtaiset arviointikohteet ja –kriteerit ovat liitteessä kolme.\nArviointikriteerit paikallisesti valitun eläinlajin tuotanto tai hoito ja hyvinvoinnista huolehtiminen\nTyöprosessien hallinta arvioinnin kohteessa kuvataan eläinten hoitotöiden suunnittelemiseen, suunnitelmalliseen tekemiseen ja kestävällä tavalla toimimiseen liittyviä osaamisvaatimuksia. Tyydyttävällä osaamisen tasolla opiskelija osaa suunnitella ohjattuna työtehtävänsä päivän ajaksi sekä tehdä\ntyövaiheet vastuuntuntoisesti asianmukaisessa järjestyksessä. Kestävällä tavalla toimiessaan opiskelija osaa mm. ruokkia tarkasti eläimiä ja kiinnittää huomiota hoitomateriaalien kulutukseen. Hän\nosaa myös lajitella, säilyttää ja kierrättää ohjeiden mukaan syntyviä kemikaaleja ja muovia. Opiskelija osaa myös hävittää eläinraatoja ohjeiden mukaan sekä käyttää vettä säästeliäästi. (OPH 2009,\nTyömenetelmien, -välineiden ja materiaalien hallinta arviointikohteessa arviointikriteerien pääpaino\non valitun eläinlajin käsittelyssä ja hoitamisessa eläimen lisääntymiskierron eri vaiheissa. Hoitoon liittyy ruokinta-asioita sekä hoidossa tarvittavien koneiden käyttötaidot. Opiskelijan on osattava myös\ntuotantorakennusten olosuhteiden arviointia sekä pitää rakennuksia kunnossa. Tyydyttävän tason\nosaaminen on saavutettu, jos näistä asioista pystyy huolehtimaan ohjattuna. (OPH 2009, 99 - 100.)\nTyön perustana olevan tiedon hallinnassa kiinnitetään huomiota valitun eläimen anatomiaan ja fysiologiaan, erityisesti ruuansulatus- ja lisääntymisfysiologiaan. Opiskelija tunnistaa valitun eläinlajin olosuhdevaatimuksia sekä eläimen lajityypillistä käyttäytymistä. Hän selvittää myös yleisimpien rehujen\nkäyttökelpoisuutta sekä ruokinnan suunnittelun merkitystä. Myös ruokintasuunnitelman tulkintaa ja\nrehunjakolistan suunnittelua tulee osata tehdä. Tyydyttävän tason vaatimuksena on myös jalostustyön merkityksen selvittäminen asiantuntijan avulla; miten valitun eläimen jalostustyötä hyödynnetään eläinten valinnassa. Työn perustana olevan tiedon hallinta arviointikohdassa on myös kannattavuuden ja toiminnan seurantaan kuuluvien asioiden huomioimista; opiskelija määrittelee ohjattuna\nkannattavuuteen vaikuttavia tekijöitä. (OPH 2009, 100 - 101.)\nElinikäisen oppimisen avaintaidoissa keskeisin arviointikohde on ammattietiikka. Opiskelija toimii vastuuntuntoisesti asettaen etusijalle elintarviketurvallisuuden vahinkojen sattuessa. Arviointikriteereissä on mainittu erityisesti eläinten antibioottilääkitys ja tarttuvat eläintaudit. Yksityiskohtaisemmat arviointikriteerit ovat liitteessä kolme. (OPH 2009, 101 - 102.)\nMAATALOUSALAN OPETUS POHJOIS-KARJALAN AMMATTIOPISTO KITEELLÄ\nOpetussuunnitelman perusteet ja taustaa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä\nAmmattiopisto Kitee on Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän eteläisin toimipiste, jossa opetusta\njärjestetään vielä kuluva lukuvuosi 2013 - 14 kahdessa toimipisteessä Savikolla ja Koivikolla. Koulutusta annetaan yhdeksässä koulutusohjelmassa. Maatalousalan opetus järjestetään Koivikolla. Maatalousalalla on tällä hetkellä mahdollista valita kolmesta koulutusohjelmasta; maatilatalouden koulutusohjelma (maaseutuyrittäjä), maatalousteknologian koulutusohjelma (maaseutuyrittäjä) ja eläintenhoidon koulutusohjelma (eläintenhoitaja).\nEnnen maatalousalalle laadittua opetus- ja toteutussuunnitelmaa on koko kuntayhtymässä laadittu\nopetussuunnitelman yhteinen osa kaikille aloille. Tämä asiakirja sisältää nuorten ja aikuisten amma-\ntillisen perustutkintokoulutuksen kaikkia aloja ja tutkintoja koskevat yhteiset periaatteet ja menettelytavat. Yhteisen osan lisäksi laaditaan koulutusalakohtainen opetussuunnitelma, jonka sisältää mm.\nkuvauksia alan toimintaympäristöstä ja työelämäpainotuksesta. (PKKY 2009.)\nLuonnonvara- ja ympäristöalalle on laadittu koko kuntayhtymää koskeva koulutusalakohtainen opetussuunnitelman yhteinen osa. Tämä asiakirja kuvaa Pohjois-Karjalan maatalouden toimintaympäristöä sekä koulutustarvetta. Tässä asiakirjassa on analysoitu mm. toimialan nykytilannetta sekä visioitu tulevaa koulutustarvetta. Pohjois-Karjala on maatalouden perusrungoltaan nautavaltainen, maidontuotanto on merkittävin tuotannonala. (PKKY 2013, 2-4.)\nKoulutusalakohtainen opetussuunnitelma määrittelee maatalousalan osaamisvaatimuksia mm. näin:\n”alalla menestyminen vaatii tuotannon biologisen perustan ja tuotantotekniikan tuntemusta, liiketaloudellista osaamista ja ympäristövastuuta.” Näiden osaamisvaatimuksien ja alueen karjatalousvaltaisuuden takia maatalousalan koulutustarjonta painottuu maataloustuotantoon. Alalla on tarkoitus\nmyös lisätä opiskelijoiden mahdollisuutta opiskella aikaan ja paikkaan sitomatta joustavasti. (PKKY\nKUVA 2 Verkossa oleva materiaali mahdollistaa aikaan ja paikkaan sitomattoman opiskelun (Lamminsalo 2014)\nMaatalousalan perustutkinnon muodostuminen ammattiopisto Kiteellä\nAmmatilliset tutkinnonosat sisältävät opiskelua oppilaitoksessa maatalousalan opetussuunnitelman\nmukaan, työssäoppimista sekä ammattiosaamisen näytöt. Lisäksi opintoihin kuuluu ammattitaitoa\ntäydentäviä opintoja (esim. äidinkieli, matematiikka, liikunta) sekä vapaasti valittavia tutkinnonosia.\nKoko tutkinto on 120 opintoviikkoa, joka jakautuu siten, että ammatillisia tutkinnonosia on 90 opintoviikkoa, ammattitaitoa täydentäviä tutkinnonosia on 20 opintoviikkoa ja vapaasti valittavia tutkinnonosia on 10 opintoviikkoa.\nAmmatillisista tutkinnonosista kaikille pakollisia ovat työskentely maatalousalalla (10 ov) ja maaseutuyrittäminen (10 ov). Maaseutuyrittäjän koulutusohjelmassa opiskeleva suorittaa näiden lisäksi pakollisena tutkinnonosana maan kasvukunnon ja tuotantoympäristön hoitaminen (30 ov) tutkinnonosan. Pakollisten lisäksi opiskelija valitsee 40 opintoviikkoa ammatillisia tutkinnonosia seuraavista:\npeltokasvien tuottaminen (20 ov), maatalouskoneiden huoltaminen ja korjaaminen (10 ov), nautojen\nhoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen (10 ov) tai lähinnä työssäoppien automaation hyödyntäminen maataloudessa (10 ov), luomutuotteiden tuottaminen (10 ov), metsien hyödyntäminen (10\nov), rakentaminen maatilalla (10 ov), bioenergian tuottaminen (10 ov) tai turve-energian tuottaminen (10 ov). (PKKY 2009, 9-10.)\nTutkintoon sisältyy työssäoppimista vähintään 20 opintoviikkoa, yrittäjyyttä vähintään 5 opintoviikkoa sekä opinnäytetyö, jonka laajuus on 2 opintoviikkoa (PKKY 2009, 9).\nMaatalousalan opetussuunnitelma (tutkintokohtainen opetussuunnitelman osa)\nTutkintokohtaisessa opetussuunnitelman osassa on käsitelty kahden maatalousalan perustutkintojen\nosat; maatilatalouden koulutusohjelma (maaseutuyrittäjä) ja eläintenhoidon koulutusohjelma (eläintenhoitaja). Tutkintojen perusteet on kerrottu luvussa kaksi ja nämä toimivat pohjana myös ammattiopisto Kiteellä. Kaikille valinnaisista tutkinnonosista Kiteellä toteutetaan seuraavat tutkinnon osat:\npeltokasvien tuottaminen, nurmirehun tuottaminen, maatalouskoneiden huoltaminen ja korjaaminen, automaation hyödyntäminen maataloudessa, tuotantoeläinten hoitaminen ja hyvinvoinnista\nhuolehtiminen, nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, hevosten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, tarhattavien eläinten kasvattaminen ja hoitaminen, luomutuotteiden tuottaminen, metsien hyödyntäminen, rakentaminen maatilalla, bioenergian tuottaminen, turve-energian\ntuottaminen, tutkinnon osa ammatillisesta perustutkinnosta, tutkinnonosa ammattitutkinnosta ja tutkinnonosa erikoisammattitutkinnosta. (PKKY 2009, 9-11.)\nAmmattitaitoa täydentävissä aineissa ammattiopisto Kiteellä valinnaisiksi aineiksi maatalousalan perustutkintoon on lisätty liikuntaa sekä tieto- ja viestintätekniikkaa (PKKY 2009, 119).\nAmmattiopisto Kiteellä on laadittu opetussuunnitelmaan nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosa kaikille valinnaisiin tutkinnonosiin. Perusteluna tälle päätökselle on PohjoisKarjalan ja lähi maakuntien nautavaltaisuus.\nMoodle-kurssin suunnittelu ja valmistaminen\nMoodle on verkossa toimiva ilmainen oppimisalusta, jota oppilaitos voi muokata itselleen soveltuvaksi. Moodle-kurssin valmistaminen vaatii hieman ennakkosuunnittelua. Sinne voi tallentaa monenlaista materiaalia esim. pdf-tiedostoja, power-point-tiedostoja, kuvia, videoita. Moodle-ympäristössä on\nmyös chat-mahdollisuus. Moodleen voi myös linkittää helposti muuta materiaalia. Samoin sinne voi\ntehdä palautuskansioita tehtävien palauttamista varten. Oppimisalusta voi olla paljon enemmän kuin\npelkkä materiaalipankki, parhaimmillaan se aktivoi ja innostaa opiskelijaa oppimaan ja etsimään lisätietoa. (Jaakkola ja Hämäläinen 2007.)\nMoodle-kurssi tulee maatalousalan perustutkinnon käyttöön nuorisoasteella. Opiskelijat tällä asteella\novat iältään noin 16 - 24 vuotiaita. Joukossa on paljon myös erityisopiskelijoita ja myös sellaisia, joilla on jo joku aiempi tutkinto takana. Tavoitteena oli tehdä sellainen sisältö kurssiin, että se palvelisi\nmahdollisimman hyvin nuorisoasteen opiskelijoita erilaisilla henkilökohtaisilla oppimispoluilla. Osa\nopiskelijoista suorittaa lisäksi kaksoistutkintoa, jolloin ammatillisten aineiden opiskeluun käytettävä\naika on hyvinkin rajallinen. Kaksoistutkinnon suorittajista monet joutuvat opiskelemaan paljon ammatillisia aineita itsenäisesti ja myös heille tämän kurssin pitäisi soveltua.\nTuotettaessa materiaalia Moodleen power-point on hyvä menetelmä tähän. Power-pointilla voi tuottaa monipuolista materiaalia opetuksen tueksi. Power-point esitykset laaditaan ns. dioille. Diat voivat\nsisältää tekstiä, kuvia ja linkkejä videoihin. Dian tausta voi olla vaikka minkä värinen tai kuvioinen;\nvain tekijän mielikuvitus rajoittaa mahdollisuuksia. Myös dian vaihtumisessa voi käyttää monenlaisia\nsiirtymiä tehostamassa ja lisäämässä mielenkiintoa esitystä kohtaan. Power-pointteja käytetään melko yleisesti opetuksessa hyväksi.\nAmmattiopisto Kiteellä on ollut kehittämistehtävänä, että jokainen opettaja tekisi opetusmateriaalia\nMoodle-verkkoympäristöön. Koulutusala on linjannut, että opiskelijoiden mahdollisuutta joustavaan\nopiskeluun lisätään (PKKY 2009, 19). Joustavuuden lisääminen tarkoittaa yleensä opintojen verkkosuoritusmahdollisuutta työssäoppimisen tai työskentelyn ohessa. Toki joustavuus voi tarkoittaa muutenkin toteutettua opetusta, mutta yleensä se kuitenkin velvoittaa opiskelijaa itseään ottamaan\nenemmän vastuuta oppimisestaan. Tätä kurssia suunnitellessani yritin ottaa huomioon mahdollisimman monenlaiset opintojen suoritustavat. Kurssin suunnittelin ihan ruutupaperille. Suunnitelman\npohjana oli oppilaitoksen opetussuunnitelma nautojen hoitamiseen. Kurssiin kokosin valmista Opetushallituksen tuottamaa materiaalia naudoista sekä linkkejä hyödyllisille sivuille internetissä. Joitakin\nosioita tein itse power-point-muotoon. Myös tehtäviä laadin osittain itse ja osittain käytin OPH:n tai\nmuiden oppilaitosten hankerahoituksella tuottamia valmiita tehtäviä.\nPohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä valmiit Moodle-kurssipohjat sisältävät kymmenen aihealuetta. Halutessaan kurssia voi laajentaa, mutta nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen\ntutkinnonosaan tämä kymmenen riitti hyvin. Kurssin ensimmäinen osa esittelee kurssin ammattitaitovaatimukset sekä arviointikriteerit. Toisen osa-alueen käytin työskentely maatalousalalla eläintenhoitoammattitaitovaatimusten kertaamiseen. Seuraavat seitsemän osaa liittyvät nautojen hoitaminen\nja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosan ammattitaitovaatimuksiin. Yhdeksäs osa liittyy näyttösuunnitelman laatimiseen ja kymmenennessä osassa on työssäoppimiseen liittyviä asioita. Yhden\nosan lisäsin loppuun, sitä voi käyttää esimerkiksi tentin järjestämiseen tai johonkin muuhun lyhytaikaiseen tarkoitukseen. Kurssin osat on johdettu suoraan ammattitaitovaatimuksista. Näin varmistettiin, että kaikki vaatimukset tutkinnonosan suorittamiseen täyttyvät.\nKoska kyseessä on ammatillinen perustutkinto peruskoulutuksena nuorille tutkinnonsuorittajille, linkitin Moodle-kurssiin mahdollisimman paljon valmiita materiaaleja, joissa on lyhyitä videoita ja kuvia.\nPeruskoulusta suoraan tulleiden nuorten mielenkiinto säilyy paremmin mahdollisimman monipuolista\nmateriaalia käytettäessä. Toisekseen minulla ei ollut aikaa eikä mahdollisuutta tehdä kaikkea materiaalia itse. Lisäksi OPH:n ja muiden koulujen hankerahoituksella tuotetut materiaalit ovat kaikkien\nvapaasti hyödynnettävissä sekä pedagogiset näkökohdat huomioivia.\nMoodleen materiaalia tuottaessa voi käyttää monenlaisia työkaluja. Tässä vaiheessa käytin lähinnä\nerilaisten tiedostojen lisäämistyökalua esimerkiksi ”lisää sivu, lisää tiedosto, lisää tehtävä ja palautuskansio”. Myös muutamia kuvia lisäsin suoraan Moodleen. Linkin taakse lisäsin muutamia valmiita\nhankkeiden tuottamia materiaaleja. Joihinkin kohtiin tein ensin kansion ja vasta kansioon lisäsin tiedostoja. Viesti- ja keskustelualuetta en juurikaan käyttänyt, vaikka se olisi mahdollista lisätä vaikka\nkurssin jokaiseen osioon.\nKUVA 3 Erilaisten työkalujen käyttö Moodlessa\nEnsimmäinen ja toinen osa, kurssin esittely sekä kertaus työskentely maatalousalalla osasta\nKuten sanottu kurssin ensimmäisen osan tarkoitus on esitellä kurssia, tutkinnonosan ammattitaitovaatimuksia ja arviointikriteerejä. Alussa on kerrottu myös lyhyesti kuinka paljon kurssissa on opintoviikkoja ja miten niiden on ajateltu jakautuvan käytännön ja teorian kesken. Nautojen hoitaminen\nja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosahan on laajuudeltaan kymmenen opintoviikkoa. Toteu-\ntussuunnitelmaan ei ole kirjattu opintoviikkojen jakoa työssäoppimisen ja muun opetuksen välille,\nmutta tähän Moodle-kurssiin se on kirjattu.\nPääsääntöisesti tutkinnonosa koostuu siten, että noin viisi opintoviikkoa opiskelija on työssäoppimassa valitsemallaan nautaeläintilalla. Työssäoppimisjaksoon sisältyy myös tehtäviä. Yksi opintoviikko pitää sisällään käytännön työharjoituksia koulun yhteistyökumppaneiden erilaisissa navetoissa,\nkäydään työskentelemässä mm. robottinavetassa ja parsinavetassa sekä tutustumassa välikasvattamon toimintaan esimerkkejä mainitakseni.\nJäljelle jäävät neljä opintoviikkoa toteutetaan pääsääntöisesti oppilaitoksessa kontaktiopetuksena\nopettajajohtoisesti. Nämä opintoviikot pitävät sisällään pitkälti työn perustana olevan tiedon hankintaa ryhmätöitä, yksilötehtäviä, luentoja ja muuta opetusmateriaalia hyödyntäen. Tähän osaan voidaan myös sisällyttää yhteistyökumppaneiden ja hankkeiden järjestämiä koulutuksia ja luentoja.\nTarpeen mukaan myös tästä osasta tehtäviä ja harjoituksia voidaan tehdä yhteistyökumppaneiden\nEnsimmäiseen osaan linkitin myös OPH:n opetusmateriaalin lypsylehmästä ja lihanaudasta. Näin perusmateriaali löytyy helposti heti kurssin alusta. Näitä materiaaleja ei ole tarkoitus käydä oppilaitoksessa kokonaan läpi vaan ne ovat opiskelijan itseopiskelun ja tehtävien tekemisen tukena. Opiskelijan on myös helpompi opiskella kun on valmiit linkit luotettaviin opetusmateriaaleihin eikä aikaa kulu\nlähteiden etsimiseen. Toki muissa kurssin osissa on myös tiedonhakua muista lähteistä.\nOpintoviikkojakoa on mahdollista muokata opiskelijan henkilökohtaisen oppimissuunnitelman puitteissa melko vapaasti, opiskelija voi painottaa opintojaan työssäoppimiseen ja täydentää tämän\nMoodle-kurssin avulla työn perustana olevaa tietomäärää.\nKurssin toiseen osaan olen koonnut työskentely maatalousalalla -tutkinnonosaan liittyvää materiaalia. Tämä osa toimii samalla ko. tutkinnonosan eläinten hoidon ammattitaitovaatimusten materiaalipankkina. Materiaaliin olen tehnyt pienen tietopaketin kotieläinrakennuksista ja niihin liittyvistä vaatimuksista, vaikka nämä asiat kuuluvat vasta nautojen hoidon tutkinnonosan asioihin. Käytännössä\non kuitenkin huomattu, että kaikille rakennuksiin liittyvät termit eivät ole entuudestaan tuttuja, joten\non perusteltua käydä niitä läpi jo heti koulutuksen alussa.\nKUVA 4 Yksi merkittävä hyvinvointi- ja työturvallisuustekijä on riittävä valaistus navetassa (Lamminsalo 2013)\nTyöturvallisuus kuuluu olennaisena osana kaikkiin tutkinnonosiin ja työskentely maatalousalalla tutkinnonosassa käydään läpi perusasiat sekä työturvallisuudesta että tavallisimmista vaaranpaikoista\nmaatalousympäristössä. Työturvallisuus ja hygienia päivittäisissä töissä – kansioon on laitettu kaksi\nlinkkiä valmiisiin hyviin materiaaleihin, toinen liittyy työturvallisuuteen ja toinen lypsyhygieniaan. Materiaaliin on koottu lyhyt esitys eläinhoitotöiden tavallisimmista riskeistä. Lisäksi kansiossa on valokuvaustehtävä työturvallisuusriskeistä, opiskelijoita pyydetään ottamaan valokuva jostakin havaitsemastaan työturvallisuusriskistä.\nTyöskentely maatalousalalla – tutkinnonosassa opiskelijoiden ammattitaitovaatimuksiin kuuluu jätehuollon perusperiaatteiden ymmärtäminen. Tähän liittyen kurssilla on tehtävä eläinperäisten jätteiden hävittämisestä. Opiskelijoiden on selvitettävä, miten nautatilalla hävitetään esimerkiksi lääkeruiskut ja neulat sekä antibioottimaito.\nEdelleen työskentely maatalousalalla – tutkinnonosan ammattitaitovaatimuksiin kuuluu yleisimpien\nkotieläinlajien tunnistaminen. Tässä kertausosassa tehtävänä on kerrata Suomessa kasvatettavat\nnautarodut ja niiden keskeisimmät erot. Opiskelijoiden tulee tietää mitä nautarotuja käytetään\nlypsyrotuina, mitä lihantuotantoon ja mitkä ovat ns. yhdistelmärotuja. Varsinkin emolehmiin perustuvassa lihantuotannossa rotujen merkitys on suuri.\nLisäksi toisessa osassa on linkki OPH:n oppimateriaaliin ja ohjeena käydä katsomassa linkistä ainakin\nerilaisten lypsyasemien kuvia.\nKolmas osa, naudan vuosikierto, lisääntymiskierto ja jalostus\nOpiskelija osaa hoitaa, ruokkia ja käsitellä nautoja lisääntymiskierron kaikissa vaiheissa (PKKY 2009,\n53). Näitä ammattitaitovaatimuksia varten on tiedettävä perusasiat nautojen vuosikierrosta ja lisääntymiskierrosta. Lisääntymiskiertoon liittyy luontevasti myös jalostusasiat. Kurssin kolmannessa osassa käsitellään näitä osaamisalueita sekä lypsylehmillä että emolehmätiloilla.\nVuosikierrossa lypsykarjatilalla käydään tehtävän muodossa läpi yhden esimerkki lypsylehmän avulla\nkeskeisimmät vuosikiertoon liittyvät termit kuten ummessaolo, tiineystarkastus, tunnutuskausi ja herutuskausi. Emolehmätilan vuoden kierto käydään läpi enemmänkin työhuippujen kautta, emotilallahan eläimiä käsitellään ryhmänä ja yksittäisen emolehmän seuraaminen ei kerro kaikkea. Emolehmätilojen vuoden kierto käydään läpi sekä kevätpoikivilla- että syyspoikivilla ryhmillä vaikka Suomessa karjat ovat lähinnä kevätpoikivia.\nYhtenä arvioinnin kohteena on nautojen käsittely ja hoitaminen tuotanto- ja lisääntymiskierron eri\nvaiheissa. Nautojen lisääntymiskierrosta on siis tiedettävä perusasiat, jotta eläimiä osaa hoitaa niiden vaatimusten mukaan. Tyydyttävällä tasolla opiskelija tarkkailee nautojen lisääntymiskiertoa ohjattuna ja hyvällä tasolla ohjeiden mukaan sekä tunnistaa pariutumiskelpoisen eläimen ja edelleen\nkiitettävällä tasolla tunnistaa lisääntymiskierron eri vaiheet. Moodleen on koottu määritelmiä lisääntymiskiertoon liittyvistä termeistä sekä aikamääristä. Lisääntymiseen liittyy naudalla paljon myös häiriöitä, erilaiset hedelmällisyyshäiriöt voivat vaikeuttaa tiinehtymistä huomattavasti. Myös näitä häiriöitä käydään läpi tässä kurssin osassa.\nNaudalla poikimiseen liittyvät asiat ovat hyvin tärkeitä ja kaiken tuotannon pohja; ellei nauta poi’i\nnoin kerran vuodessa ei synny lihantuotantoa eikä maidontuotantoa. Tästä syystä poikimisasiat ovat\nvuosi- ja lisääntymiskierrossa korostetusti esillä. Lypsylehmien poikimisesta on valmista oppimateriaalia, jota on linkitetty kurssille. Valmiissa materiaalissa on myös tehtäviä itseopiskeluun. Tavoitteena on, että opiskelijat pääsisivät seuraamaan poikimista joko koulun yhteistyökumppaneiden navetoissa tai työssäoppimistilalla. Ellei aitoa poikimistilannetta opiskelijalle tule, niin hän voi OPH:n sivuilta käydä katsomassa videoita aiheesta.\nPoikimiseen liittyy vaiheiden tuntemisen lisäksi poikima-avun antaminen. Perustiedot poikima-avusta\nkäydään teoriassa läpi, mutta tavoite on, että jokainen pääsisi myös kokeilemaan poikivaa nautaa itse.\nKun puhutaan nautojen lisääntymisestä, on luontevaa käydä läpi myös jalostamiseen liittyviä perusasioita. Ammattitaitovaatimuksissa arvioinnin kohteena on naudan jalostustyön hyödyntäminen\neläinten valinnassa; opiskelija selvittää asiantuntijan avulla jalostustyön merkitystä eläinten valintaan\n(PKKY 2009, 56). Myös tässä aihealueessa on OPH:n valmis oppimateriaali käytettävissä ja linkitetty\nkurssille valmiiksi. Jalostuksesta käydään läpi myös emolehmätilojen jalostusasioita ja eläinvalintaa\nindekseineen. Indeksit käydään läpi pääpiirteissään, koska koko jalostustoiminta pohjautuu niihin.\nTehtävän muodossa opetellaan myös valitsemaan sopivia sonneja yhteistyökumppanin navetan lehmien siemennykseen.\nSuomeen on tullut jalostukseen mukaan myös muita järjestöjä kuin Faba, kontaktiopetuksessa käydään läpi myös näitä muita toimijoita. Jalostusorganisaatiot tulevat mielellään kertomaan toiminnastaan myös itse ja heitä on myös välillä pyydetty pitämään parin tunnin esityksiä nautojen jalostamisesta. Näin opiskelijoille tulevat tutummaksi myös alan yhteistyökumppanit.\nNeljäs osa, terveydenhuolto\nNautojen vuosikiertoasioista on luontevaa siirtyä käsittelemään terveyden huoltoa ja nautojen tavallisimpia sairauksia. Ammattitaitovaatimusten mukaan opiskelijan vähimmäisosaamisvaatimus on\ntunnistaa sairas eläin ja tilata eläinlääkäri (PKKY 2009, 55). Tunnistaakseen sairaan eläimen on tiedettävä perusasioita nautojen ruumiin toiminnoista sekä tavallisimpien sairauksien oireet ja hoito.\nTässä kurssin osassa käydään läpi myös nautojen tavallisimmat tarttuvat taudit sekä niiden ennaltaehkäisyä. Tutustutaan myös Suomessa toimiviin eläintauteihin ja eläinterveydenhuoltoon liittyviin\ntoimijoihin esimerkiksi Eläintautien torjuntayhdistykseen, Elintarviketurvallisuusvirastoon ja Nasevaan.\nEläintautien torjuntayhdistys ETT ry:llä on joka vuosi toiminnassaan erilaisia teemoja. Yhdistys järjestää teeman ympärillä koulutusta ja laittaa koulutusmateriaalia nettisivuilleen hyödynnettäväksi.\nVuosi 2009 oli mm. vasikan vuosi, jolloin ETT keskittyi parantamaan vasikoiden olosuhteita ja vähentämään vasikkakuolleisuutta. Vasikan vuoden koulutusmateriaali on käytettävissä kokonaisuudessaan myös opetuskäytössä sekä lypsylehmien että emolehmien vasikoiden osalta. (ETT, 2014.)\nVuosi 2012 oli ETT:llä tartuntatautien teemavuosi, myös tästä aiheesta sivuilta löytyy valmista materiaalia käytettäväksi opetuksessa. ETT:llä osa materiaalista on perusopetukseen vähän liian vaikeaa,\nmutta soveltuu silti itseopiskelumateriaaliksi erityisesti opiskelijoille, jotka tähtäävät kiitettävään arvosanaan. (ETT, 2014.)\nNautojen tavallisimmista sairauksista voidaan esimerkiksi tehdä ryhmätöitä tunnilla. Nautojen yleisimpiä ja eniten esiintyviä sairauksia ovat mm. utaretulehdus, poikimahalvaus, laidunkouristus, asetonitauti, sorkkasairaudet, hengitystiesairaudet ja vasikkaripuli. Hedelmällisyyteen liittyvät häiriöt\nkäytiin läpi edellisessä kurssin osassa. Opetuksessa käydään läpi lyhyesti myös nautojen terveyttä\nuhkaavat uudet tarttuvat taudit, joita Suomeen pikku hiljaa näyttäisi tulevan. Näistä sairauksista kerrotaan esimerkiksi Eviran sivuilla internetissä. Yhtenä ammattitaitovaatimuksena on, että opiskelija\nosaa hakea tietoa ja seurata oman alansa kehitystä (OPH 2009, 96). Oppilaitoksessa käytetään ja\nohjataan opiskelijoita käyttämään luotettavia maatalousalan internet-sivustoja ja esimerkiksi Evira\non tärkeä ja luotettava toimija elintarviketurvallisuusasioissa.\nKUVA 5 Esimerkkinä Moodle-kurssin terveydenhuoltoa käsittelevä osa\nKäytännön harjoituksissa opetellaan naudan tutkimista mittaamalla eläimen lämpö, tarkastelemalla\nmillaista ulostetta syntyy, miten pötsin liikkeitä arvioidaan muutamia esimerkkejä mainitakseni. Samalla tutkitaan hieman myös naudan anatomiaa, että osataan paikallistaa esimerkiksi pötsin sijainti.\nNämä asiat voi selvittää myös työssäoppimispaikassa. Opiskelijan pitää myös osata kutsua eläinlääkäri sekä valmistautua eläinlääkärin paikalle tuloon.\nTässä yhteydessä käydään läpi myös kirjaamisasioita. Iso osa karjanhoitajien tekemästä kirjaustyöstä liittyy terveyden ja sairauden hoitoon. Laki eläinten lääkitsemisestä määrittelee mitä tietoja on kirjattava ylös ja miten kauan kirjanpitoa on säilytettävä. Nämä asiat opetellaan sekä teoriatietona että\nkäytännön kirjausharjoituksina. Opinnoissa tehdään myös katsaus navetan lääkekaappiin, mitä siellä\nolisi hyvä olla ja mitä siellä saa olla.\nMahdollisuuksien mukaan tähän osaan liittyy myös eläinlääkärin luento. Eläinlääkäri kertoo omalta\nosaltaan miten karjanhoitaja voi ennaltaehkäistä sairauksia ja milloin on syytä kutsua lääkäri pikaisesti paikalle. Hän myös opastaa lisää eläinten tutkimista sekä kertoo enemmän sairauksista.\nViides osa, ruuansulatus ja ruokinnan suunnittelu rehutietojen perusteella\nTähän osaan on koottu tietoa naudan ruuansulatuksesta ja rehustuksesta. Opiskelijan on huomioitava ruokinnassa nautojen ruuansulatusfysiologia. Opetuksessa käydään läpi naudan ruuansulatuskanava ja pötsin toimintaa tarkemmin. Perustutkinnossa ei tarvitse perehtyä perusteellisesti kaikkien\nravintoaineiden hajoamiseen vaan erityisesti miten ruuansulatuselimistön toiminta tulee huomioida\nkäytännön ruokintatöissä. Märehtijän ruuansulatuksen erityispiirteet pitää tuntea, jotta opiskelija oppii miten ruokinta järjestetään eri tuotantovaiheessa.\nRehuista käydään läpi tavallisimpia naudoille käytettäviä rehuja, pääpaino on kotoisilla rehuilla. Selvitetään millaisia rehuja yleensä naudoille käytetään ja miksi. Yhtenä itseopiskelutehtävänä on ottaa\nsäilörehunäyte kotitilan rehusta (tai tuttavan/yhteistyökumppanin rehusta) ja tulosten tultua pohtia\nrehun laatua tavoitearvoihin verraten.\n”Lähetä kotitilaltasi säilörehua tutkittavaksi. Tulosten saavuttua tutki tuloksia ja tee\nkirjallinen yhteenveto tuloksista. Älä kopioi suoraan tuloksia vaan kerro niistä, millaisia tuloksia tuli ja mitä tulokset muuttavat ruokinnassa. Pohdi mitä ja miten säilörehun viljelyä pitäisi kehittää tilallasi.”\nYksi keskeinen osaamisvaatimus on ruokinnan järjestäminen ruokintasuunnitelmaan pohjautuen. Arviointikriteereissä hyvä osaaminen edellyttää rehunjakolistan laatimisen osaamista. Käytännön työskentelyssä on osattava myös rehujen aistinvarainen arviointi. Näitä asioita harjoitellaan sekä teoriassa että käytännössä.\nKuudes osa, laatujärjestelmä\nTutkinnonosan ammattitaitovaatimuksissa opiskelijan on osattava toimia laatutavoitteiden mukaan ja\nkäyttää laatujärjestelmistä saatavaa tietoa toiminnan kehittämiseen (PKKY 2009, 53). Koulutuksessa\nkäydään läpi lain vaatimukset tuotannon toimintojen kuvauksesta sekä tehdään vaikka omalle kotitilalle omavalvonnan vaatimia toiminnan kuvauksia tai päivitetään niitä. Tutkinnonosan ammattitaidon\narviointikriteereissä tätä ei suoranaisesti vaadita, mutta laatujärjestelmän ja omavalvontakuvauksen\nymmärtäminen tulee joka tapauksessa vastaan käytännön työtehtävissä erilaisten kirjausvaatimusten myötä.\nKuvauksen laatimiseen käytetään esimerkiksi meijerin valmiita lomakkeita. Koulutuksessa tehdään\nmyös työohjeita, koska osa opiskelijoista jatkaa kotitilansa eläinten hoitamista ja joutuu tekemään\nesimerkiksi lomittajille työohjeita. Työohjeiden laatiminen kuuluu myös laatukäsikirjoihin ja työturvallisuuteen.\nLisäksi maitotilan laatukäsikirjassa on erittäin käytännön läheisesti kuvattuja perusasioita maidontuottamisesta vasikoiden alkuhoidosta maidon hinnoitteluun laatuluokkineen. Laatukäsikirja käydäänkin päällisin puolin läpi tunneilla. Käsikirjassa on paljon perustietoa maitotilan toiminnoista\neläinten hoitoon liittyvistä asioista, käsikirjaa voisi käyttää lähes oppikirjana.\nMahdollisuuksien mukaan vieraillaan myös meijerillä tai kutsutaan meijerin tuotantoneuvoja kertomaan maitosektorin toiminnasta ja odotuksista tuottajille. Tänä talvena saatiin tuotantoneuvoja vierailulle kertomaan osuuskunta ItäMaidon toiminnasta sekä Valiosta. ItäMaito on yksi merkittävä yhteistyökumppani tiloille tällä alueella.\nSeitsemäs osa, tuotannon kannattavuus ja tietotekniikan hyväksikäyttö\nArviointikriteereissä osaamistavoitteena tyydyttävällä tasolla on, että opiskelija osaa asiantuntijan\navustuksella määritellä kannattavuuteen vaikuttavia tekijöitä ja laskea asiantuntijan avustuksella\nkannattavuuslaskelmia (PKKY 2009, 57). Kannattavuuteen vaikuttavia tekijöitä käydään läpi koko\nkoulutuksen aikana useaan otteeseen, mm. jalostus tähtää kannattavuuden parantamiseen tai emolehmätilan rotuvalinnalla tähdätään parempaan kannattavuuteen. Myös arvioitaessa tuotantoolosuhteita huomioidaan eläinten hyvinvoinnin merkitys kannattavuuteen.\nMyös ruokinta-osassa puhutaan kannattavuudesta, kotoiset rehut muodostavat kuitenkin ruokinnan\nperustan ja niitä pitää pystyä tuottamaan kannattavasti. Samoin ruokinnan tarkkuudella pyritään parantamaan kannattavuutta. Lisäksi opiskelijat selvittävät työssäoppimispaikalla rehujen hintoja.\nLisäksi käydään läpi muutamia keskeisiä kannattavuuteen vaikuttavia perusasioita ja käsitteitä.\nOlennainen kannattavuuteen liittyvä tekijä on mittaaminen; tässä yhteydessä tehdään katsaus karjantarkkailuun. Tarkkailussa mitataan monenlaisia asioita, emotiloilla esimerkiksi punnitaan eläimiä\nja lasketaan päiväkasvuja. Myös suunnittelun merkitystä kannattavuuteen yritetään korostaa luokkaopetuksessa.\nKUVA 6 Kannattavuuteen vaikuttavia tekijöitä tunnilla listattuna (Lamminsalo 2013)\nOpetussuunnitelman ammattitaitovaatimuksissa edellytetään opiskelijoiden osaavan käyttää tietotekniikkaa hyväkseen. Tietotekniikkaa hyödynnetään tehtävien tekemisessä ja tiedon haussa, mutta\nkäydään läpi myös Ammu-ohjelman käyttö. Lypsykarjatilat käyttävät Ammua apunaan päivittäisessä\nnavettakirjanpidossa. Tuntitehtävänä opiskelijat harjoittelevat Ammun käyttöä kirjaamalla sinne tapahtumia, esim. lehmän poikimisen, eläimen poiston tai umpeenlaiton. He etsivät myös erilaisia raportteja ohjelmasta. Koululla on käytössään yhteistyökumppanin navetan eläintiedot Ammuohjelmassa eli voimme harjoitella ihan oikeiden tietojen kanssa.\nKahdeksas osa, kestävä kehitys nautatiloilla\nAmmattitaitovaatimuksessa opiskelijan edellytetään edistävän kestävän kehityksen toimintatapoja.\nArviointikriteereissä kestävä kehitys painottuu paljolti hoitotöiden tekemiseen kestävällä tavalla.\nTyydyttävän tason osaaminen edellyttää mm. vastuuntuntoa eläinten hoitamisessa, ruokinnan tark-\nkuutta, jätteiden lajittelua ja kierrättämistä, eläinten raatojen hävittämistä ohjeiden mukaan sekä\nsäästeliästä veden käyttöä. (PKKY 2009, 53 – 54.)\nTähän osaan on linkitetty mm. naudan etogrammi, joka on mukava itseopiskelumateriaali nautojen\nkäyttäytymisestä. Osalle opiskelijoista nauta on melko vieras eläinlaji, joten naudan käyttäytymistä\nkäydään läpi jo ensimmäisillä tunneilla työturvallisuussyistä. Käyttäytymisasioita käydään läpi monessa muussakin asiassa, esimerkiksi poikimiskäyttäytymistä opiskellaan poikimisen yhteydessä.\nKestävä kehitys painottuu enemmän käytännön töihin, suurin osa keskeisimmistä tutkinnonosan sisällöistä kestävästä kehityksestä on kirjattu työprosessien hallinnan alle. Tämä tarkoittaa sitä, että\nkäytännön työtehtävissä on huomioitava mm. ruokinnan tarkkuus: ettei rehua haaskata tai että osataan lajitella kaikki syntyvät jätteet oikeisiin paikkoihin. Jätteiden lajittelu on käyty läpi jo heti koulutuksen alussa työskentely maatalousalalla tutkinnonosassa.\nEläin raatojen hävitysohjeet opiskellaan Eviran sivuilta, näin tulee tutuksi sivut, joilta ajantasaiset\nYhdeksäs osa, naudanlihan tuottaminen\nTähän osaan on koottu lähinnä lihantuotannon itseopiskelutehtäviä. Lihanautojen ja emolehmien\nruokintaa käsitellään kurssin ruokintaosassa ja terveyden huoltoa samoin rinnan lypsylehmien terveysasioiden kanssa. Myös emojen jalostamisasioita on käsitelty kurssin kolmannessa osassa. Naudanlihantuotantomuodot-power point löytyy tästä osasta. Emolehmätuotanto on varteenotettava\nvaihtoehto joillekin tiloille ja tuotantomuodot on hyvä tietää vaikka ei emolehmätuottajaksi ryhtyisikään. Naudanlihantuotantoon tutustutaan myös tilavierailuilla, opiskelijoiden kanssa vieraillaan ainakin emolehmätilalla ja vasikkakasvattamossa. Näin he pääsevät tutustumaan näihinkin tuotantomuotoihin. Myös työssäoppimisen voi suorittaa lihantuotantoon erikoistuneella tilalla.\nNaudanlihantuotantoon liittyy olennaisesti myös lihan laatu. Opinnoissa käydään läpi mitkä asiat vaikuttavat nautojen teuraslaatuun ja miten ketju tilalta kaupan tiskiin pääpiirteissään toimii. Myös tuotannon eettisyyttä pohditaan hieman; miten tuotettu naudan liha on eettistä opiskelijoiden mielestä.\nKUVA 7 Risteytysemoja kylmäpihatossa (Lamminsalo 2013)\nAmmatillisesta koulutuksesta määräävässä laissa ammatillisen perustutkinnon on sisällettävä työssäoppimista, joka tulee ammatillisia aineita (Laki ammatillisesta koulutuksesta 1998, 12§). Saman lain\nasetus antaa ohjeita kuinka työssäoppimisesta sovitaan työpaikkojen kanssa. Työssäoppimispaikkojen kanssa sovitaan myös tavoitteista ja työssäoppimisjakson pituudesta. ( Asetus ammatillisesta\nkoulutuksesta 1998, 5§.)\nMaatalousalan perustutkintoon tulee sisältyä työssäoppimista vähintään 20 opintoviikkoa (OPH 2009,\n12). Tämä jakaantuu eri tutkinnonosiin jokaisen opiskelijan henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman\nmukaan. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä luonnonvara- ja ympäristöala on linjannut omassa koulutusalakohtaisessa opetussuunnitelmassa, että opiskelijat ovat työssäoppimassa vähintään 30\nopintoviikkoa (PKKY 2009, 9.)\nTyössäoppimisesta ei oppilaitoksessa ole kirjattuja sääntöjä työssäoppimisen sijoittumisesta koulutukseen. Kirjattuna on ainoastaan jaksotussuunnitelmaan sijoitetut työssäoppimisjaksot, jolloin kunkin ryhmän on ajateltu olevan työssäoppimisjaksolla. Vakiintunut käytäntö on, että jokaiseen tutkinnonosaan liitetään työssäoppimista useamman viikon jakso. Osa valinnaista tutkinnonosista suoritetaan lähes kokonaan työssäoppien.\nNautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosaan sisältyy työssäoppimista noin\nviisi opintoviikkoa. Tutkinnonosa on ajateltu suoritettavaksi siten, että työssä tarvittavia taustatietoja\neli teoriaa opiskellaan ensin ja lopuksi mennään oppimaan käytännön taitoja tiloille. Opiskelijat ovat\nperustaidot oppineet opiskelujen ensimmäisenä vuotena yhteistyökumppanin lypsykarjatilalla. Näitä\ntaitoja lähdetään kehittämään tässä tutkinnonosassa.\n4.11 Ammattiosaamisen näyttö\nAmmatillisen peruskoulutuksen ammattitaitovaatimusten arviointi tapahtuu ammatillisilla näytöillä.\nYleensä näytöt tehdään työssäoppimisjaksoilla oikeissa työelämän työtehtävissä. Arvioitavat työtehtävät suunnitellaan useinmiten yhdessä työelämän kanssa. (OPH 2013). Ammattiopisto Kiteellä maatalousalan näytöt suoritetaan lähes 100 %:sti työelämässä. Tavallisimmin ammattiosaaminen arvioidaan työssäoppimisjakson loppupuolella. Näyttö voi kestää päivän tai viikon tai se voi olla joku yhteisesti sovittu työtehtävä työpaikalla.\nNautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosassa näyttönä arvioidaan hyvin\nusein viimeisen viikon työskentely. Näin siksi, että yksi ammattitaidon osoittamistehtävä on laatia\nsuunnitelma työyksikön toiminnalle sekä omat tehtävät ja ajankäyttö siihen. Opiskelija aloittaa näyttönsä laatimalla esimerkiksi työssäoppimispaikkaansa työsuunnitelman viimeiselle työssäoppimisviikolle ja kirjaa suunnitelmaan kaikkien työpaikalla työskentelevien tehtävät ja ajankäytön. Muutoinkin\narviointikriteerit ovat sellaiset, että lyhyellä ajalla tehtävä näyttö on lähes mahdoton toteuttaa. Esimerkiksi näytössä pitäisi selvittää miten opiskelija toimii synnytyksessä ja vastasyntyneen avustamisessa. Ellei näyttöaikaan tule tilaisuutta näyttää tälläistä osaamista, osaaminen pitää selvittää muulla\ntavalla. Muita osaamisen osoittamistapoja ovat esimerkiksi haastattelu, erilliset tehtävät tai portfolio.\nAmmattiosaamisen näytöllä arvioidaan miten opiskelija hallitsee työprosessit, työmenetelmät, välineet ja materiaalit ja elinikäisen oppimisen avaintaidot. Nämä arvioidaan kokonaan. Lisäksi työn\nperustana olevan tiedon hallinnasta on arvioitava vähintään nautojen rehujen ominaisuuksien huomioon ottaminen ruokinnassa ja ruokinnan suunnitteleminen. (OPH 2009, 102.)\nNäytöstä kootaan arviointi. Tätä varten käydään yhdessä työpaikkaohjaajan, opiskelijan ja opettajan kanssa arviointikeskustelu. Keskustelussa käydään läpi arviointikriteerit ja opiskelijan osaaminen\npeilataan näihin kriteereihin. Opiskelija siis arvioi aina myös itse itseään. Itsearviointiin ja palautteen\nantamiseen sekä vastaanottamiseen opetellaan myös teoriaopintojen aikana. Opiskelijat arvioivat\nomaa osaamistaan opintojen aikana. He myös antavat palautetta oppilaitokselle ja opettajille koulutuksen aikana. Päätäntöön on koottu muutamia opiskelijoiden antamia palautteita tästä kurssista.\nMääritellessäni tavoitteita työlleni ensimmäisenä tavoitteena oli tehdä sellainen työ, josta on hyötyä\nitselle ja työnantajalle. Mielestäni tämä tavoite täyttyi hyvin. Itselle tehdystä työstä on suuri hyöty\nkun yhden tutkinnonosan materiaali tehtävineen on nyt koottuna yhteen paikkaan. Moodleen koottu\nmateriaali on nyt helpommin hyödynnettävissä kuin aiemmin monessa eri paikassa olevat materialit.\nSamoin materiaarit ovat helposti opiskelijoiden hyödynnettävissä, eikä tarvitse muistella keneltä\npuuttuu mitäkin materiaalia. Myös verkon käytön lisääminen omassa opetustyössä onnistui kohtalaisen hyvin. Verkon hyötykäyttö opetuksessa on tämän työn edetessä monipuolistunut aiempaan verrattuna eli siinä mielessä yksi tavoite on toteutunut.\nYhtenä hyötynä oli perusteellinen tutkinnon perusteisiin perehtyminen. Ilman tätä opinnäytetyötä en\nvarmaan olisi näin tarkkaan lukenut ja sisäistänyt eläinten hoitoa koskevia tutkinnon perusteita. Arviointikriteerit ja samalla tutkinnon keskeinen sisältö tuli pohdittua tarkkaan jo heti työn alussa.\nMoodle-kurssin suunnittelu alkoi siis keskustelulla esimiehen kanssa. Olin hahmotellut rungon\nMoodle-kurssille ja tämä runko toimi myös varsinaisen kurssin toteutussuunnitelmana, toisin sanoen\nlaadin opetukselleni ammattitaitovaatimuksiin pohjautuvan suunnitelman. Tämän suunnitelman pohjalta oli paljon helpompaa suunnitella yksittäiset tunnit kuin aiemmin.\nMoodlen ominaisuuksia en vielä kaikkia oppinut käyttämään, jatkokehittämisen varaan jää näiden\nominaisuuksien opettelu ja käyttöönotto. Tästä syystä pedagoginen puoli jäi tässä kurssissa vielä\nmelko kevyeksi. En onnistunut tässä vaiheessa luomaan riittävän houkuttelevaa ja oppimaan innostavaa ympäristöä. Haluan jatkossa saada opiskelijat entistä paremmin osallistumaan tunteihin ja\ntuottamaan jotain materiaalia verkkoon. Tehtävien tekemistä pitää vielä kehittää monipuolisemmaksi, ei pelkkiä kirjoittamistehtäviä.\nTyön tavoitteet kokonaisuutena tulivat saavutettua melko hyvin ja omaa oppimista tapahtui paljon\ntätä opinnäytetyötä tehdessä. Olen tyytyväinen aiheen valintaan, sain tehdyksi yhden tutkinnon\nosan valmiiksi verkkoon. Tästä eteenpäin nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen kurssi löytyy verkosta ja sitä on helpompi monipuolistaa ja päivittää. Tämän työn tehtyäni kynnys käyttää muita verkko-opetusmenetelmiä on selkeästi alentunut.\nTehdyn työn merkitys itselle\nOlisin voinut tehdä opiskelijoille myös alkuselvityksen millaisia opetusmenetelmiä he olisivat halunneet käytettävän tai oppimiskykytestin (kuka oppii milläkin tavalla), mutta ajanpuutteen vuoksi en\nnäin tehnyt. Samasta syystä en ole myöskään tehnyt tutkimuksellista loppukyselyä kurssin jälkeen.\nKurssin jälkeen yleensä pyydän palautetta ja näin on tehty myös tämän kurssin osalta ja näitä kommentteja olen muutamia lisännyt tähän raportin loppuosaan.\nNälkä kasvoi myös syödessä, kiinnostuin ammattiopisto Kiteen virtuaalikylän sivuista ja kevään mittaan on tarkoitus aloittaa niiden päivittäminen. Sinne voi luoda monenlaista materiaalia opiskelijoiden käyttöön sekä kannustaa myös opiskelijoita tuottamaan materiaalia kylään. Samoin opinnäytetyötä tehdessäni tuli tarve tehdä oppilaitoksen maatalousalalle esittelyvideo markkinointiin, tämäkin\nrupesi kiinnostamaan. Tehtävää jäi siis myös tämän opinnäytetyön jälkeenkin, voisi todeta että tämä\nMoodle-kurssi oli vasta alkua taipaleelle verkkomateriaalin tuottamisessa.\nOpinnäytetyön kirjoittamisen loppuvaiheessa Moodle-kurssi toimi lähinnä materiaalipankkina ja tehtävien palautuspaikkana, toivottavasti kurssi on myöhemmin täydentynyt ja monipuolistunut sekä\nkäyttää kaikkia Moodlen tarjoamia mahdollisuuksia hyväkseen oppimiseen innostaja ja motivoivana.\nOpinnäytetyötä kirjoittaessani jouduin etsimään taustamateriaalia raporttia varten, onneksi. Taustamateriaalia lukiessani tuli paljon ajatuksia työstää Moodle-kurssia paremmaksi, lisätä sinne vuorovaikutusta ja kehittää tehtäviä pois kirjoittamisesta. Kirjoittaminen on kuitenkin monelle ammattiopistolaiselle vastenmielistä ja työlästä. Haluan kuitenkin ensi sijaisesti, että opiskelijat oppivat asioita, pitkien tehtävien kirjoittaminen on toissijaista eikä niin tärkeää tällä kouluasteella.\nVuorovaikutteisuutta haluan myös jatkossa lisätä verkkokurssillekin. Yksi idea on esimerkiksi käydä\nverkossa keskustelua eläinten jalostuksen etiikasta tai jostakin muusta vastaavasta aiheesta. Jalostus on kuitenkin erityisesti eläinten hoitajille monessa tutkinnonosassa vastaan tuleva aihealue. Maaseutuyrittäjille kiinnostava keskusteluaihe voisi olla tekniikan käyttö eläinten hoitotyössä. Jatkossa\nvoisi kokeilla myös videoimista jonkun tehtävän tekemisessä. Opiskelijat voisivat kuvata videon jostakin annetusta aiheesta ja linkittää sen moodleen keskustelun pohjaksi tai vaikka arvioinnin kohteeksi.\nMyös muiden menetelmien käyttäminen verkossa kiinnostaa, materiaalia siellä voi jakaa niin monella\ntavalla ja tehdä yhteisiä dokumentteja. Jos nyt aloittaisin alusta verkkomateriaalin luomisen, käytettävä menetelmä voisi olla joku muu kuin moodle. Toisaalta Moodle on oppilaitoksen käytössä oleva\nverkko-opetusalusta ja Moodlea käytetään myös monessa jatko-opintoja tarjoavassa oppilaitoksessa,\njoten Moodle puolustaa paikkaansa sikäli. Joka tapauksessa ainakin pilvipalveluiden käyttö lisääntyy\nomassa ja oppilaitoksen käytössä.\nAmmatillisessa perustutkinnossa jokaisessa tutkinnonosassa mainitaan kannattavuus jollakin tasolla.\nKannattavuuden huomioiminen jokapäiväisessä työskentelyssä vaatii ainakin minulta lisäosaamista.\nToinen haaste kannattavuusasioiden opettamiselle nuorille on heidän kiinnostuksen puute, suurin\nosa opiskelijoista ei miellä talousasioita tärkeäksi. Vaatii opettajalta monenlaista osaamista saada\nopiskelijat kiinnostumaan ja motivoitumaan tilan talouteen vaikuttavista asioista. Talous on kuitenkin\nvaltavan tärkeä osa-alue maatilataloudessa ja tilan taloudelliseen tilanteeseen pystyy vaikuttamaan\nOpiskelijoiden palautteen perusteella omassa työskentelyssä pitäisi vielä lisätä monipuolisuutta opetusvälineiden käyttöön, vaikkakin suurin osa ryhmästä oli sitä mieltä että opetusvälineet olivat sopivia. Myös käytännön kytkemistä teoriaan pitää palautteen perusteella omassa työskentelyssä lisätä.\nVerkon mahdollisuudet näihin asioihin pitää opetella hallitsemaan paremmin, esimerkiksi kuvaamista\nja videoimista voisin opetella käyttämään opetuksessa hyväksi.\nTehdyn työn merkitys oppilaitokselle\nMoodle-kurssi on pääosin tehty työajalla, joten se jää oppilaitoksen käyttöön. Kurssille on kerätty\nnautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen tutkinnonosan keskeinen sisältö ja tehtäviä sekä linkkejä. Kurssin avulla kotieläintuotannon opettaja pääsee helpommin sisälle tutkinnonosan tavoitteisiin ja sieltä voi helpommin poimia vaikkapa sijaiselle sisältöjä opetukseen. Samoin kurssin\navulla opettaja voi helpommin suunnitella henkilökohtaisia oppimispolkuja opiskelijoille. Osia tehdystä kurssista voi hyödyntää myös eläintenhoitajaopiskelijoiden tutkinnonosassa tuotantoeläinten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen.\nPalautekyselyssä opiskelijat pääosin pitivät Moodlea hyvänä oppimisalustana ja kurssilla tehtyjä tehtäviä ihan hyvinä. Kysyttäessä mikä kurssissa oli onnistunut opiskelijat vastasivat mm. ”tehtävät\nMoodlessa käteviä, monipuolista tietoa, selkeät power pointit löytyvät myös Moodlesta, suht monipuolinen teoriaopiskelu luokassa (videot, Moodle, tilakäynnit, kuntoluokitus, verkkoluennot), tutustumiskäynnit oli opettavia ja kiinnostavia, vierailut oli mahtavia, mukavia vierailukohteita, Koivikon\nnavetan havaintopäivä, Moodlemateriaalit ok, Moodle-tehtävät yllättävän sopivia ja niistä oppikin”.\nKysyttäessä mitä kurssissa pitäisi kehittää, lisätä, parantaa, poistaa opiskelijat vastasivat mm. näin:\n”enemmän käytännön kautta opetusta, enemmän vierailuja ja käytännön töitä erilaisilla tiloilla, tehtävät Moodlessa on tosi epäselviä, käytännön töitä/työjaksoja (terveyskortteja, koneita, rehuja, laitteita, kiimantarkkailua), Youtubesta hauskoja lehmävideoita, perinteinen kynä ja vihko-menetelmä\ntehokkaampi, enemmän tavallisista naudan sairauksista ja niiden hoidosta, pitäisi kehittää opetusta\nvielä selkeämmäksi, aika paljon käytiin jalostusta, ei varmaan mittään”.\nOppilaitokselle tästä opinnäytetyöstä oli hyötyä laajemminkin; maatalousalan tiimissä asetettiin yhteiseksi tavoitteeksi Moodlen käytön lisääminen ja tehostaminen. Tämän tavoitteen toteuttamisessa\nvoin auttaa muita tiimin jäseniä parhaani mukaan ja koettaa innostaa verkon käyttöön.\nASETUS AMMATILLISESTA KOULUTUKSESTA. A 1998/811. Finlex. Lainsäädäntö. Saatavissa:\nELÄINTAUTIEN TORJUNTAYHDISTYS 2014. Nautaterveydenhuolto/koulutus. Saatavissa:\nJAAKKOLA Maarit ja HÄMÄLÄINEN Eenariina 2007. Verkko-opettajan nettiopas. Tampereen yhteiskoulun lukio Saatavissa: http://lukiot.tampere.fi/seututarjotin/vopas/index.php?sivu=1\nKALLIALA Eija 2002. Verkko-opettamisen käsikirja. Oy Finn Lectura Ab\nLAKI AMMATILLISESTA KOULUTUKSESTA. L 1998/630. Finlex. Lainsäädäntö. Saatavissa:\nLAKIELÄINTEN LÄÄKITSEMISESTÄ. L 1997. Finlex. Lainsäädäntö. Saatavissa:\nMEDIAMAISTERI Group Oy 2012. Moodle2-ohjeet. Saatavissa http://docs.lerlin.com/\nOPH 2009. Maatalousalan perustutkinto 2009. Ammatillisen perustutkinnon perusteet. Määräys\nOPETUSHALLITUS. Koulutus ja tutkinnot. Saatavissa:\nPKKY 2013. Luonnonvara ja ympäristö. Koulutusalakohtainen opetussuunnitelma.\nPKKY 2009. Maatalousalan perustutkinto 120 ov. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän opetussuunnitelman tutkintokohtainen osa.\nVILKKA Hanna ja AIRAKSINEN Tiina 2004. Toiminnallinen opinnäytetyö. Jyväskylä: Gummerus kirjapaino\nLIITE 1 MAATALOUSALAN PERUSTUTKINNON (120 OV) MUODOSTUMINEN\nMaatalousalan perustutkinnon (120 ov) muodostuminen maatilatalouden ja eläintenhoidon\nkoulutusohjelmissa Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kiteellä\nMaatalousalan perustutkinto, 120 ov\nAmmatilliset tutkinnon osat, 90 ov\nTutkinnon osiin sisältyy työssäoppimista vähintään 20 ov, yrittäjyyttä vähintään 5 ov ja\nopinnäyte vähintään 2 ov\n4. 1 Kaikille pakolliset tutkinnon osat\n4.1.1 Työskentely maatalousalalla, 10 ov\n4.1.2 Maaseutuyrittäminen, 10 ov\n4.2 Maatilatalouden koulutusohjelma, maaseutuyrittäjä\n4.2.1 Maan kasvukunnon ja tuotantoympäristön hoitaminen, 30 ov\n4.4 Eläintenhoidon koulutusohjelma, eläintenhoitaja\n4.4.1 Eläinten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, 30 ov\n4.6 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat\nValittava yhteensä 40 ov kohdista 4.6 - 4.7\n4.6.1 Peltokasvien tuottaminen, 20 ov\n4.6.2 Nurmirehun tuottaminen, 10 ov\n4.6.5 Maatalouskoneiden huoltaminen ja korjaaminen, 10 ov\n4.6.6 Automaation hyödyntäminen maataloudessa, 10 ov\n4.6.7 Tuotantoeläinten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, 20 ov\n4.6.9 Nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, 10 ov\n4.6.9 Hevosten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen, 10 ov\n4.6.10 Tarhattavien eläinten kasvattaminen ja hoitaminen, 10 ov\n4.6.11 Luomutuotteiden tuottaminen, 10 ov\n4.6.14 Metsien hyödyntäminen, 10 ov\n4.6.15 Rakentaminen maatilalla, 10 ov\n4.6.16 Bioenergian tuottaminen, 10 ov\n4.6.17 Turve-energian tuottaminen, 10 ov\n4.6.21 Tutkinnon osa ammatillisesta perustutkinnosta 10 ov\n4.6.22 Tutkinnon osa ammattitutkinnosta, 10 ov\n4.6.23 Tutkinnon osa erikoisammattitutkinnosta, 10 ov\n4.7 Muut valinnaiset tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa, 0 – 10 ov\n4.7.1 Yrittäjyys, 10 ov\n4.7.2 Työpaikkaohjaajaksi valmentautuminen ammatillisessa peruskoulutuksessa, 2 ov\n4.7.3 Ammattitaitoa syventävä ja laajentava tutkinnon osa, 0-10 ov\n4.7.4 Ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat (yhteiset opinnot), 0-10 ov\n4.7.5 Lukio-opinnot, 0-10 ov\n4.8 Ammatillista osaamista yksilöllisesti syventävät tutkinnot osat\n(perustutkintoa laajentavat osat)\n4.8.1 Yritystoiminta, 10 ov\n4.8.2 Tutkinnon osa muista ammatillisista tutkinnoista (ammatilliset perustutkinnot, ammattitutkinnot,\n4.8.3 Ammatillista osaamista yksilöllisesti syventävät paikallisesti tarjottavat tutkinnon osat ammatillisessa\n4.9 Opinnäyte ammatillisessa peruskoulutuksessa\n5 Ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa (yhteiset opinnot), 20 ov\n5.1 Pakolliset tutkinnon osat Pakolliset\n5.1.1 Äidinkieli 4 ov\n5.1.2 Toinen kotimainen kieli 1 ov\n5.1.3 Vieras kieli 2 ov\n5.1.2.1 Toinen kotimainen kieli, ruotsi 1 ov\n5.1.4 Matematiikka 3 ov\n5.1.5 Fysiikka ja kemia 2 ov\n5.1.6 Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätieto 1 ov\n5.1.7 Liikunta 1 ov\n5.1.8 Terveystieto 1 ov\n5.1.9 Taide ja kulttuuri 1 ov\n5.2 Valinnaiset tutkinnon osat maatalousalalla Kiteellä\n5.2.1 Liikunta 2 ov\n5.2.3 Tieto- ja viestintätekniikka 2 ov\nLiikunnan pakollisten opintojen laajuus on 1 ov ja terveystiedon pakollisten opintojen laajuus on 1 ov.\nKoulutuksen järjestäjä voi päättää liikunnan ja terveystiedon pakollisten opintojen jakamisesta poikkeavalla\ntavalla kuitenkin, siten että niiden yhteislaajuus on kaksi opintoviikkoa.\n6 Vapaasti valittavat tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa, 10 ov\nTutkinnon osiin sisältyy opinto-ohjausta vähintään 1,5 ov\nAmmatillisen perustutkinnon muodostumisperiaatteet\nAmmatilliset perustutkinnot muodostuvat ammatillisista tutkinnon osista, jotka voivat olla pakollisia\ntai valinnaisia. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kiteellä valinnaisista tutkinnon osista toteutetaan\n• Peltokasvien tuottaminen\n• Maatalouskoneiden huoltaminen ja korjaaminen,\n• Nautojen hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen\n• Nurmirehun tuottaminen\n• Tuotantoeläinten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen\n• Hevosten hoitaminen ja hyvinvoinnista huolehtiminen\nHenkilökohtaisen opiskelusuunnitelman avulla opiskelijalla on mahdollisuus yksilöllisiin tutkinnon\nosan valintoihin kohtien 4.7 tai 4.8 mukaisesti.\nLIITE 2: AINEISTOLISTAUS JA NÄKYMÄ MOODLE-KURSSISTA\nAineistolistaus Moodleen liitetyistä valmiista materiaaleista\nLIITE 3: ARVIOINTIKRITEERIT\nMaatalousalan perustutkinnon ammatilliset tutkinnon osat, ammattitaitovaatimukset ja arviointi sekä tutkinnonosien\n4.1.1 Työskentely maatalousalalla 10ov\n käyttää traktoria maataloustöissä\n tehdä eläinten päivittäisiä hoitotöitä\n tehdä metsän uudistustöitä\n käyttää maatilan tai maaseutuyrityksen työkaluja\n tehdä pienimuotoisia rakennustöitä\n huolehtia työtehtäviinsä kuuluvista maatilan tai\n tunnistaa työhön ja työympäristöön liittyvät\nvaarat ja terveyshaitat\n ottaa työssään huomioon toiminnan turvallisuuden ja vastuullisuuden\n ylläpitää työkykyä\n käyttää työtehtäväänsä kuuluvia\nTaulukkoon on koottu arvioinnin kohteet sekä arviointikriteerit kolmelle eri osaamisen tasolle. Ammatillisessa peruskoulutuksessa arvioinnin kohteet ovat samalla tutkinnon osan keskeinen sisältö.\nMaatilan tai maaseutuyrityksen\nnoudattaa työaikoja ja\ntoimii ohjattuna työoh- annettuja työohjeita\nsuhtautuu myönteisesti vastaa toimintansa turturvalliseen toimintaan vallisuudesta\nvälttää riskejä työskentelyssään\nkäyttää työhön tarkoikäyttää asianmukaista\nsuojavaatetusta ja työhön\nosaa hyödyntää tekniottaa huomioon tekniset\nsiä turvajärjestelmiä ja turvallisuusjärjestelmät\nottaa ne ohjattuna\nnoudattaa työaikoja ja annettuja työohjeita sekä neuvottelee\nvastaa itsenäisesti toimintansa\nkäyttää siistiä ja asianmukaista\nsuojavaatetusta sekä työhön\nottaa itsenäisesti huomioon\n2. Työmenetelmien, -välineiden\nja materiaalin hallinta\nTraktorin turvallinen käyttäminen\ntekee ajoonlähtötarkastuksen ja käyttää traktoria\ntekee ajoonlähtötarkastuksen ja käyttää itsenäisesti\nEläinten päivittäinen hoitaminen\nmukaan turvallisesti ja\nMaatilan tai muun\ntekee ohjattuna pienimuotoisia rakennustöitä\ntekee ohjeiden mukaisesti\ntekee ohjeiden mukaan\nliittyvistä jätteiden tarkoituksenmukaisesta jatkokäsittelystä tai hävittämisestä ohjeiden mukaan.\nitsenäisesti eläinten päivittäisiä hoitotöitä turvallisesti ja hygieenisesti\ntekee itsenäisesti pienimuotoisia rakennustöitä\n3. Työn perustana\nolevan tiedon hallinta\nMaa- ja metsätaloustöiden vuosikiertoon liittyvien\nkeskeisen työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvä\ntekee ohjattuna metsän\nliittyvistä jätteiden tarkoituksenmukaisesta jatkokäsittelystä tai hävittämisestä ohjattuna.\ntietää yleisimmät maa- ja\ntietää maa- ja metsätalouden työtehtävät eri vuodenaikoina\nottaa huomioon velvollisuutensa työturvallisuudesta ja noudattaa maatalousalan tärkeimpiä työturvallisuusmääräyksiä\nsekä tunnistaa vaaratekijöitä\nliittyvän perustekniikan hallinta\nKasvi- ja eläinlajien\nymmärtää ajoonlähtötarkastuksen merkityksen\ntunnistaa työkaluja ja\nkäyttää niitä tavanomaisissa töissä\nja tekee sen ohjeiden mukaan\ntunnistaa yleisimpiä kasvija kotieläinlajeja ja hyödyntää tietoa työskentelyssään\ntunnistaa yleisimmät työkalut ja rakennusmateriaalit ja käyttää niitä monipuolisesti\nKasvupaikkaluokkien ja metsätyyppien tunnistaminen\ntunnistaa yleisimmät puulajit\nymmärtää perusperiaatteet, mitkä jätteet kuuluvat kompostiin, ongelmajätteeseen, vähäriskisiin ja\nymmärtää, mitkä jätteet\nkuuluvat kompostiin, ongelmajätteeseen, vähäriskisiin ja suuririskisiin eläinjätteisiin.\ntunnistaa yleisimpiä kasvija kotieläinlajeja\ntekee itsenäisesti metsän\nhuolehtii itsenäisesti työtehtäväänsä liittyvistä\njätteiden tarkoituksenmukaisesta jatkokäsittelystä\ntietää maa- ja metsätalouden työtehtävät eri vuodenaikoina ja suunnittelee\nja arvioi omaa ammatillista\nsekä tunnistaa vaaratekijät\nja tekee ehdotuksia tapaturmien ja työn kuormittavuuden ehkäisemiseksi\nhallitsee ajonlähtötarkastuksen sujuvasti\nkasvi- ja kotieläinlajeja ja\nhyödyntää tietoa työskentelyssään\ntunnistaa yleisimmät työkalut ja rakennusmateriaalit ja niiden käyttötarkoituksen sekä käyttää niitä\navulla alueen metsätyypit\nkuuluvat kompostiin, ongelmajätteeseen, vähäriskisiin ja suuririskisiin eläinjätteisiin sekä perustelee\nmiksi näin tehdään.\n4. Elinikäisen oppimisen avaintaidot\ntoimii annettujen ohjeiden mukaan\ntoimii työturvallisesti ja annettujen ohjeiden mukaisesti\nmerkityksen työn viihtyvyyteen sekä siistii jälkensä työtehtävien jälkeen\nhakee tukea muilta työyhteisön jäseniltä ja\nantaa tukea tarvittaessa.\nkiinnittää huomiota turvallisuuteen ja toimii\nannettujen ohjeiden mukaan\nmerkityksen työn viihtyvyyteen ja työturvallisuuteen sekä siistii jälkensä\ntoimii luontevasti vuorovaikutuksessa työyhteisön jäsenien kanssa.\nymmärtää siisteyden merkityksen työn viihtyvyyteen ja työturvallisuuteen sekä ylläpitää\nedistää aktiivisesti omalla toiminnallaan työyhteisön yhteisöllisyyttä.\nOpiskelija tai tutkinnon suorittaja osoittaa ammattitaitonsa tekemällä maataloustöitä traktorilla työturvallisuustekijät\nTyötä tehdään siinä laajuudessa, että ammattitaidon voidaan todeta vastaavan ammattitaitovaatimuksia.\nAmmattiosaamisen näytöllä arvioidaan vähintään\n- työprosessien hallinta kokonaan\n- työmenetelmien, -välineiden ja laitteiden hallinnasta traktorin turvallinen käyttäminen\n- työn perustana olevan tiedon hallinnasta traktorin ajoonlähtötarkastukseen liittyvän perustekniikan hallinta\n- elinikäisen oppimisen avaintaidoista terveys, turvallisuus ja toimintakyky.\n4.6.9.1 Nautojen hoito ja hyvinvoinnista huolehtiminen (maatilatalouden koulutusohjelma)\n• hoitaa, ruokkia ja käsitellä nautoja lisääntymiskierron kaikissa vaiheissa\n• suunnitella rehu- ja lajitietojen perusteella lajinmukaisen ruokinnan\n• ennaltaehkäistä eläintauteja ja -sairauksia\n• käyttää ja huoltaa nautojen hoitoon tarvittavia koneita ja laitteita\n• toimia laatutavoitteiden ja -järjestelmien edellyttämällä tavalla ja käyttää laatujärjestelmän tuottamia tietoja toimintansa kehittämiseen\n• hyödyntää tietotekniikkaa toiminnassaan\n• laskea ja arvioida tuotannon kannattavuutta\n• ottaa työssään huomioon toiminnan vastuullisuuden hoitaessaan eläimiä\n• käyttää henkilökohtaisia suojaimia ja ottaa huomioon työturvallisuusnäkökohdat\n• ottaa huomioon tarkoituksenmukaisen työergonomian eläintenhoitotilanteissa\nomat tehtävänsä ja ajansaatavia tietoja tai toiminkäyttönsä työpäiväksi\nomat tehtävänsä ja ajan-\nsaatuja tietoja tai toimintaohjeita suunnitellessaan\ntekee työvaiheet asianmukaisessa järjestyksessä ja\nsuhtautuu työhönsä vastuuntuntoisesti\nhuomiota eläinten vastuuntuntoiseen hoitamiseen\nkiinnittää huomioita ruokinnan tarkkuuteen ja\neläintenhoidossa käytettävien hoitomateriaalien\nlajittelee, säilyttää ja kierrättää ohjeiden mukaan\nmm syntyviä kemikaaleja\nja hoitaminen tuotanto- ja lisääntymiskierron eri vaiheissa\ntekee työvaiheet asiamukaisessa järjestyksessä\nsitoutuneesti ja innostuneesti omaa työtään arvostaen\nhuomioon eläinten lajityypillisen käyttäytymisen\nkuten eläinten käsittelyssä,\nsiirtelyssä ja muissa hoitotöissä\nedellisten lisäksi kiinnostuu\nasiantuntijan avulla pohtimaan ruokinnan ravinnetasapainoa (esim. ruokinnan typpi- ja fosforin kulutus)\nlajittelee, säilyttää ja kierrättää mm syntyviä kemikaaleja ja muovia sekä\ntuotteiden, välineiden ja\ntoimii ohjeiden mukaan\neläimen kuollessa tilaa\nraatojen keräilijän tai ottaa\nselvää muista tavoista\nhävittää kuollut eläin\nnoudattaa annettuja ohjeita ja käyttää vettä säästäväisesti.\nvalitsee tarkoituksen mukaiset pesuaineet sekä\ntyöskentelee vettä säästäen.\ntarkkailee, hoitaa ja käsittelee eläimiä ohjattuna\nvaatimusten mukaan ja\ntekee tarvittavat muistiinpanot\ntarkkailee, hoitaa ja käsittelee eläimiä niiden tuotantovaiheen mukaan\nsaamiensa ohjeiden perusteella ja tekee tarvittavat\npitää eläimet puhtaana ja\ntuotantotilat siisteinä ja\neläinten terveyttä ja hyvinvointia\ntunnistaa sairaan eläimen\ntunnistaa sairaan eläimen,\ntekee työvaiheet asiamukaisessa järjestyksessä,\ninnostuneesti ja aloitteellisesti omaa työtään arvostaen\ntyöskentelee eläinten lajityypillisen käyttäytymisen\nhuomioiden ja eläimiä\narvostaen sekä haluaa\neläinten hyvinvointia edistäen\nedellisten lisäksi pystyy\ntekemään havaintoja eläinten ruokinnan ravinnetasapainon tarkistamisesta\nmenetelmien ympäristöystävällisyyttä ja kehittää\nhävittää kuollut eläin sekä\ntoimii ko. tilanteessa tiedostaen eläinten hävittämiseen liittyvät riskit\ntyöskentelee vettä ja\nhuomioiden niiden erityistarpeet ja ylläpitää laatujärjestelmän edellyttämää\neläinten hyvinvointia sekä\nsekä tilaa eläinlääkärin\ntilaa eläinlääkärin tarvittaessa sekä omaa valmiudet\nantaa ensiavun ja hoitaa\neläintä ohjeiden mukaan\ntarkkailee eläinten lisääntymiskiertoa ohjattuna\ntarkkailee eläinten lisääntymiskiertoa ohjeiden mukaan ja tunnistaa pariutumiskelpoisen eläimen\navustaa synnytyksessä ja\nohjattuna avustaa synnytyksessä ja vastasyntyneiden hoidossa\nruokkii eläimet rehunjakolistan mukaan\nruokkii eläimet rehunjakolistan mukaan terveydelliset seikat huomioiden\nsekä arvioi rehujen laatua\ntarvittavien koneiden ja laitteiden\njälkeen eläinten hoidossa,\nruokinnassa ja käsittelyssä\ntarvittavia koneita ja laitteita\nkäyttää tavallisimpia eläinten hoidossa, ruokinnassa\nja tuotteiden käsittelyssä\ntarvittavia koneita ja tekee\npäivittäiset huollot ohjeiden mukaan\ntekee ohjattuna tuotantorakennuksen ja rakenteiden pienimuotoisia huoltoja korjaustöitä\narvioi ohjattuna aistinvaraisesti tuotantorakennuksen olosuhteita.\nrakenteiden huolto- ja\ntuotantorakennuksen olosuhteita ja huomaa poikkeamat.\nNaudan hyvinvoinnin ja käyttäytymisen huomioon ottaminen eläinten\ntunnistaa naudan olosuhdevaatimuksia ja lajityypillistä käyttäytymistä\ntunnistaa naudan olosuhdevaatimukset ja lajityypillisen käyttäytymisen, jotta\nosaa hoitaa eläimiä niiden\nja fysiologian perusasioiden huomioon ottaminen\nottaa eläinten ruokinnassa\nhuomioon naudan ruuansulatus- ja lisääntymisfysiologiaa\nhuomioon naudan ravitsemuksen, lisääntymisen\nja hyvinvoinnin kannalta\navulla yleisempien rehujen\nselvittää naudoille/nautaeläinryhmille sopivat\nrehut ruokinnan suunnitte-\ntilaa eläinlääkärin tarvittaessa, omaa valmiudet\nensiavun antamiseen ja\nhoitaa eläintä ohjeiden\nmukaan sekä ennaltaehkäisee toiminnallaan eläinten sairauksia\ntarkkailee eläinten lisääntymiskiertoa ja tunnistaa\nlisääntymiskierron eri vaiheet\ntoimii tilanteen vaatimalla\ntavalla synnytyksen avustamisessa ja vastasyntyneiden hoidossa\nruokkii eläimet ruokintasuunnitelman mukaisesti\nhuomioiden eläinten iän ja\ntuotantovaiheen erityispiirteet ja terveydelliset seikat\nruokinnassa ja tuotteiden\nkoneita ja laitteita, seuraa\nhuomaa poikkeamat ja\ntekee päivittäiset huollot\nhuoltaa ja korjaa tuotantorakennusta ja rakenteita\narvioi aistinvaraisesti tuotantorakennuksen olosuhteita eläinten hyvinvoinnin\nkannalta ja työympäristönä.\ntunnistaa ja arvioi naudan\nlajityypillisen käyttäytymisen, jotta osaa järjestää\neläimille tuotantoympäristön, joka toteuttaa naudan\nanatomian, fysiologian ja\nhuomioon naudan keskeiset elintoiminnot ja soveltaa tietoa eläinten ravitsemuksessa, lisääntymisessä ja hyvinvoinnissa\nselvittää ja vertailee naudoille/nautaeläinryhmille\nsopivat rehut ruokinnan\nnen eläinten ruokinnassa ja ruokinnan suunnitteleminen\nlua varten perustuen niiden ruuansulatuksen erityispiirteisiin\nselvittää ruokinnan suunnittelun merkityksen ja\nsuunnittelun perusperiaatteet ja ruokinnan järjestämistavat\ntulkitsee ohjattuna ruokintasuunnitelmaa ja suunnittelee siihen pohjautuen\neläimen päivittäisen ruokinnan ja rehunjaon\navulla jalostustyön merkityksen eläinten valintaan\nlaatii ruokintasuunnitelmaan perustuen rehunjakolistan\nToiminnan seurannan mittareiden ja\nvaikuttavia tekijöitä sekä\nlaskee kannattavuuslaskelmia asiantuntijan avulla\nmäärittelee yritysten kannattavuuteen vaikuttavia\ntekijöitä sekä laskee ja\nvertailee kannattavuuslaskelmia asiantuntijan avulla\ntunnistaa uuteen tilanteekysyy omatoimisesti neuseen liittyvän ongelman ja\nhakee tarvittaessa asiantuntija-apua\nNaudan jalostustyön hyödyntäminen eläinten valinnassa\nottaa huomioon tuotantoeläinlajin jalostustavoitteita ja jalostusorganisaatioiden palvelut\nhakee ohjattuna tietoa\nalan kehityksestä ja alan\nkeskustelee ja kuuntelee\nhakea tietoa alan kehityksestä ja alan toimijoista\ntoimii rehellisesti ja vastuuntuntoisesti tehdessään\ntoimii avoimesti, rehellisesti ja vastuuntuntoisesti\nlaadun ja turvallisuuden\netusijalle vahinkojen sattuessa (esim. eläinten\ntarttuvat eläintaudit) ja\nottaa opikseen tapahtuneesta\nhänen työskentelynsä on\nsuunnittelua varten perustuen niiden ruuansulatuksen erityispiirteisiin ja\npyrkii ruokinnan suunnittelussa terveelliseen, taloudelliseen ja ympäristöystävälliseen ruokintaan ja\nrehuvalikoimaan ja pystyy\narvioimaan valmista ruokintasuunnitelmaa näillä\nsoveltaa ruokintasuunnitelmaa ja seuraa ja arvioi\nkäyttäen erilaisia mittareita\nottaa huomioon tuotantoeläinlajin jalostustavoitteet, eläimen jalostuksellisen arvon ja jalostusvalintojen merkityksen tuotantoyksikkökohtaisten tavoitteiden saavuttamiseksi\nhyödyntää toiminnasta ja\ntuloksia toiminnan arvioinnissa ja suunnittelussa\nsekä kartoittaa ja vertailee\ntuotantoa kannattavuuslaskelmien avulla\ntunnistaa uuteen tilanteeseen liittyvän ongelman ja\nsoveltaa aiemmin oppimaansa niin, että työn\nlopputulos täyttää laatukriteerit\netsii aktiivisesti tietoa alasta ja alan toimijoista\nkeskustelee, kuuntelee ja\nhuomioi toisten mielipiteet\navoimuuteen, rehellisyyteen ja vastuuseen\nkantaa vastuun tapahtuneesta olemalla avoin\nkäyttää hänelle osoitettuja\nsuojaimia ja suojavaatetusta ohjeiden mukaisesti\nsekä tunnistaa työergonomiaan vaikuttavia\ntyöskentelee eläinten hoitotöissä ohjeistettuna työturvallisesti.\nruokkii ja hoitaa eläimiä\nharkitusti, käyttää työn ja\nsuojaimia ja suojavaatetusta sekä ottaa huomioon\nnoudattaa harkittua varovaisuutta eläinten hoitotöissä.\ntyöyhteisössä niin, ettei\ntapahtuma pääse toistumaan\nsuojaimia ja suojavaatetusta ja työskentelee ergonomisesti\nkiinnittää erityistä huomiota vahinkojen ennaltaehkäisyyn.\n1 Jenni Rinta-Piirto Opinnäytetyö\nNAUTOJEN KEISARILEIKKAUKSET Ammattikorkeakoulun opinnäytetyö Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma\nEläinten hyvinvointikorvaus nautatiloilla Johanna Luhtala Opinnäytetyö\nEläinten hyvinvointitukijärjestelmästä hyvinvointikor- vausjärjestelmäksi\nPaimenkoiran käyttö nautakarjatiloilla Pohjois-Savossa Opinnäytetyö Eeva-Maria Lampinen Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma\nBioetanolitehtaasta syntyvät rehujakeet ja niiden markkinat\nLAADUKKAASTA KOULUTUKSESTA nopeammin työelämään KARELIA-AMMATTIKORKEAKOULU\nNAUTOJEN MUNASARJADIAGNOSTIIKKA Oma Allekirjoituksesi\nNautojen keinosiemennyskoulutus Suomessa ja Euroopassa Opinnäytetyö Kaisa Finnilä ja Anne Ullgren Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma


29.09.2018 08:00 - 30.09.2018 20:00 | Viipuri, Viipurin Pyöreä torni\nViipurin Pyöreässä tornissa vietetään juhlailtaa 1930-luvun tunnelmissa syyskuun lopussa. Luvassa on musiikkiohjelmaa, tanssia ja illalliset viipurilaisten ravintolaperinteiden mukaan.\nHistoriaa huokuvassa Pyöreän tornin Vaasa-salissa juhlailtaa viihdyttävät sanataitaja ja haitaristi Seppo Soittila, oopperalaulaja Henrik Lamberg, viulisti Mervi Myllyoja ja pianisti Virve Garam. Juhlaillallisen viipurilaisten ravintolaperinteiden mukaan valmistavat keittiömestarit Aira Viitaniemi ja Pekka Pärssinen. Tanssilattialle tunnelman loihtii Karelia-puhallinorkesterin seitsikko.\nMatka Viipuriin toteutetaan linja-autoilla Helsinki–Viipuri–Helsinki. Lähtö on Helsingistä aamulla 29.9. ja paluu Helsinkiin sunnuntai-iltana 30.9.2018 noin klo 20.\nMatkan hinta on 306 €, sis. matkat, Pyöreän tornin illallisen, majoituksen 2 hh hotelli Victoriassa, aamiaisen ja lounaan. Saatavilla on myös pari 3 hengen huonetta. Lisäksi tulee ryhmäviisumi 71 € ja tarvittaessa vakuutus, 3 €.\nIlmoittautumiset 4.9.2018 mennessä Karjalan Liiton toimistoon: toimisto@karjalanliitto.fi, p. 09 7288 170, josta myös lisätietoja. Kerro ilmoittautumisen yhteydessä syntymäaikasi ja jos sinulla on oma viisumi, etkä tarvitse ryhmäviisumia. Ryhmäviisumin hankkimisesta toimitetaan ohjeet erikseen.\nMuutokset mahdollisia. Lisätietoja: mervi.piipponen@karjalanliitto.fi, p. 09 7288 1714.


Kuvat: Andreista, 10, tuli emo kahdelle sorsanpoikaselle – hylätyn pesän löytäminen teki koulupojasta sijaisäidin | Helsingin Uutiset\nKuvat: Andreista, 10, tuli emo kahdelle sorsanpoikaselle – hylätyn pesän löytäminen teki koulupojasta sijaisäidin\nSorsanpoikasista toinen viihtyy paremmin sylissä kuin toinen. Se on Andrein yksi tapa erottaa ne toisistaan.\nKuten tiedämme, linnunpoikaset leimautuvat ensimmäiseen näkemäänsä hahmoon, kun ne ovat kuoriutuneet.\nSen tiesi myös kymmenvuotias Andrei, kun hän huomasi sinisorsan pesän Ilolanjoen varressa.\n– Yksi munankuoren palanen oli huonosti, joten minun oli autettava poikasta. Se olisi muuten saattanut menehtyä. Otin kuoren pois, mutta sitten se luuli minua äidikseen, Andrei kertoo Uusimaa-lehdelle.\nAndrei oli törmännyt pesään jo kaksi viikkoa aiemmin, jolloin siellä oli ollut kahdeksan sorsan munaa. Yhtenä päivänä hän käveli pesän ohi, eikä nähnyt emoa missään. Pari päivää myöhemmin pesän kuusi munaa olivat poissa, vain kaksi oli jäljellä.\nAndrei ja tämän isä epäilevät, että petolintu tai supikoira on saattanut löytää pesän. Pojan vanhemmille kahden sorsanpoikasen huostaanotto ei ollut mitenkään suuri yllätys, koska hän on ennenkin hoitanut siipirikkoisia lintuja ja jalkansa loukannutta jänistä. Oravatkin suorastaan kesyyntyvät, kun tulevat syömään Andrein kädestä.\nLisäksi hänellä on ollut lemmikkinä kilpikonna ja hamstereita.\nSorsanpoikasten hoitoa varten Andrei on lukenut paljon tietoa kirjoista ja netistä sorsista. Hän syöttää poikasille salaatinlehteä ja keitettyä kananmunaa. Hän myös pyydystää hyönteisiä, kuten hyttysiä.\n– Sorsat elävät viisi vuotta. Olen lukenut, että pieninä niitä voi kuljettaa laatikossa niin, etteivät ne stressaannu, Andrei kertoo Uusimaan haastattelussa ja silittää sylissä istuvia poikasia.\nSorsanpoikaset ovat hänelle jo todella rakkaita kolmenkin päivän hoivaamisen jälkeen. Hänestä tuntuu todella hienolta toimia poikasten varaemona. Kun hän laskee poikaset maahan ja lähtee kävelemään, poikaset alkavat seurata häntä. Ne myös nukahtavat Andrein rinnan päälle.\nToisen nimi on Mishka ja toinen on Gosha. Mishka tarkoittaa venäjäksi nallea. Andrei erottaa poikaset toisistaan siitä, että toisella on pienemmät täplät selässään kuin toisella. Lisäksi toinen viihtyy paremmin sylissä kuin toinen.\nPorvoon eläinsuojeluyhdistyksen hallituksen varapuheenjohtaja Sanna Järvenpää suosittelisi Andrein tapauksessa olemaan yhteydessä Korkeasaaren villieläinsairaalaan. Luonnonvaraisten eläinten kesyttäminen vaarantaa niiden mahdollisuuksia selviytyä luonnossa.\n– Sorsa on lintuna siitä hyvä, että toinen emo saattaa ottaa toisen emon poikueen hoitaakseen, jos niiden emo kuolee. Uskoisin siis, että siitä ei syntyisi harmia, jos Korkeasaaressa jokin toinen lintu ottaisi poikaset hoitaakseen, Järvenpää sanoo Uusimaalle.\nKorkeasaaren villieläinsairaalasta eläimet pyritään vapauttamaan luontoon turvalliseen ympäristöön, jossa on hyvät lähtökohdat elämälle ja lajityypillinen ympäristö.\nVaikka Andrei olisi innokas hoitamaan sorsia aikuisiksi saakka, hän ymmärtää, että ne kuuluvat luontoon. Andrein pyrkimyksenä on sopeuttaa sorsat kotipaikkansa lähellä olevaan lampeen, ja jos ne eivät parin viikon kuluessa sopeudu, hän on yhteydessä Korkeasaareen.\nSanna Järvenpää on ollut viisi vuotta eläinsuojeluyhdistyksen vapaaehtoisena, ja tietää kertoa, että keväisin kyselyitä luonnonvaraisista eläimistä tulee paljon.\nHänen mukaansa Suomessa ei suositella kokematonta ottamaan luonnonvaraista eläintä hoitaakseen, koska täällä on hyvät mahdollisuudet viedä eläin asiantuntevaan hoitoon. Moni ei edes tule ajatelleeksi, että loukkaantuneen eläimen voi viedä mille tahansa eläinlääkäreille, koska heillä on velvollisuus auttaa.\nSorsanpoikasista uutisoi ensin Uusimaa.\nMilloin villieläimen saa pyydystää:\nKun se otetaan eläintarhaan pidettäväksi.\nLihan ja munien tuottamista varten.\nNiiden tuottamiseen tarkoitettujen siitoseläinten tuottamiseen.\nTieteellistä tutkimusta varten.


MITEN YHDISTÄÄ KESÄ JA SALITREENIT?\n*Sisältää mainoslinkkejä Nyt kun kesä lähenee kohisten, ja keli alkaa olemaan korea kuin morsian, niin treenikuvioihin alkaa tulla uudenlaista kaipuuta. Salin uumenissa huhkiva salikansa alkaa kaihoillen kaipailla ulkoilman pariin, mutta ristiriitaiset fiilikset alkavat takoa takaraivossa.\nYli 750 ilmaista treeniä puhelimeesi, ole hyvä!\nMiltä kuulostaisi yli 750 treenin ilmainen kirjasto omassa puhelimessasi? Monipuolisia kotitreenejä, ulkotreenejä, kiertoharjoitteluita ja vinkkejä salille? Hyvältäkö? No siinä tapauksessa, sellainen sinulla jo on! Viimeisten viiden ja puolen vuoden aikana olen nimittäin ehtinyt jakaa\nYLEISIMMÄT VIRHEET KYYKYSSÄ – NÄIN NE KORJATAAN!\nEikö kyykky kulje? Tuleeko liikkuvuus vastaan? Eikö pakara tahdo aktivoitua tanko niskassa touhutessa, painot junnaavat ja polvet tykkäävät kyttyrää? Kyykkääminenhän on hämmentävän mukavaa ja koukuttavaa puuhaa, kun palaset on kohdillaan ja homma kulkee. Samalla toki kyykkytalkoot\nSALITREENI DIEETILLÄ? PARAS TOISTOMÄÄRÄ? MEITSI VASTAA!\n*Sisältää mainoslinkkejä Morjesta pöytään! Taas olen kohdannut niin päteviä kysymyksiä teiltä, että parempi ottaa niitä käsittelyyn yhdessä koossa! Tänään käsittelyssä parhaimmat toistomäärät lihaskasvuun tähdättäessä, salitreenin venyminen liian pitkäksi, jalkojen\nSe on tuo Sari treenannut tässä viimeisen reilun vuoden ajan kohtalaisen kovaa ja tavoitteellisesti kun taas itselläni on jostain syystä treenimotivaatio ollut välillä hiukkasen hakusessa. Päätinkin tilaisuuden osuessa kohdalle seurata yhden Sarin jalkatreenin ja kokeilla jos siitä vaikka\n3 KOVAA LIIKETTÄ EIKÄ MUUTA TARVITA – TÄMÄ JALKATREENI TALTEEN!\nHiki virtaamaan, kintut kitisemään ja pää punaiseksi! Voiko oikeasti tehokkaan, kehittävän ja kovan jalkatreenin saada aikaiseksi kolmella liikkeellä? No todellakin voi! Tämä treeni sisältää kolme raskasta liikettä vapailla painoilla ja on esimerkki siitä, kuinka muutamalla\nKYYKKY EI TUNNU PAKAROISSA! REISISSÄ KYLLÄ POLTTAA!\nKyykky ei tunnu pakaroissa, mutta jaloissa polttaa? Eilisestä postauksesta (PARHAAT PAKARALIIKKEET SALILLA – NÄMÄ EIVÄT MENE JALOILLE) inspiroituneena, kirjoitan yhdestä mulle usein heitetyistä kysymyksestä liittyen siihen, että jokin tietty liike esim. kyykky ei tunnu pakaroissa\nParhaat pakaraliikkeet salilla, jotka eivät mene jaloille! Mitä sellaisia liikkeitä olisi olemassa, jotka kasvattaisivat peppua, mutta eivät jalkoja? Moni loistavista pakaraliikkeistä ottaa nimittäin myös jalkoihin. Mitä jos ei kuitenkaan halua kinttuihin enempää massaa, mutta lisämuoto\nKehon puolierot liikkuvuudessa ja voimassa – Tunnista toispuoleisuus, ehkäise harmit\nVasen puoli vartalostani on vahvempi kuin oikea, kyseessä on lihasepätasapaino. Tämän huomaan selvästi: kompensoin vahvalla puolella heikompaa treeneissä. Esimerkiksi kyykyissä vasen puoli tekee enemmän töitä. Lisäksi vasen pakara hermottaa hyvin, oikea hyvin huonosti. Huomaan myös