PattU oli uusinnassakin KaMaa vahvempi | Urheilu | Keskisuomalainen\nEtusivu » Urheilu 15.7.2021 21:18\nPattijoen Urheilijat jatkoi noususuhdannettaan miesten Superpesiksessä hakemalla torstaina voiton jo sunnuntaina kotonaan lyömästään Kankaanpään Mailasta. Satakuntalaiset hyytyivät hyvän alun jälkeen kotitappioon 1–2 (2–0, 2–4, 1–1, 0–1).\nTappio oli KaMalle viides peräkkäinen, voitto raahelaisille kuudes kahdeksan viimeisimmän ottelun aikana.\nKaMa voitti avausjakson ensimmäisen aloittavan juoksuillaan Kari Kellokosken kakkosrajanäpäyksen onnistuttua juoksun arvoisesti ja PattUn kolmospuolen sählättyä Joona Anttilan kotiutuslyönnin.\nToisen jakson voittojuoksu nähtiin toisessa vuoroparissa, kun Juuso Keski-Koukkarin kotiuttama Simo Rahunen toi tilanteeksi 2–3.\nPattUn juoksut kotiutuskisassa jäivät kolmantena yrittäjänä olleen Rahusen kotiutukseen pahaan etuväärään kurkottaen. Sekin riitti voittoon raahelaisten ulkokentän kestettyä isäntien yritykset tasoittavalla.\nKolmen kotiottelun putken aloittaneen KaMan palkitut olivat Kellokoski (3 kärkilyöntiä/4 yritystä) ja sataprosenttista työtä mailan varressa tehnyt pomppuvaihtaja Henri Pulkkinen (7/7).\nPattijoen pirteimmät olivat kaksi juoksua toisella jaksolla lyönyt Sami Haapakoski (9/11) ja kaksi juoksua tuonut kärki Severi Piispanen (5/9).


Antakaa jo armoa Touko Aallolle | Tuomas Enbuske | Blogit | Iltalehti.fi\n14 syy 2018\nVihreiden puheenjohtaja Touko Aalto joutui burnout-sairauslomalle. Puolueen kannatus on romahtanut. Lisäksi Aallon yksityiselämässä on tapahtunut arkipäiväsiä asioita, joita lehdistö kutsuu nimellä “kohu”. Kohua tapahtumissa on tietty yhtä paljon kuin tangokuninkaallisen 100 000 euron omakotitalo Sotkamossa on “ökytalo”.\nAaltoa tunnutaan nyt vihaavan. Kuulemma siksi, että Aalto läpsi ilman paitaa miehen persettä Tukholman Gay Pridessä. Myönnän, että Touko teki pahan virheen. Minun jatkoillani olisi tuossa vaiheessa riisuttu paidan lisäksi jo housutkin jalasta.\nErona perinteiseen suomalaispoliitikkoon Toukolla oli läpsimiseen lupa ja kohteena oli toisen miehen perse eikä oman vaimon naama. Ilta-Sanomien politiikantoimittajalla Timo Haapalalla on voimakas ”homotutka”. Hän näes kertoi jutussaan, että perseelleläpsitty mies oli homoseksuaali, vaikkei sitä ollut missään sanottu.\nToisia vihataan, toisia taas palvotaan. Tasavallan presidentti Sauli Niinistön palvonta suomalaismediassa saisi jopa Leonid Breznevin vaivautumaan.\nEsimerkiksi toimittaja Risto Uimonen kirjoitti Sauli Niinistölle aivan liian pitkän, homoeroottisen rakkauskirjeen, jonka WSOY vahingossa julkaisi kirjana.\nLi Anderssonin imago on myös yltiömyönteinen. Hän jäi kiinni punaisia päin kävelemisestä Helsingin Kalliossa pienessä jurrissa, mikä varmasti oli Piritorin läheisyydessä sen hetken laillisin teko. Mutta sepä vain nostaa Anderssonin kannatusta. Äänestäjä antaa anteeksi rikoksen, jonka itse voisivat kuvitella tekevänsä.\nToukon Aallon puheenjohtajauran alkuun liittyi vahvaa sovinistista pa*kaa. Lehdissä Hesaria myöten päiviteltiin Aallon uuden naisystävän “seksipositiivisuutta”. Minulla on uutisia sinulle politiikan toimituksen harmaapääsetä, joka sait viimeksi seksiä Ahtisaaren presidenttikaudella. Seksipositiivisuus on lajiamme hengissä pitävä supervoima. Kysy vaikka äidiltäsi. Ja olet varmaan kysynytkin.\nLisäksi Touko Aaltoon liittyvä ärsytys johtuu Kepu-Suomen vihreästä stereotypiasta. Touko Aalto lunasti odotuksen, että city-vihreät ovat pervoja, ultraliberaaleja elostelijoita, jotka vievät isänmaamme turmioon loppumattomien orgioiden muodossa. Kyse on kuitenkin valitettavasti vain maalaisten fantasiasta. Tylsiä moralisteja ne vihreätkin ovat. Siksi Aaltoa pilkkasivat eniten selän takana omat puoluetoverit.\nNuoria on kiinnostanut paneminen siitä saakka kuin Lenita Airisto laskeutui puusta ja alkoi tauotta puhua nuoruuden seksistään Vesku Loirin kanssa. Ja kyllä myös vanhoja ihmisiä kiinnostaa seksi, mutta koska he eivät enää pääse panemaan. He alkavat maahamuuttovastustajiksi Facebookiin. Tai politiikan toimittajiksi.\nIkävä velvollisuuteni on nyt kertoa totuus suomalaispoliitikoista.\nSuositut ja epäsuositut poliitikot ovat oikeasti keskenään paljon samanlaisempia kuin tiedätkään.\nPoliitikot, jotka ovat kohtuuttomassa kansansuosiossa, käyvät kakalla ja katsovat pornoa kännykästään, kuten sinäkin. Ja ne, joita kansa vihaa gallupeissa, ovat jonkun äitejä, isiä ja lapsia. Heillä on unelmansa ja pelkonsa, kuten sinullakin. Suurin osa poliitikoista, puoluekannasta riippumatta, haluaa vilpittömästi rakentaa parempaa Suomea. Tai siis siihen saakka, kun saa nimityksen johonkin Alkon tai Veikkauksen johtopaikkaan. Niissä liksat ovat niin hyvät, että on varaa omatunnonpoistoleikkaukseen.\nJos tunkisit tehosekoittimeen ensin kansaedustajan ja sen jälkeen roskakuskin, mössöstä ei erottaisi kumpi on kumpi. Me kaikki ihmiset olemme vain kitisevä kasa happea, vettä ja hiiltä, traumoilla, pettymyksillä ja komplekseilla höystettyinä. Enkä tietenkään haluaisi tunkea ketään tehosekoittimeen. Ostin sen juuri ja se maksoi toista sataa.\nYleensä mukavimpia ovat perussuomalaiset ja kristilliset, koska ne tulevat valmiiksi alastatuksesta. Ne tietävät, että varmaan jo valmiiksi vihaan heitä, joten he yrittävät olla kivoja. Ylimielisimpiä ovat vihreät. Mutta vain ryhmänä. Yksilöinä vihreät ovat ihan siedettäviä.\nHuippusuosittu tasavallan presidentti Sauli Niinistö taas ei ole niin ihmeellinen nero, minkälaiseksi hänet julkisuudessa kuvataan. Hän on ihan tavallinen suomalainen mörökölli, kuin kenen tahansa kaverin isä. Niinistö nyt vain on populisti, jonka suurin saavutus lienee se Molotov-Ribbentrop-sopimus, mikä Suomessa viime kesänä sovittiin kun Trump ja Putin täällä tapasivat. Vai osaako joku sanoa mitä sillä tapaamisella saavutettiin? Muuta kuin kuulemma miljardien mainosta Helsingille. Nyt kaikki ryntäävät kesälomalla Helsinkiin, samalla tavalla kuin sinä varasit juuri lennot Saksan Hampuriin vain siksi, että Trump ja Putin tapasivat siellä ennen Helsinkiä.\nTuokaa Helsinkiin Kardashianit tai juuri eronnut Johnny Depp, niin Helsinki-Vantaalla alkaa pyöriä muitakin kuin suomalaisfirmojen irtisanomisia tekemään tulevia ruotsalaisia konsultteja.\nNiinistön narsistikokouksen suurin anti oli se, ettei Suomi ikinä pääse Naton jäseneksi. Että kiitä Niinistöä, kun parinkymmenen vuoden päästä vetelet kaalisoppaa Johan Bäckmanin johtamassa kolhoosissa.\nOlemme opportunistien kansakunta. Esimerkiksi Ilta-Sanomien Timo Haapala rakastaa valtaa. Hän kirjoittaa saulipositiivisia takamuksennuolentajuttuja omanikäisistään vanhoista miehistä, joilla on valtaa. Ja haukkuu kaikkea, mikä tätä maskuliinisuutta uhkaa, eli yleensä nuoria vasemmistopoliitikkoja. Haapalan Twitter-suhde keskustan Seppo Kääriäiseen on henkistä perseelleläpsimistä. Ja lähenee seksipositiivisen Toimi Kankaanniemen omakustannerunoja\nMistä sitten tiedän, minkälaisia poliitikot ovat?\nVaikka nuori ulkonäköni hämää, olen vanha mies. Olen ollut 22 vuotta jotain, mistä julkisessa keskustelussa käytetään pilkkanimeä ”toimittaja”. Olen haastatellut satoja poliitikkoja. Kuntoni on noussut jo heidän nostattamansa verenpaineen takia. Olen haastatellut kaikkia Suomen pääministereitä vuodesta 1991 ja tavannut kaikki tasavallan presidentit vuodesta 1981. Olen tentannut useasti jokaista puoluejohtajaa, kymmeniä ministereitä, satoja kansanedustajia.\nUsean poliitikon kanssa olen myös ystävystynyt. Heitä on joka puolueesta. Joidenkin kanssa olen myös saunonut. Hjalliksen kanssa en uskalla, vaikka olenkin vahvasti likinäköinen ja olen aina saunassa ilman silmälaseja. Tuskin minua Hjalliksen saunaan kutsuttaisiin, sillä minulla ei ole mitään ministerinsalkkuja jaossa ja ainoa hallituspaikka, mitä minulle on koskaan tarjottu on taloyhtiöni hallituksessa. Juoksin pakoon, koska en jaksa tapella mielisairaiden kanssa pihan penkin väristä.\nVaaleissa olen äänestänyt demareita, vihreitä, RKP:tä ja kokoomusta. Ensi vaaleista en tiedä. Toisin kuin muut toimittajat, kerron aina ketä äänestän. Mutta vasta vaalien jälkeen, sillä en halua heikentää ehdokkaani mahdollisuuksia etukäteen.\nItse en aio koskaan politiikkaan lähteä, sillä olisin äärimmäisen huono poliitikko. Olen impulsiivinen, paha suustani, helposti rahalla lahjottavissa ja harrastan monia paheita, jotka eivät näyttäisi hyvältä Seiskan etusivulla. 70-luvulla olisin todennäköisesti ollut DDR:n agentti. Ja parhaillaan olen CIA:n agentti.\n← Koira on tuhat kertaa ihmistä fiksumpi\nEduskunta tarvitsee lisää kulukorvauksilla kikkailijoita →


Enää kaksi viikkoa heinäkuun alkuun, jolloin pääministeri Netanyahun mukaan aloitetaan Länsirannan alueiden liittämisprosessi Israelissa.\n”Häntä te rakastatte, vaikka ette ole häntä nähneet, häneen te uskotte, vaikka ette nyt häntä näe, ja riemuitsette sanomattomalla ja kirkastuneella ilolla, 9sillä te saavutatte uskon päämäärän, sielujen pelastuksen.10Sitä pelastusta ovat etsineet ja tutkineet profeetat, jotka ovat ennustaneet teidän osaksenne tulevasta armosta, 11ovat tutkineet, mihin tai millaiseen aikaan heissä oleva Kristuksen Henki viittasi, edeltäpäin todistaessaan Kristusta kohtaavista kärsimyksistä ja niiden jälkeen tulevasta kunniasta.” 1.Piet. 1:8-11\nKristuksen ensimmäinen tulemus tapahtui juuri niinkuin on kirjoitettu. Sen jälkeen profeettojen mukaan tapahtuu pitkä ketju muita ilmoitettuja asioita, jotka ovat sidotut juutalaisen kansan historian tapahtumiin. Kärsimykset ja risti ovat toteutuneet Kristuksen kohdalla. Jumalan armo tuli osaksemme. Kristus sovitti syntimme. Kärsimyksistä ovat olleet osallisina myös juutalaiset valittuna kansana mm. Hitlerin vainon alla.\nKristuksen kunnian toteutumista on seurakunta odottanut 1. Pietarin epistolan mukaan kauan. Se aika koittaa profeettojen ennustusten mukaisesti. Juutalaisten silmiltä otetaan peite pois kun he joutuvat koko maailman paineen alla kääntymään Herransa puoleen, jota eivät vielä tunne.\nOletko miettinyt, että miten tuolla alueella asutaan niiden ydinaseiden käytön jälkeen?\nEsim. Hiroshiman kaupungin väkiluku kaksinkertaistui pommin jälkeen kuudessa kuukaudessa 80.000:sta 160.000:een asukkaaseen helmikuuhun 1946 mennessä…\nTuntuu siltä, että jokin tässä skenaariossa ei nyt oikein toimi…\nJae 15 on vaikea. Hesekiel kuvaa Googin tuhoa ”Israelin vuorilla”, Hes. 39:4. Se ei sulje pois sitä, että myös muualta tulevia sotajoukkoja tuhotaan. Joka tapauksessa alueilla voidaan asua vielä ydinaseen käytön jälkeenkin.\nJae 15 voi kertoa myös Kristuksen paluusta maan päälle, jolloin hän lyö yliluonnollisella tavalla Antikristuksen joukkoineen, jotka ovat hyökänneet Israelia ja Jerusalemia vastaan, Ilm. 19:15 ja Sak. 14:3-4.\nJälleen perusteltua tekstiä Raamatun pohjalta, kiitokset siitä. Kuvailit varsin hyvin sen, kuinka Jeesus Kristus tulee käyttämään kuningasvaltaansa tuhannen vuoden ajan. Ja hallinnnan kohde on tämä meidän maapallomme. Onko sinulla Harri selitystä siihen, miksi niin monet ajattelevat kaiken hyvän olevan taivaassa ja että tämän maapallon Kaikkivaltias on jättänyt vain meidän ihmisten varaan?\nViittasit Roomalaiskirjeeseen, jossa todetaan, että ”Sen tapahduttua koko Israel on pelastuva.”(11:26a) Sinä olet sitä mieltä, että tuo ”sen tapahduttua” viittaa Israelin kääntymiseen. Vai ymmärsinkö oikein lauseesi ”Israelin kääntyminen tapahtuu Googin sodan yhteydessä ja siitä kertovat mm. seuraavat jakeet; Sak. 12:10, Hes. 39:29 ja Joel 2:23”?\nRoomalaiskirje ei kuitenkaan painota niinkään Israelin kääntymistä vaan edellisessä jakeessa lukee ” paatumus, joka on kohdannut osaa Israelin kansasta, kestää siihen asti kun muista kansoista koottava määrä on tullut täyteen.” Mitä sinun mielestäsi tarkoittaa tuo ”muista kansoista koottava määrä” ja sen täyttyminen? Alkoiko tuo ”muiden kansojen”(=pakanoiden KR38) kokoaminen silloin kun Kornelius ensimmäisenä ympärileikkaamattomana liittyi Kristuksen välittämään uuteen liittoon?\nJotenkin minusta tuntuu tällaisia lukiessa siltä, että Raamattua tulkitaan tässä vähän samalla tavalla kuin etsiä osviittaa Nostradamuksen profetioista tai Pekka Ervast yritti Tietäjä -lehdessään ennustaa lähitulevaisuuden käänteitä. Kristillinen kirkkohan on kohta 2000 vuotta ymmärtänyt Jesajan 9. luvun yksinkertaisesti Messiasprofetiaksi, joka täyttyi Jumalihminen Jeesus Kristuksen syntyessä. Sitä ei ilman syytä ole luettu jouluaamun profetiana viimeistään keskiajalta lähtien.\nEn ole etsinyt vastauksia muualta kuin Raamatusta ja tulkinnut sen profetioita. Tässä on muuten kyse Jesajan 11. luvusta eikä 9. luvusta, joka on messiasprofetia ilman muuta.\nJesajalla juuri 11. luku ja 2. luku sekä 65. luku kertovat tuhatvuotisen messiaanisen valtakunnan ajasta ja sen tulemiseen liittyvistä asioista.\nVesa tarkoittaa tieysti jälkeläisiä.\nVai mitä Jesaja 65: 23 Tarkoittaa kun sanotaan. ” He eivät tee työtä turhaan, eivätkä lapsia synnytä äkkikuoleman omiksi, sillä he ovat Herran siunattujen siemen ja heidän vesansa ovat heidän tykönänsä. ”\nJeesuksella ei ollut jälkeläisiä. Ja Jeesuksen valtakunta on kuoleman tuolla puolen.\nAabrahamille luvattiin paljon jälkeläisiä Kristuksessa:\n”Ja minä teen sinun jälkeläistesi luvun paljoksi kuin taivaan tähdet ja annan jälkeläisillesi kaikki nämä maat, ja sinun siemenessäsi (Kristuksessa) tulevat siunatuiksi kaikki kansakunnat maan päällä.” 1.Moos. 26:4\nKuitenkin vain lupauksen lapsille luvataan siunaus, ei lihan puolesta lapsille:\n”se on: eivät ne, jotka lihan puolesta ovat lapsia (juutalaiset), ole Jumalan lapsia, vaan lupauksen lapset (kristityt), ne luetaan siemeneksi.” Room. 9:8\nJuutalaisetkin saavat Jumalan lapseuden Aabrahamin siemenessä, eli Kristuksessa sen jälkeen, kun he kääntyvät hänen puoleensa.\nKuten Jeesus (Matt23:38) totesi juutalaisille: ”Katso, ’teidän huoneenne on jäävä hyljätyksi.” Näinhän kävi vuonna 70, kuten Jeesus ennusti tai paremminkin tiesi. Mutta Hän jatkoi:\nSillä minä sanon teille: ”tästedes te ette näe minua, ennenkuin sanotte: Siunattu olkoon hän, joka tulee Herran nimeen.” (Matt23:39) Mitä näistä Jeesuksen sanoista on pääteltävissä? Jeesus siis tietää, että juutalaiset tulevat näin vielä kerran sanomaan. Peite on kuitenkin vielä ”kansana” heidän kasvoillaan.\n(5. Moos. 4:30-39) toteaa: ”Aikojen lopulla sinä palajat Herran, sinun Jumalasi, tykö ja kuulet hänen ääntänsä. Sillä Herra, sinun Jumalasi, on laupias Jumala. Hän ei jätä sinua eikä hukuta sinua; hän ei unhota sinun isiesi kanssa tekemäänsä liittoa, jonka hän on heille valalla vahvistanut”. (Hoos. 3:4-5): ”Kauan aikaa saavat israelilaiset olla ilman kuningasta ja ruhtinasta, ilman uhria ja patsasta, ilman kasukkaa ja kotijumalia. Sen jälkeen israelilaiset kääntyvät ja etsivät Herraa, Jumalaansa, ja Daavidia, kuningastansa —toisin sanoen, Kristusta. Vapisten he lähestyvät Herraa ja hänen hyvyyttänsä päivien lopulla.” Asarja (2. Aik. 15:2-4): ”Jos hylkäätte Jumalan, niin hän hylkää teidät. Kauan aikaa on Israel ilman oikeata Jumalaa, ilman opetusta antavaa pappia ja ilman lakia. Mutta kun he ahdistuksessaan palaavat Herran, Israelin Jumalan tykö ja etsivät häntä, niin he löytävät hänet.” Näin myös Paavali toteaa: (Room11:25) ”Israelia on osaksi kohdannut paatumus—hamaan siihen asti…” Vaan en tiedä, enkä ennusta — mihin asti.\nMielestäni tässä kannattaa kiinnittää huomio sanoihin — ”kun he ahdistuksessaan palaavat”. Israelille vaikuttaa siis tekstin mukaan kohtaavan ahdistuksen aika, ennenkuin he vavisten lähestyvät Herraa. Kun Jeesus tulee takaisin, niin Hän tulee valtasuuruudessaan. (Apt1:9-11). ”Sillä niinkuin salama leimahtaa idästä ja näkyy hamaan länteen, niin on oleva Ihmisen Pojan tulemus.” Tekstin mukaan ”vaikuttaa siis siltä”, että juutalaiset etsivät ennen Kristuksen paluuta Herran kasvoja, koska Kristuksen paluun jälkeen se on kaikille myöhäistä.\nVaikea on uskoa siihen, että koko maailma tulisi täyteen Herran tuntemusta, sillä ei synti meistä poistu täällä maailmanajassa ja yleisesti ottaen Jumalan tuntemus näyttää päinvastoin vähenevän ja epäjumalanpalvelus ja se mikä siihen liittyy päinvastoin kasvaa.\nProfeettojen kuvaamassa messiaanisessa valtakunnassa ihmiset vielä heissä olevan perisynnin takia kuolevat:\n”Ei siellä ole enää lasta, joka eläisi vain muutaman päivän, ei vanhusta, joka ei täyttäisi päiviensä määrää; sillä nuorin kuolee satavuotiaana, ja vasta satavuotiaana synnintekijä joutuu kiroukseen.” Jes. 65:20\nMutta koska saatana on sidottu tuhanneksi vuodeksi, maailma on täynnä Herran tuntemusta:\n”Ja hän otti kiinni lohikäärmeen, sen vanhan käärmeen, joka on perkele ja saatana, ja sitoi hänet tuhanneksi vuodeksi.” Ilm. 20:2\nIhmiset eivät silloin myöskään enää sodi keskenään:\n”Ja hän tuomitsee monien kansojen kesken, säätää oikeutta väkeville pakanakansoille, kaukaisiin maihin saakka. Niin he takovat miekkansa vantaiksi ja keihäänsä vesureiksi; kansa ei nosta miekkaa kansaa vastaan, eivätkä he enää opettele sotimaan.” Miika 4:3\nVasta tuhatvuotisen valtakunnan ja viimeisen tuomion jälkeen ei kuolemaa enää ole:\n”Ja meri antoi ne kuolleet, jotka siinä olivat, ja Kuolema ja Tuonela antoivat ne kuolleet, jotka niissä olivat, ja heidät tuomittiin, kukin tekojensa mukaan. Ja Kuolema ja Tuonela heitettiin tuliseen järveen. Tämä on toinen kuolema, tulinen järvi. Ja joka ei ollut elämän kirjaan kirjoitettu, se heitettiin tuliseen järveen.” /Ilm. 20:13-15\n”Vihollisista viimeisenä kukistetaan kuolema.” /1.Kor. 15:26\nOk, ymmärrän tulkintasi. Noinkin asia tietenkin voidaan käsittää. Omasta mielestäni vaan on vaikea kuvitella tänne maailmaan tilaa, jota tuossa kuvaat. Ehkä se vaan johtuu siitä, että tämä aika alkaa mielestäni hiljalleen lähestyä Nooan aikoja, niin kyselen, voisiko tämä maailma muuttua noin radikaalisti paremmaksi? Toisaalta, kun Jesaja (65:17) toteaa: ”Sillä katso, minä luon uudet taivaat ja uuden maan. Entisiä ei enää muisteta, eivätkä ne enää ajatukseen astu,” niin (Jes65 jakeen 20 ja ss.) voisi mielestäni liittää luontevasti myös siihen.\nEikö maailmassa ole kuitenkin paljon asioita, jotka ovat menneet parempaankin suuntaan vaikka usein ajatellaankin, että ”ennen oli kaikki paremmin”? En ihan ymmärrä tuota synkkää ajatusta, että kaikki on vain kauhean pahaa ja menee aina vain pahempaan suuntaan. Eihän se pidä paikkaansa.\nToki näin on, kuten toteat parempaan suuntaan on menty monellakin tavalla. Toisaalta, kun länsimaissa kirkkoon kuuluvien määrä on jo pitkään ollut laskeva ja näyttää laskevan edelleen, niin ei se kristillisten arvojen kannalta oikein hyvältä näytä. Kun kirkon ovet aukenivat sulun jälkeen, niin lisäystä ei ollut todettavissa ainakaan siinä kirkossa, jossa tapaan käydä. Toisaalta mietin, kuinka kaukana ihmiset ovat ylipäätään uskonnollisesta kielestä, mikäli seurakuntayhteys on syystä tai toisesta katkennut.\nKommentissasi oli kolme asiaa, jotka kiinnittivät huomiota: kristilliset arvot, kirkossa käynti ja uskonnollinen kieli. Onkohan niin, että muun muassa juuri nämä asiat tavallaan vievät ihmisiä nykyään kauemmas Jumalasta.\nKristillisistä arvoista puhutaan, mutta mitä ne oikein ovat. Mieltävätkö ihmiset ne ainoastaan elämää rajoittaviksi asioiksi?\nKirkossa käynti lienee monille äärimmäisen tylsä ja vanhanaikainen tapa. En ole itsekään siitä ollut kovin innostunut, vaikka Jeesukseen uskonkin.\nUskonnollinen kieli taas ei tosiaan kerro tämän päivän ihmiselle paljoakaan. Voisiko asiat sanoa niin, että ihmiset kiinnostuisivat sen sijaan, että kieltä opetettaisiin ihmisille?\nSana ”silloin” kytkee nämä kaksi asiaa toisiinsa? Onko tässä kielen tuntijan mielestä käännösvirhe, vai onko oikein käännetty? Jakeet 5 ja 6.\nTosiaan, mietin sitä viimeksi saarnan aikana, miten mahtaa olla tuon uskonnollisen kielen laita. Kun kirkossa käynti on vähentynyt, kieli varmasti kuulostaa lähinnä ”hebrealta.” Lienee niin, että tuo kieli alkaa tuntua kovin vieraalta, kun seurakuntayhteys on jäänyt jostain syystä katkolle. Varmasti silloin kristilliset arvot (mielestäni yksin usko Kristukseen on noiden arvojen perusta lyhyesti sanottuna) ja jumalanpalvelus alkavat menettää merkitystään ja tuntua tylsältä.\nSitä minun on hieman vaikea ymmärtää, miten usko Jumalaan jotenkin rajoittaisi elämää. Jos tälläinen kokemus syntyy, niin mikä siihen lienee syy. Lakihenkinen saarna tai jokin muu vastaava. Mikä sitten mahtaisi olla sanoitus, joka vastaisi nykyajan ihmisen uskonnollisia tarpeita.\n”Mikä sitten mahtaisi olla sanoitus, joka vastaisi nykyajan ihmisen uskonnollisia tarpeita.”\nTärkeä kysymys. Mutta onko tämän päivän suomalaisella ihmisellä ”uskonnollisia” tarpeita? Vai onko tarpeet vain rahallisia, terveydellisiä ja elämyksellisiä? Joillekin saattaa kirkossa käynti tarkoittaa vaikkapa elämyksellistä ihastumista kirkkorakennukseen matkoilla ollessaan. Ovatko ihmiset tänä päivänä vain niin pinnallisia, ettei mitkään sanat riitä pääsemään syvemmälle. Ellei sitten Jumalan Henki kosketa…\n”Ellei sitten Jumalan Henki kosketa…”\nNäin se taitaa olla. ”Ihminen ei voi ottaa mitään, ellei sitä anneta ylhäältä.” Tietenkin vain yksin Jumala voi avata korvamme, että me otamme Hänen sanastaan vaarin joko puhutun tai luetun sanan kautta. Kirkko on joutunut tavallaan marginaaliin, kun nykyisin on niin paljon muuta tarjolla. Onko kenties niin, että nykyinen epidemia on hieman herätellyt ihmisiä pohtimaan elämän syvimpiä arvoja.\n” As-salam alaykum. tätätkö tarkoitat ? Salam aleykum. salama leiskuu…. Sen pitäisi tarkoittaa; ’ Rauha olkoon sinulle.’\nIhmisen Pojalla on kaksi tulemusta. Ensimmäinen on hänen tulemuksensa ”tuuliin ja pilviin”, eli seurakunnan ylösotto ennen ”Jahven vihan ajan” koittamista maan päällä:\n”Sillä itse Herra on tuleva alas taivaasta käskyhuudon, ylienkelin äänen ja Jumalan pasunan kuuluessa, ja Kristuksessa kuolleet nousevat ylös ensin; sitten meidät, jotka olemme elossa, jotka olemme jääneet tänne, temmataan yhdessä heidän kanssaan pilvissä Herraa vastaan yläilmoihin; ja niin me saamme aina olla Herran kanssa.” /1.Tess. 4:16-17\nToinen tulemus on hänen ”Jahven vihan ajan” jälkeen tapahtuva paluunsa maan päälle Jerusalemiin, jolloin hän lyö Antikristuksen joukkoineen:\n”Minä kokoan kaikki pakanat sotaan Jerusalemia vastaan. Kaupunki valloitetaan, talot ryöstetään, naiset raiskataan, ja puoli kaupunkia (Itä-Jerusalem) lähtee pakkosiirtolaisuuteen, mutta jäljelle jäävää kansaa ei hävitetä kaupungista. Ja Herra on lähtevä liikkeelle ja sotiva näitä pakanoita vastaan, niinkuin sotimispäivänänsä, taistelun päivänä. Hänen jalkansa seisovat sinä päivänä Öljymäellä, joka on Jerusalemin edustalla itää kohti. Ja Öljymäki halkeaa kahtia idästä länteen hyvin suureksi laaksoksi: toinen puoli mäkeä siirtyy pohjoiseen ja toinen puoli etelään päin.” /Sak. 14:2-4\nVertaa tähän myös:\n”Ja kun he katselivat taivaalle hänen mennessään, niin katso, heidän tykönänsä seisoi kaksi miestä valkeissa vaatteissa; ja nämä sanoivat: ”Galilean miehet, mitä te seisotte ja katsotte taivaalle? Tämä Jeesus, joka otettiin teiltä ylös taivaaseen, on tuleva samalla tavalla, kuin te näitte hänen taivaaseen menevän.” /Ap.t. 1:10-11\nTämä ”Jahven vihan ajan” pituus on Ilmestyskirjan mukaan 42 kuukautta:\n”Mutta temppelin ulkopuolella oleva esikartano erota pois, äläkä sitä mittaa, sillä se on annettu pakanakansoille; ja he tallaavat pyhää kaupunkia neljäkymmentäkaksi kuukautta.” /Ilm. 11:2\n”Ja sille (Antikristukselle) annettiin suu puhua suuria sanoja ja pilkkapuheita, ja sille annettiin valta tehdä sitä neljäkymmentä kaksi kuukautta.” /Ilm. 13:5\nHepreaksi lause kuuluu\nHaveinu Shalom alehem, Haveinu Shalom alehem.\n”Haveinu Shalom alehem”\nRaamatussa puhutaan näissä yllä mainituissakin kohdissa paljon kansasta ja kansoista. Me nykyihmiset taas ajattelemme näitä asioita hyvin yksilökohtaisesti esimerkiksi uskoon tulosta tai siitä luopumisesta puhuessamme. Miten ymmärrätte tämän asian?\nUudessa liitossa pelastutaan yksilöinä eikä kansakuntina. Mutta Israel on tästä poikkeus, koska se on kuitenkin ”valittu kansa”. Mihin valittu? Vastaus lienee, että valittu kärsimään. Niin ainakin historia todistaa. Toki sielläkin on aina ollut se jäännös.


Mia Ehrnrooth paljastaa yksityiskohtia tapaamisestaan Kauniit ja rohkeat -näyttelijöiden kanssa - "Siitä perussekoilusta ei pääse kukaan irti"\nNea Lundström 30.5.2021\nSalatut elämät -sarjasta tunnetuksi tullut näyttelijä, yrittäjä ja perheenäiti Mia Ehrnrooth tapasi hiljattain Salkkarit-kollegansa Axel Milliamin kanssa Kauniit ja rohkeat -ohjelman näyttelijätähtiä.\nTapaaminen järjestettiin Zoomissa, ja Kaunareista paikalla olivat Jacqueline Wood, joka esittää Steffy Forresteria sekä Darin Brooks, joka vetää Wyatt Spencerin roolin.\n– Se oli ihan sairaan hauskaa! Oli niin makeeta päästä tapaamaan kansainvälisiä tähtiä, Ehrnrooth hehkuttaa Metropolille.\nEhrnroothin mukaan oli kiinnostavaa kuulla, millaisia Woodin ja Brooksin arkiviikot ovat. Usein ajatellaan, että Hollywood-starojen elämä olisi pelkkää shampanjan siemailemista ja luksusta, mutta todellisuus taitaa silti olla toinen.\n– Kollegoiden kanssa jutustellessa hypähtää keskustelu usein siihen, kuinka yhdistää työ, vapaa-aika ja perhe-elämä. Ilmeisesti myös kuuluisat maailmantähdet painivat näiden samojen pulmien kanssa, Ehrnrooth toteaa.\n– Heilläkin on sama perhearki kuin meillä ja välillä aamukahvit rinnuksilla. Siitä perussekoilusta ei pääse näemmä kukaan irti, vaikka kuinka Hollywoodissa asustaisikin, näyttelijä nauraa.\n– Ihana tietää, että ei ole yksin tässä sopassa.\nMia Ehrnroothilla on kaksi lasta miehensä Joel Roosin kanssa.\nNäyttelijäntöiden lisäksi Ehrnrooth pyörittää omaa Aim by Mia -nimistä start-up-yritystään, joka tähtää kansainvälisille muotimarkkinoille luksussukillaan ja design-kasvomaskeillaan.\nHuh, mikä kohtaaminen! Salatut elämät -tähdet ja Kauniit ja rohkeat -näyttelijät tapasivat toisensa\nAiheet Axel Milliam Darin Brooks Jacqueline Wood Julkkikset Kauniit ja rohkeat Mia Ehrnrooth Salatut elämät


Dr. Patrick Young, kirjailija aasraw\nKaikki mitä sinun pitäisi tietää pregabaliinista\nTohtori Patrick Young kirjoitti Pregabaliini .\n1.Mikä on Pregabalin? Pregabaliini (148553-50-8) on lääke, jota myydään enimmäkseen tuotenimellä Lyrica eri puolilla maailmaa. Se on epilepsialääke, jota kutsutaan myös kouristuslääkkeeksi. Lääkettä käytetään hidastamaan aivoimpulsseja, jotka johtavat kouristuksiin. Toisaalta, pregabaliini vaikuttaa aivoihin […]\nKuinka Orlistat toimii laihtumislääkkeenä?\nTohtori Patrick Young kirjoitti Galleria .\nWorld Population Review -tietojen mukaan Yhdysvallat on maailman väestön lihavuuden kannalta 12. sijalla. Tautien torjuntakeskuksen (CDC) arvioiden mukaan vuonna 36.9 kerättyjen tietojen perusteella 20% yli 2016-vuotiaista amerikkalaisista aikuisista on lihavia. Virallisten tilastojen mukaan 41.1% naisista ja […]\n1. Synephrine HCL -katsaus Nykyään suuri osa väestöstä etsii vaihtoehtoja terveellisen painon ylläpitämiseksi. Hyvin, kaikkien joukossa, Synephrine HCL -jauheen käyttö on yksi turvallisimmista tavoista, joilla voit pitää epäterveelliset rasvat loitolla. Synefriinijauhe on alkaloidi-kemiallinen yhdiste, jota ei ole harvinaista löytää. [...]\n1. Mikä on Pyridoxal Hydrochloride? Pyridoxalhydrokloridi tai B6-vitamiini on vesiliukoinen vitamiini, jota esiintyy yleisesti elintarvikkeissa. Sitä käytetään pääasiassa ravintolisäaineena. Lisäaineena käytettäessä Pyridoxal Hydrochloride voi hoitaa tai estää monia lääketieteellisiä ongelmia. Se otetaan yleensä injektiona, suun kautta tai ravintolisinä. Jos olet kehonrakentaja, tämä vitamiini […]\nSeksuaalisten toimintahäiriöiden uskotaan olevan yleisiä miehillä ja onnekkaita heille; Niistä kaikista on valittavissa hoitomuotoja Viagra-, Cialis- ja ED-lääkkeistä. Heillä on myös hormonaalisia hoitoja sukupuolen palauttamiseksi. Naiset tuntevat olevansa jätettyinä tässä. Onneksi heillä on myös valintoja. [...]\nNimellinen 2.60 ulos 5\nTadalafiilin (Cialis) jauhe\nNimellinen 3.36 ulos 5


Kotikuusesta III: Saksan sekaantuminen Suomen kansalaissotaan\nSaksan sekaantuminen Suomen kansalaissotaan\nSuomen ulkopolitiikan suuntauksella Saksaan oli jo vanhastaan kulttuuriperinteellinen perusta. Suuntaus sai lisää kannatusta I maailmansodan aikana vuonna 1915, kun Suomen porvaristo solmi sopimuksen jääkäripataljoonan kouluttamisesta Saksassa.\nSuomen ja Saksan väliset suhteet\nMarraskuun 14. päivänä, toisen suurlakon aikana, lähetettiin Suomesta Berliiniin neuvottelijaksi johtava aktivisti suurneuvos Edvard Hjelt. Hän itse kirjoittaa muistelmissaan lähdöstään seuraavaa:\n”’Hanki nyt vain saksalaiset tänne, muuten me emme tule toimeen’, sanoi minulle vähän ennen lähtöäni se henkilö, josta sittemmin tuli ensimmäinen valtionhoitajamme, ja saman evästyksen antoivat minulle muutkin Helsingissä olevat johtavat saksalaisystävät. Tuo tehtävä minun nyt oli koetettava saada suoritetuksi asianomaisessa paikassa. Lopullinen toimeksianto tuli siinä muodossa, että minun katsottiin pitävän ’hoitaa terveyttäni eteläisemmässä seudussa'”1\nVuoden 1918 alussa, kun Suomi oli saanut itsenäisyytensä, syntyi jälleen keskustelu Suomen julistamisesta puolueettomaksi. Tähän kiinnitti huomiota mm. Saksan yleisesikunnan poliittisen jaoston palveluksessa ollut kapteeni Ernst v. Hülsen.\nHänen mielestään tällainen teko ei olisi hyödyttänyt Suomea eikä Saksaa, koska – hänen myöhemmän arvionsa mukaan – puolueeton Suomi ”ei olisi saanut uhkaavaa punaisten hirmuvaltaa vastaan avukseen saksalaisia joukkoja, eikä Saksa olisi voinut odottaa Suomesta tukea, kun sen sotavoimat etenisivät Pietaria vastaan. Lisäksi Suomi olisi siihen aikaan ollut sotilaallisesti aivan liian heikko turvaamaan puolueettomuuttaan ja varsinkin estämään liittoutuneita kuljettamaan joukkojaan Suomen läpi”.2\nSuomen ja Saksan väliset neuvottelut\nSuomalaiset olivat olleet yhteydessä saksalaisiin jo ennen kansalaissodan puhkeamista. Esimerkiksi 19.1.1918 lähettivät Suomen hallituksen valtuutetut E. Hjelt, R. Erich ja S. Sario kirjelmän Saksan armeijan päämajoitusmestarille kenraali Ludendorffille. Kirjelmässä pyydettiin jääkäripataljoonan tuomista Suomeen. Lisäksi siinä pyydettiin, että Suomi saisi ostaa Saksalta aseita ja muita sotatarvikkeita.3\nKun kansalaissota 28.1.1918 puhkesi, käynnistyivät neuvottelut uudelta pohjalta. Jo 31.1. lähettivät Hjelt, Erich ja eversti W. Thesleff kirjelmän Saksan ulkoasiainministeri v. Kühlmannille. Kirjelmässä kuvattiin oloja Suomessa seuraavasti:\n”Maan rauhallisella väestöllä oli suoritettavana melkein yli-inhimillinen tehtävä puolustaessaan itseänsä, laillista järjestystä ja maan vapautta maan huonoimmasta aineksesta koottua vähemmistöä vastaan, jonka venäläinen aseväki oli varustanut aseilla ja jota Venäjän hallitus avusti aseilla ja joukoilla. ’Suuressa hädässään’, sanottiin kirjelmässä, ’anoo maa nyt Saksan apua. Jos välitön sotilaallinen esiintyminen on mahdoton, odotamme ainakin seuraavia toimenpiteitä: että Saksa panee ankaran vastalauseen Venäjän vallan asioihimme sekaantumista vastaan, että vaaditaan venäläisten joukkojen aseistariisumista ja nopeata poistumista ja estetään uusien joukkojen maahankuljettaminen'”4\nSodan ensi päivistä lähtien lähetettiin Suomesta avunhuutoja Saksaan. Hjelt mainitsee muistelmissaan erään, joka oli päivätty jo 31.1. Tukholmassa:\n”Kenraali Mannerheim pyytää tänään tänne saapuneen maaherra Heikelin kautta hartaasti heti lähettämään kaksi saksalaista yleisesikuntaupseeria hänen apulaisikseen sekä kuljettamaan maahan ainakin 10 000–20 000 kivääriä, 50 konekivääriä ammuksineen – – sekä 100 jääkäriä.”5\nTammikuun 31. päivänä v. Kühlmann antoi suostumuksensa jääkäripataljoonan kuljettamisesta Suomeen jo aikaisemmin käytyjen neuvottelujen tuloksena. Ehtona kuljettamiselle oli kuitenkin se, että joukko oli kuljetettava ilman aseita ja varustuksia. Aseiden lähettäminen siirrettiin myöhempään ajankohtaan, joka olisi Saksalle edullisempi.\nHelmikuun 8. päivänä allekirjoitti Hjelt aseiden hankintaa koskevan välikirjan yleisesikunnassa. Saksalaisten viranomaisten toivomuksesta ei aseita kuitenkaan ostanut Suomen valtio eikä myynyt Saksan sotaministeriö, vaan myyjäksi oli merkitty saksalainen toiminimi Mannersmann ja ostajana oli Mauritz Gripenberg. Hjelt kuitenkin todisti erityisessä asiakirjassa, että Suomen valtio oli tavaroiden oikea vastaanottaja ja maksaja.6\nSaksa ei voinut aseiden toimittamisessa toimia avoimesti siksi, että se kävi juuri parhaillaan rauhan- ja aseleponeuvotteluja Venäjän kanssa Brest-Litovskissa. Saksalle olisi ollut edullista solmia rauha Venäjän kanssa, jotta se olisi paremmin voinut koota voimansa taisteluun lännessä. Jos Venäjä olisi saanut tietää sen Suomen-suunnitelmista, olisivat neuvottelut saattaneet vaikeutua.7\nKun neuvottelut Brest-Litovskissa katkesivat 11.2.1918 Venäjän ilmoitettua lopettavansa sodan, oli Saksalla tämän jälkeen taas vapaat kädet toimia.8 Saksalaiset olivat kyllä jonkin verran epätietoisia siitä, miten tämän jälkeen tulisi toimia suhteessa Venäjään. Seitsemänpäiväisen aselevon kestäessä käytiin neuvotteluja. Ratkaisu tehtiin Bad Homburgissa 13.2.1918 kruununneuvoston kokouksessa.\nLäsnä olivat keisari Wilhelm, ulkoministeri v. Kühlmann, valtakunnankansleri v. Hertling, varakansleri v. Payer sekä sotamarsalkka v. Hindenburg, kenraali Ludendorff ja amiraali Holtzendorff. Poliitikkojen ja sotilasjohtajien välillä oli aluksi erimielisyyttä siitä, pitäisikö enemmistä sotatoimista idässä pidättäytyä ja tyytyä saavutettuun status quohon vai olisiko heti aselevon kuluttua umpeen aloitettava voimakas hyökkäys. Jälkimmäinen kanta, jota edusti sotilaallinen johto, pääsi voitolle. Poliitikot, jotka eivät halunneet hyökkäystä, saivat myönnytyksenä lupauksen, että hyökkäykset naamioidaan aseelliseksi avunannoksi. Idea oli lähtöisin keisari Wilhelmiltä, v. Hinderburg täsmensi vielä: ”Avunhuutojen on oltava täällä helmikuun 18. päivään mennessä.”\nTuomo Polvisen mukaan ”kruununneuvosto päätti yksimielisesti julistaa 17.2.1918 aselevon päättyneeksi ja aloittaa sotatoimet seuraavana päivänä, jolloin poliittisista syistä oli oltava käytettävissä kaikilta kyseisiltä alueilta peräisin olevia ’avunhuutoja’. Näin myös tapahtui.”9\nHelmikuun 14. päivänä kävi v. Hülsen ilmoittamassa Hjeltille Ludendorffilta saapuneesta sähkösanomasta, jossa pyydettiin Hjeltiä toimittamaan kiireellinen pyyntö Saksan avusta Suomelle. Hjelt ja Erich laativat pyynnön, ja se toimitettiin sekä Ludendorffille että valtakunnankanslerille vielä samana päivänä. Samoihin aikoihin lähetti valtioneuvos ministeri Gripenberg Tukholmasta Hjeltille sähkösanoman, jossa jälleen pyydettiin apua.\n19. päivänä sai Hjelt kirjeen senaattori H. Renvallilta. Kirjeessä pyydettiin aseita, mutta mainittiin myös, että mitään suurempia joukkoja ei tarvittaisi, koska ”miehiä ja innostusta täällä on, kun vaan saamme upseereja ja kokonaisia spesiaali-, tykistö-, lento-, insinööri-, automobiili- ymv. osastoja.”10\nHelmikuun 20. päivänä 1918 kävi Hjelt tapaamassa Ludendorffia. Aluksi hän sai kuulla, että avunpyyntöön oli ”suostuttu” ja sen jälkeen Ludendorff esitti oman suunnitelmansa Suomen auttamiseksi: Ensiksi saksalaiset miehittäisivät Ahvenanmaan ja perustaisivat sinne tukikohtansa. Sen jälkeen, kun jääolosuhteet sallisivat, laskettaisiin maihin 5–6 pataljoonaa Suomen länsirannikolle paikkaan, jonka Mannerheim saisi itse määrätä. Pataljoonat varustettaisiin kaikilla erikoisaseilla ja myös ratsuväki olisi hyvin edustettuna. Hevosia olisi pidettävä varalla maihinnousun helpottamiseksi, mutta kuitenkin niin, että se ei herättäisi huomiota. Rehuista olisi suomalaisten itse huolehdittava, mutta joukkojen muonituksesta vastaisi Saksa. Mannerheim saisi määrätä jonkun suomalaisen upseerin, mieluimmin Thesleffin, komentavan saksalaisen upseerin luo ja sitten ”yhdessä valkoisten kanssa ryhtyisivät saksalaiset toimenpiteisiin punaisten ja venäläisten sotajoukkioiden karkoittamiseksi”.11\nHyökkäyksen tuli tapahtua rautatielinjoja pitkin. Vähän ennen maihinnousua Ahvenanmaalle annettaisiin tieto siitä Hjeltille, ja hänen olisi sitten toimitettava tieto Vaasan senaatille ja Mannerheimille, jonka tuli maihinnousun jälkeen alkaa yhteistyö saksalaisten kanssa.12\nSaksan täytyi Ahvenanmaan miehityksessä toimia hyvin varovaisesti, sillä myös ruotsalaisilla oli omat pyrkimyksensä Ahvenanmaan miehittämiseksi ja sen liittämiseksi Ruotsiin. Nämä pyrkimykset olivat olleet saksalaisten tiedossa jo syksystä 1917 lähtien.13 Amiraali v. Holtzendorff ilmoitti 23.2. Hjeltille, että ruotsalaiset olivat laskeneet joukkojaan Ahvenanmaalle ja että koko hanke saksalaisten kannalta saattoi nyt epäonnistua.14\nSaksan keisari Wilhelm puuttui nyt asiaan ja lähetti sähkeen Ruotsin saksalaissyntyiselle kuningattarelle Viktorialle. Sähkeessä hän vakuutti, että Saksalla ei ole mitään alueellisia pyrkimyksiä Ahvenanmaahan nähden, vaan että se ainoastaan haluaa auttaa Suomea ja tulee ottamaan huomioon myös Ruotsin intressit.\nTähän sähkeeseen vastasi Ruotsin kuningas Kustaa ilmoittaen tyytyväisyytensä siihen, että saksalaisilla ei ollut mitään alueellisia tavoitteita Ahvenanmaalla. Samalla hän ilmoitti, että ruotsalaiset ovat ottaneet tehtäväkseen evakuoida venäläiset joukot ja suojella Ahvenanmaan väestöä.\nMuuten saksalaisia kehotettiin tyytymään mahdollisimman pieneen alueeseen tarkoitusperiensä toteuttamiseksi.15 Vaikka tilanne vielä tämän jälkeenkin oli jännittynyt, saattoivat saksalaiset kuitenkin suorittaa maihinnousun.\nMannerheimin suhtautuminen saksalaisten apuun\nMannerheim vastusti aluksi saksalaisten sotilaallista apua siinä määrin, että kun hän kuuli saksalaisten kanssa käydyistä neuvotteluista, hän ajatteli pyytää eroa ylipäällikön tehtävästään. Myöhemmin hänen oli kuitenkin luovuttava tästä ajatuksesta, kun hän itse tuli siihen tulokseen, että saksalaisten apu oli välttämätön.16\nMannerheimin vastustuksen perustana oli palko hänen oman henkilökohtaisen arvovaltansa kärsimästä tappiosta, jos saksalaiset puuttuisivat Suomessa käytävään sotaan. Tästä ovat todisteena hänen omat muistelmansa, joissa hän kirjoittaa:\n”Kun nyt kerran saksalaiset Suomen hallituksen pyynnöstä nousisivat maihin, niin jos minä en enää olisi armeijan johdossa, kuka silloin torjuisi vaaran, että sotaa kokeneen saksalaisen komentajan neuvoa kysyttäisiin kaikissa tärkeissä asioissa ja hänestä lopulta tulisi vapaussotamme johtaja? Seurauksena tulisi olemaan, että Suomen vapauttaisi Saksa ja että se toitotettaisiin koko maailman tiedoksi.”17\nSaman asian puolesta puhuu myös se, että Mannerheim 15.3. lähetti sähkeen kenraali Ludendorffille: hän kiitti luvatusta avusta, mutta vaati myös saksalaisten joukkojen alistamista suomalaisen ylijohdon alaiseksi heti, kun ne olisivat saapuneet Suomen maaperälle.18\nOman arvovaltansa tukemiseksi halusi Mannerheim saavuttaa yhden kunnollisen voiton ennen saksalaisten tuloa. Siitä mikä oli Mannerheimin mielipide saksalaisten avusta sen jälkeen, kun Tampere oli vallattu, kertoo saksalainen lähettiläs von Brück, joka oli tapaamassa Mannerheimia valtauksen jälkeisenä päivänä:\n”Mutta hän oli täydellisesti sitä mieltä, että Suomen armeija ei olisi sille asetettua tehtävää voinut ratkaista yksinään tai ei ainakaan niin lyhyessä ajassa kuin maan edun vuoksi oli tarpeellista, ja hän saattoi sen vuoksi lausua Saksan avun mitä syvimmin kiitollisena tervetulleeksi.”\nTampereen valtausta hän oli ”vastoin sotilaallisia epäilyksiä kiirehtinyt varmistaakseen Suomen armeijalle ensimmäisen suuren menestyksen. Sillä hän ei oikeastaan ollut vielä valmis ja hänen oli sen vuoksi täytynyt ostaa menestys suhteellisen suurilla uhreilla”.19\nSaksalaisten käsitykset Mannerheimista\nMannerheimin vastustavaan asenteeseen kiinnitettiin myös Saksassa huomiota. Hjeltin mukaan tämä aiheutti jonkin verran vaikeuksia neuvotteluissa. Saksalaisten tietoon Mannerheimin asenne tuli Tukholmasta toimivan saksalaisen lähettilään H. Luciuksen kautta. Lucius oli lähettänyt keisarille raportin, jossa esitettiin kahden saksalaisen kirjeenvaihtajan, tohtorien Ulrichin ja Paquet’n arvioita Mannerheimista.\nMannerheim oli raportin mukaan lausunut ”suomalaisten olevan ylpeää kansaa ja haluavan vapauttaa itsensä omin voimin”. Lukiessaan raporttia oli keisari merkinnyt tähän kohtaan: ”Haben aber doch um Hilfe geschrien” (”Mutta ovat kuitenkin huutaneet apua”). Samassa raportissa oli Lucius maininnut myös siitä, että hän oli merkittävältä suomalaiselta sotilastaholta saanut tietää, että ”kenraali kreivi Mannerheim polttavan kunnianhimoisena, täysin häikäilemättömänä ja aivan itsekkäiden motiivien vaikutuksesta työskentelee ensi sijassa Suomen ja Venäjän välisen yhteistymmärryksen hyväksi. Kenraali on selvästi ruotsalais- ja saksalaisvastainen”.20\nSaksalaisten epäilykset poistuivat kuitenkin, kun Hjelt kävi vakuuttamassa Ludendorffille, että Suomessa yhä edelleen tarvittiin Saksan apua ja kun hän vielä lähetti Saksan ulkoasiainministeriölle kirjelmän, joka sisälsi saman vakuutuksen.\nMaaliskuun alussa saapui myös Vaasan hallituksen kiitossähkösanoma Saksan hallitukselle. Samoin teki ”hyvän vaikutuksen” myös jo edellä mainittu sähkösanoma, jonka Mannerheim lähetti Ludendorffille 15.3.1918. Tämän jälkeen eivät saksalaiset enää epäilleet sitä, etteikö Suomessa olisi toivottu saksalaisten apua.21\nSaksalaisten aseman vaikeutuminen\nBrest-Litovskin rauhanneuvottelut olivat käynnistyneet uudelleen, ja Saksan ja Venäjän välillä oli solmittu rauhansopimus 3.3.1918. Nyt oli Hjeltin uudistettava sotilasapua koskeva pyyntö ja esitettävä avunpyynnölle uudet perustelut. Ei voitu enää esittää intervention perusteluksi venäläisten joukkojen siirtymistä punaisten puolelle. Neuvostohallitus vaati nyt, nojaten Brest-Litovskin rauhansopimukseen, Saksaa noudattamaan Suomeen nähden molemminpuolista puuttumattomuuden periaatetta.22\nLudendorffin mielestä saksalaisten joukkojen lähettäminen Suomeen ei ollut ristiriidassa Brest-Litovskin sopimuksen kanssa, ”koska saksalaisten sotavoimien käyttäminen Suomessa ei ollut suunnattu ainoastaan venäläisiä joukkoja vastaan”.23\nSaksan hallitus ja sotilaallinen johto tekivät kuitenkin 12.3. yksimielisen päätöksen, että sotilasretkikunnan lähettäminen Suomeen oli lykättävä myöhäisempään ajankohtaan, koska rauhansopimus ei ollut vielä ratifioitu ja avunanto tuollaisena ajankohtana olisi saattanut olla epäedullinen Saksalle.24\nTämän jälkeen alkoi Ludendorff kiirehtiä ratifioinnin suorittamista, koska sen avulla voitaisiin saada toimintavapaus Suomen retkikunnalle. Myös Saksan valtiopäivillä käsiteltiin maaliskuun lopulla Suomeen suoritettavaa interventiota. Silloin ei kuitenkaan ollut enää mahdollisuutta kieltää sitä, koska senaatin edustaja oli jo Suomen valtion puolesta allekirjoittanut sitoumuksen sotilasretkikunnan kustannusten suorituksesta. Ainoastaan riippumattomat sosialistit esittivät vastalauseeen, jonka mukaan Saksan olisi vedettävä joukkonsa pois Ahvenanmaalta.25\nViimeiset avunhuudot Suomesta\nMaaliskuun 22. päivänä toimitti lähetystösihteeri v. Lersner Ludendorffiolta saamansa sähkeen Saksan ulkoministeriöön. Sähkeen sisältö oli seuraava:\n”Berliinissä olevan yleisesikunnan poliittisen jaoston Tukholmassa toimiva edustaja sähköttää maaliskuun 20. päivänä 1918: Juuri saapunut seuraava sähke Mannerheimilta: ’Olkaa hyvä ja ilmoittakaa Thesleffille, että minä pidän hänen väistämttömänä velvollisuutenaan kiirehti saksalaisen retkikunnan saapumista. Viivytys kohtalokasta. Mannerheim.'”26\nEnnen asian lopullista ratkeamista toimitettiin saksalaisille vielä kaksi avunpyyntöä. Ne saapuivat Saksaan 21.3. Toisen niistä lähetti sotilasattasea Tukholmasta. Ilmoituksessa kehotettiin apua lähettämään mahdollisimman pian, sillä ”hätä Etelä-Suomessa on suuri”.27 Toinen avunpyyntö tuli myös Tukholmasta, siellä olleelta johtaja Steinwachsilta. Sähkeen sisältö oli seuraava:\n”Prokuraattori Svinhufvud pyytää hartaasti mahdollisimman paljon kiirehtimään retkikuntaa. Myös hän on kuullut huhuja, että Saksa tulisi luopumaan retkikunnasta tai rajoittamaan sen vähimmäismäärään. Hän niinkuin kaikki Suomen herrat olivat sitä mieltä, että näin tehden Saksa ei menetä merkitystään vain Suomessa vaan myös koko Itämerellä.”28\nMolemmat tiedonannot toimitti von Lersner 23.3. Saksan ulkoministeriölle.29\nPäätös retkikunnan rajoittamisesta korkeintaan 5000 miestä käsittäväksi oli todella tehty maaliskuun 12. päivänä edellämainituissa neuvotteluissa Saksan hallituksen ja sotilasjohdon välillä.30 Maaliskuun 25. päivänä von Lersner antoi tiedonannon ulkoministeriölle:\n”Kenraali Ludendorff ilmoittaa minulle Hänen Majesteettinsa määränneen, että Suomeen tarkoitetun retkikunnan on lähdettävä liikkeelle niin pian kuin mahdollista.”31\nRetkikunnan kustannuksista vastasi Suomi. Hjelt oli kirjallisesti ilmoittanut Suomen tähän suostumisesta Saksan ulkoministeriölle neuvoteltuaan ensin senaattorien Svinhufvudin ja Castrénin kanssa.32\nSaksalaisten sotilaallinen apu Suomelle\nEnsimmäinen miehistöapu Saksasta valkoisille tuli tosiasiallisesti jo 25.2.1918, kun suomalaisten jääkäreiden pääjoukko saapui Vaasaan.33\nMaaliskuun 15. päivänä saapuivat saksalaiset Ahvenanmaalle ja riisuivat ensitöikseen aseista saarella vielä olleet venäläiset varuskunnat. Ruotsalaiset joukot, jotka olivat olleet saarella, kutsuttiin takaisin ja niiden palauttaminen alkoi 14.3. Pienehkö joukko ruotsalaisia jäi toukokuun 25:nteen asti valvomaan venäläisten jättämiä sotilasvarastoja. Ruotsin päätös joukkojen poisvetämisestä perustui siihen, että se ei halunnut puolueettomuutensa joutuvan koetukselle. Se pelkäsi joutuvansa vedetyksi mukaan yhteiseen sotaan Saksan kanssa.34\nSaksalaisten apuretkikunta, nk. Itämerendivisioona, saapui Hankoon huhtikuun 3. päivänä. Divisioonan komentajana toimi kenraali Rüdiger von der Goltz. Joukko-osaston suuruus oli yhteensä n. 9500 miestä. Maihinnousu Hankoon tapahtui 5.4. Kuudentena päivänä saksalaiset valtasivat Karjaan kaksi päivää kestäneiden taisteluiden jälkeen. Vastarinta, jota tehtiin, tuli saksalaisille ilmeisenä yllätyksenä.\nSaksalaiset joukot etenivät tämän jälkeen kohti Helsinkiä. Eteneminen kävi suhteellisen nopeasti, koska suurin osa punakaartien osastoista oli Hämeessä. Huhtikuun 14. päivänä oli Helsinki saksalaisten käsissä.\nHuhtikuun 21.–22. päivinä miehittivät saksalaiset Riihimäen ja Hyvinkään. Loviisassa maihinnoussut eversti O. von Brandensteinin osasto alistettiin tässä vaiheessa von der Goltzin johdon alaiseksi.\nViipurin valtaus aloitettiin 28. päivänä valkoisten suomalaisten voimin, ja seuraavana päivänä oli tavoite saavutettu. Toukokuun 4. valkoiset miehittivät Kotkan. Toukokuun 16. he pitivät voitonparaatinsa.35\nValkoisen Suomen ja Saksan välillä oli solmittu 7. maaliskuuta rauhansopimus Berliinissä. Rauhansopimuksen yhteyteen kuului kauppa- ja merenkulkusopimus ja vielä salainen lisäsopimus.\nKauppa- ja merenkulkusopimuksen mukaan Saksa sai koko sodan ajaksi valvontaoikeuden Suomen ulkomaankauppaan. Sopimuksessa Suomi sitoutui laskemaan tullitariffinsa vuoden 1914 paljon alhaisemmalle tasolle. Saksa sen sijaan sai vapaat kädet omalle tullipolitiikalleen. Lisäksi sopimukseen kuului, että kummankin maan kansalaisilla oli oikeus elinkeinon harjoittamiseen toisessa maassa. Tämänkin pykälän merkitys oli saksalaisille varsin merkittävä, kun ottaa huomioon Saksan taloudellisen ekspansiokyvyn.36\nLisäsopimukseen kuului mm. kohta, jonka mukaan Suomen puunjalostusteollisuuden tuotteiden markkinointi edellytti Saksalta saatavaa suostumusta. Sopimuksen mukaan Suomi olisi muuttunut Saksan teollisuuden markkinointi- ja raaka-ainetuotantoalueeksi.37 Saksa olisi myös saanut oikeuden perustaa laivastotukikohtia Suomenlahden, Pohjanlahden ja Jäämeren rannikoille sekä perustaa vartiointi- ja tiedotuskeskuksen Tornioon.38\nSopimusten mukaan Suomi olisi joutunut niin tiukasti sidotuksi Saksaan, että jopa porvarillisissa piireissä alettiin arvostella senaattia sopimuksen vuoksi.39\nNäiden tosiasioiden valossa käy kiistattomasti selville se, että interventio ei tapahtunut aatteellisista ja humanitäärisistä syistä niinkuin on yritetty väittää. Täysin virheellisesti on esimerkiksi senaattori Onni Talas kirjoittanut kirjassaan ”Suomen itsenäistyminen ja Mannerheimin muistelmat”:\n”Saksa ei pienimmässäkään määrin yrittänyt harjoittaa pakotusta Suomeen nähden tai sekaantua sen sisäisiin asioihin – – Kun Saksa lähetti joukkoja meidän avuksemme, ei se asettanut minkäänlaisia ehtoja omaksi edukseen.”40\nSaksalaisten tavoitteet ja tehtävät Suomessa\nSaksalaiset eivät halunneet sekaantua Suomen sisäisiin asioihin pelkästään auttamisen halusta, niinkuin suomalaiset porvarilliset piirit uskoivat. Saksalla oli omat poliittiset ja taloudelliset tavoitteensa, jotka se aikoi toteuttaa tekemällä intervention Suomeen.41\nSaksan Pohjoismaihin määrätty sotilasasiamies eversti von Giese oli laatinut 4.3.1918 promemorian, jossa hän selvitteli kysymystä Suomen sotilaallisesta merkityksestä Saksalle. Suomi, jonka hän toivoi kasvavan Pohjanlahdesta Laatokkaan ja Vienanmerelle, olisi ensiarvoisen tärkeä Saksalle. Ensinnäkin se olisi tärkeä siksi, että jos Suomi saataisiin riippuvaiseksi Saksasta, voisi Saksa Suomesta käsin olla uhkana sekä Ruotsille että Pietarille. Samalla Saksa pystyisi estämään Englannin pääsyn Kuolan niemimaalle ja siten myös erottamaan Englannin Venäjästä. Silloin ei toteutuisi suunnitelma Englannin alaisuuteen perustettavasta Arkangelin tasavallasta. Näin syntyisi keskieurooppalainen blokki, joka ulottuisi Jäämerestä Persianlahteen ja Saksa pystyisi hallitsemaan myös Itämerta ja Pohjanlahtea.\nEdellytyksenä tälle kaikelle olisi kuitenkin se, että Ahvenanmaata ei luovutettaisi Ruotsille niinkuin oli suunniteltu, koska se vahingoittaisi Suomen suhteita Saksaan. Asia tulisi ratkaista nimenomaan Suomelle edullisesti. Toinen tärkeä edellytys oli se, että Suomen olisi hankittava armeija.\nV. Giesen käsityksen mukaan olisi Suomeen heti pitänyt perustaa Saksan lähetystö, johon kuuluisi sotilasattasean virka. Näin menetellen Saksa pystyisi paremmin valvomaan etujansa Suomessa. Tämän asian merkitystä hän perusteli myös seuraavasti:\n”Miten tärkeää myös sotilaallinen edustus nykyään on, osoittaa myös Mannerheimin kahtaalle suuntautuva asenne, hänen, joka tsaarin hovissa kasvaneena nyt niinkuin ennenkin kallistuu vanhan Venäjän puolelle.”42\nSaksalaisten pelko Mannerheimin venäläisystävällisyyttä kohtaan selittyy sillä, että silloin vielä yleisesti uskottiin, että työväenvalta Venäjällä kaatuisi ja tämän jälkeen Mannerheim tulisi puoltamaan Suomen poliittista liittämistä Venäjään.43\nv. Giesen käsitykseen Suomen merkityksestä yhtyi Kristianiassa (Oslossa) ollut Saksan keisarillinen lähettiläs von Hintze, joka tunsi olot Venäjällä, Suomessa ja Ruotsissa. Myös hän piti tärkeänä, että Suomi säilytettäisiin pohjoisena etuvartiona Venäjää vastaan.\nEriävän mielipiteen asiaan esitti Saksan Tukholman lähettiläs Lucius, joka piti Suomen merkitystä tärkeämpänä suhteiden säilymistä Ruotsiin.44\nMaaliskuun 10. päivänä oli Ludendorff esittänyt perustelunsa Suomen retkikunnan tarpeellisuudesta lähetystösihteeri v. Lersnerille. Ludendorffin perustelut sisälsivät mm. seuraavia näkökohtia: Jos Saksa luopuisi Suomen liittolaisuudesta, ajautuisi Suomi Englannin yhteyteen. Suomen merkitys oli juuri Arkangelin ja Muurmannin radan takia ensiarvoisen tärkeä Englannille, mutta myös Saksalle. Suomea olisi voinut käyttää apuna myös silloin, jos Saksa joutuisi hyökkäämään Venäjälle. Jo 7.3.1918 oli Ludendorff keskustelussa todennut v. Lersnerille, ”miten tavattoman tärkeitä meille olivat Ukraina ja Suomi, nuo idän kulmakivet, joiden rikkauksia oli mahdoton arvioida”.45\nLudendorffin kanta Suomen merkityksestä tuli näkyviin jo mainitusta sähkeestä maaliskuun 12. päivältä. Siinä hän totesi saksalaisten joukkojen tehtäväksi Suomessa mm. että niiden ”pitää pikemminkin myös palvella sitä tarkoitusta, että maahan palautettaisiin rauha ja järjestys, jota kaikenlaiset joukkiot ovat häirinneet, ja että Suomi siihen määrään sotilaallisesti vahvistuisi, että me siten saavuttaisimme idässä Venäjää vastaan sotilaallisen kevennyksen”.46\nSaksalaisten pyrkimyksiä kuvaa myös kolmen saksalaisen, tavalla tai toisella interventiossa mukana olleen henkilön muistelmateoksissaan esittämät perustelut. Kenraali Ludendorffin mukaan ”joukkomme lähetettiin Suomeen puhtaasti saksalaisten etujen eikä Suomen etujen vuoksi”.47 Sotamarsalkka v. Hindenburg taas on esittänyt seuraavaa:\n”Sitä paitsi toivoimme saamalla Suomen puolellemme mitä tuntuvimmin vaikeuttavamme ententen sotilaallista vaikutusta Arkangelissa ja Muurmannin rannikolta käsin olojen vastaiseen kehitykseen Isolla-Venäjällä. Saimme myös samalla uhka-aseman lähellä Pietaria, mikä olisi ollut tärkeää, jos bolševistinen Venäjä olisi yrittänyt uusia hyökkäyksiä itärintamallamme. Vähäpätöinen voimainkäyttö – siihen tarvittiin tuskin divisioonaakaan – kannatti meille joka tapauksessa mitä parhaiten”.48\nKenraali v. Goltzin mielestä Saksa tarvitsi ”Suomea kulmakivenään Itämeren rannalla, englantilaisia vastaan Muurmannin radan varrella ja Neuvosto-Venäjää vastaan Pietarista käsin”.49\nSaksan taloudelliset intressit\nSaksan kapitalismin imperialistisesta kehitysvaiheesta johtuen myös saksalaiset kapitalistit puolsivat Suomeen suoritettavaa interventiota. He näkivät Suomessa uudet markkina- ja raaka-ainealueet. Esimerkiksi ruhrilaisen Thyssen-konsernin pääjohtaja August Thysen tuki valtakunnankansleria interventioajatuksessa.\nSaksalaisia houkuttelivat Suomen puurikkaudet, samoin juuri alkuun lähtenyt Outokummun kuparikaivos.50 Thyssen korosti Suomen merkitystä myös siksi, että Suomesta saksalaiset voisivat paremmin valvoa Pohjois-Ruotsin malmien pysyttämistä saksalaisten käsissä.51\nSaksan Oslo-lähetystö piti tärkeänä sitä seikkaa, että Saksa pystyisi Suomesta paremmin painostamaan Norjaa, joka tähän asti oli kokonaan suuntautunut ententeen ja oli siten jäänyt Saksan vaikutuspiirin ulkopuolelle.52\nSuomalaisten senaattorien Svinhufvudin ja Castrénin käydessä maaliskuun puolivälissä Berliinissä halusivat saksalaiset kapitalistit tavata heidät. Maaliskuun 14. päivänä tarjosi kaksi saksalaista liikemiestä heille päivällisen. Nämä liikemiehet olivat Hugo Stinnes, joka oli Saksan rautateiden suuromistaja, ja Albert Ballin, joka oli Hampuri-Amerikan laivalinjan pääjohtaja. Tapaamisesta kertoo Castrén:\n”Heidän sormensa syyhysivät meidän rautateihimme, metsiimme ja koskiimme ja siinä mielessä pyrkivät he puheisiin meidän kanssamme.”53\nKeskustelujen aikana ilmaisivat liikemiehet haluavansa perustaa saksalais-suomalaisen kauppayhtiön, joka ottaisi haltuunsa koko Suomen kaupan. Yhtiön perustava kokous piti pitää jo parin viikon kuluttua. Tähän he toivoivat myös Castrénin jäävän.54\nSaksan poliittiset intressit\nTukahduttamalla Suomessa työväen vapaustaistelun uskoivat saksalaiset heikentävänsä vallankumousaallon, joka alettuaan Venäjältä oli vyörynyt läpi koko Euroopan ja uhkasi myös Saksaa. Pelko vallankumouksesta antoi aiheen koviin otteisiin myös Suomessa. Saksan sotilasattasea Tukholmassa totesi mm. seuraavaa:\n”Etujemme mukaista ei ole ainoastaan se, että Suomen vapaussota johtaa päämäärään, vaan myös, että punaiselle aallolle – joka Suomesta uhkaa lähinnä Ruotsia ja Saksaa – asetetaan pato. Punaisten kaartien voitto Suomessa vahvistaa hajottavia elementtejä meillä. Suomen hallitseminen tarjoaa sen lisäedun, että me seisomme lähellä Pietarin portteja – lisäedun, joka tilaisuuden sattuessa tarjoaa suuria sotilaallisia etuisuuksia.”55\nKysymys venäläisistä joukoista Suomessa\nSuomalaiset valkoiset esittivät julkisina perusteluinaan, että kysymyksessä vuonna 1918 oli vapaussota, jossa taisteltiin Suomen itsenäisyyden puolesta ja venäläisten joukkojen ajamiseksi Suomesta. Tosiasiaksi kuitenkin jää, että Suomen itsenäisyys oli vahvistettu jo 4.1.1918 ja Suomen tunnustaminen ulkovaltojen taholta oli jo aloitettu, kun kansalaissota puhkesi. Valkoisten mukaan myös saksalaiset joukot oli kutsuttu maahan ajamaan pois venäläisiä joukkoja.\nVenäläisten joukkojen evakuoiminen oli alkanut lokakuussa 1917. Yleisesti venäläisistä sotilaista oli sanottava, että he olivat haluttomia taistelemaan ja että heistä suurin osa halusi lähteä mahdollisimman pian takaisin kotimaahansa. Tämä johtui lähinnä siitä, että venäläisten joukkojen kokoonpano oli hyvin sekava. Heidän joukossaan oli sosiaalivallankumouksellisia, menševikkejä ja bolševikkejä. Myötämielisyyttä punaisille osoittivat ainoastaan bolševikit – heidän joukossaan olivat myös ne, jotka vapaaehtoisina siirtyivät punaisten puolelle.56\nUpseeristo – muutamia poikkeuksia lukuunottamatta – oli kokonaan valkoista. Siitä, minkälainen tila Suomessa olleitten venäläisten keskuudessa yleensä vallitsi, antaa kuvan eversti Svetšnikovin selostus:\nSuomalaisten valkoisten päämäärät\nTodistuksen sille, että saksalaisia joukkoja ei kutsuttu maahan venäläisten pois ajamiseksi antaa myös Mannerheimin julistus, jonka hän antoi 30.1.1918 ”Venäjän urhoollisille sotilaille”. Eräissä sanomalehdissä, esim. Keskisuomalaisessa, 7.2.1918 julkaistu58 julistus sisälsi mm. seuraavaa:\n”Minun päällikkyyteni alaiset, itsenäisen Suomen tasavallan talonpoikaisjoukot eivät sodi Venäjää vastaan vaan ovat nousseet suojaamaan vapautta ja laillista hallitusta sekä säälimättä kukistamaan niitä huligaaneja rosvojoukkoja, jotka julkisesti uhkaavat maan laillista järjestystä ja omaisuutta\n– – Venäläiset soturit! Tarpeeksi on jo vuodatettu verta. Annettakoon suomalaisten – sekä talonpoikien että työläisten – itse ratkaista kohtalonsa! Kansanjoukkojen suuttumus kasvaa nopeasti, vapautta ja rauhaa rakastavat talonpojat eivät tule sallimaan väkivaltaisuuksia eikä kansanliike asetu ennenkuin kansa saa olla rauhassa kaikesta laittomasta sekaantumiselta Suomen sisäisiin asioihin.”\nKuten edellä on osoitettu olivat venäläiset joukot pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta hyvin halukkaita palaamaan koteihinsa. Mannerheimin toivomuksesta laadittiin kuitenkin erityisiä julistuksia, joita jaettiin Itämeren-divisioonalle saksankielisinä 30 000 kappaletta, ja mm. Rüdiger v. d. Goltzin lentäjien avulla niitä levitettiin suomen- ja ruotsinkielisinä, kumpiakin 50 000 kappaletta, eri puolille Etelä-Suomea. Julistus on sisällöltään seuraava:\nTe olette hädässänne kutsuneet meitä. Me tulemme ystävinä teitä auttamaan teidän taistelussanne murhaajajoukkioita vastaan, jotka tuhoavat järjestyksen, oikeuden ja vapauden. Meitä kutsuu ihmisyyden ääni! Me emme tule valloittajina, emmekä tahdo omaksemme ainoatakaan palasta teidän kallista kotimaatanne, emmekä tule sekaantumaan teidän sisäisiin puolueriitoihinne. Luottakaa siis meihin. Eteenpäin ihanan maanne vapautuksen puolesta!\nSaksalaisten joukkojen johtaja Suomessa\nKenraalimajuri Kreivi Rüdiger von der Goltz\nOn kuitenkin mainittava, ettei ainoastaan Mannerheim halunnut tällaisen selityksen antamista Suomen kansalle. Kun Hjelt kävi 21.2. Berliinissä neuvotteluja kenraali Ludendorffin kanssa, oli myös Ludendorff esittänyt Saksan armeijan ylijohdon toivomuksen, että ”väestölle selvitettäisiin, että saksalaiset saapuivat Suomeen ystävinä, ei valloitusretkelle eikä minkäänlaisin alueen anastussuunnitelmin vaan auttaakseen Suomea pelastumaan bolševikkien ja anarkistien vallasta sekä edistääkseen todella vapaan Suomen luomista, mikä oli Saksallekin erittäin tärkeää”.60\nVaasan senaatin ja valkoisen Suomen perimmäisiä pyrkimyksiä selittää osaltaan Hjeltin, Erichin ja Sarion lähettämä kirjelmä Saksan valtakunnankanslerille 1.2.1918. Kirjelmässään he olivat pyytäneet Saksaa tunnustamaan Suomen itsenäisyyden ja sen lisäksi he olivat esittäneet, että Petsamo, Venäjän Karjala ja Kuolan niemimaa yhdistettäisiin Suomeen.61\nTällaisten pyrkimysten puolesta puhuu myös Mannerheimin 24.2.1918 antama julistus, jossa hän lausui mm. seuraavaa:\n”Meidän ei tarvitse ottaa armolahjana sitä maata, joka jo veren siteillä kuuluu meille, ja minä vannon sen suomalaisen talonpoikaisarmeijan nimissä, jonka ylipäällikkönä minulla on kunnia olla, etten pane miekkaani tuppeen ennen kuin laillinen järjestys vallitsee maassa, ennen kuin kaikki linnoitukset ovat meidän käsissämme, ennen kuin viimeinen Leninin soturi ja huligaani on karkotettu niin hyvin Suomesta kuin Vienan Karjalastakin. Luottaen oikeaan ja jaloon asiaamme, luottaen urhoollisiin miehiimme ja uhrautuviin naisiimme luomme me nyt mahtavan, suuren Suomen. Mannerheim.”62\nSuomen valkoiset johtajat siis elättelivät toiveita Suur-Suomen luomisesta saksalaisten joukkojen avulla. Saksalaisten joukkojen toinen tärkeä tehtävä Suomessa oli auttaa valkoisia kukistamaan oikeuksiensa puolesta taistelemaan nousseet työläiset.\nMitä saksalaiset sekaantumisellaan Suomen asioihin saavuttivat\nVastavallankumous varmistettiin jo sotavoimien lukumääräisellä enemmistöllä. Lisätekijänä oli se, että saksalaiset olivat vakinaiset armeijan hyvin aseistautuneita ja koulutettuja sotilaita, joiden sotilaallinen taso punakaartilaisiin verrattuna oli paljon korkeampi.\nToinen seuraus oli punakaartin sotilaallisen aseman voimakas vaikeutuminen intervention tapahduttua. Punaisten rintamalinja oli yli 400 kilometriä pitkä, ja nyt oli voimakas vihollisarmeija hyökännyt turvattomaan selustaan.\nKolmas seuraus oli moraalinen, ja sekin oli hyvin voimakas tekijä vähän sotilaskoulutusta saaneiden punakaartilaisten kysymyksessä ollessa. Aktivistien toimesta oli jo vuoden 1917 syksystä alkaen ylistetty saksalaisten sotilasmahtia ja näin saatu syntymään käsitys saksalaisten voittamattomuudesta.\nTaistelurohkeuden aleneminen oli tosiasia, vaikkakin saksalaisiin kohdistunut pelko kuitenkin väheni ensimmäisten tulikosketusten jälkeen.63 Esimerkiksi Karjaalla ja Leppävaarassa käytiin kiivaita taisteluita heti saksalaisten noustua maihin. Tällöin saatiin huomata, että kuula pystyy myös saksalaisiin ja että ”Saksan kuuluisat sotilaat eivät olleet voittamattomia”.64\nEdellä esitetyn valossa voidaan todeta, että säännöllisen saksalaisen sotavoiman väliintulo ratkaisi todellakin kansalaissodan lopputuloksen valkoisten hyväksi.65\nEnckell, Carl (1956): Poliittiset muistelmani II (suom. Heikki Impola). WSOY, Porvoo.\nHjelt, Edvard (1919): Vaiherikkailta vuosilta, muistelmia II – sotavuodet ja oleskelu Saksassa. Otava, Helsinki.\nJuva, Einar ja Mikko (1967): Suomen kansan historia. Otava, Keuruu.\nLehén, Tuure (1967): Punaisten ja valkoisten sota. Kansankulttuuri Oy, Helsinki. Kustannusosakeyhtiö Savon Sana, Kuopio.\nMenget, Manfred (1965): Zur Intervention des imperialistischen Deutschland in Finnland im Jahre 1918. Wissenshaftliche Zeitschrift der Ernst-Moritz-Arndt-Universität, Greifswald, Jahrgang XIV, Gesellschafts- und sprachwissenschaftliche Reihe Nr. 2/3.\nMannerheim, G. (1951): Muistelmat I. Otava, Helsinki.\nNurmio, Yrjö (1957): Suomen itsenäistyminen ja Saksa. WSOY, Porvoo.\nPaasivirta, Juhani (1957): Suomi vuonna 1918. WSOY, Porvoo\nPolvinen, Tuomo (1967): Venäjän vallankumous ja Suomi 1917–1920 I – Helmikuu 1917–toukokuu 1918. WSOY, Porvoo. Toinen painos.\nRäikkönen, Erkki (1935): Svinhufvud ja itsenäisyyssenaatti, piirteitä P.E. Svinhufvudin ja hänen johtamansa senaatin toiminnasta ja vaiheista syksyllä 1917 ja keväällä 1918. Otava, Helsinki.\nSoikkanen, Hannu (1969): Kansalaissota dokumentteina, valkoista ja punaista sanankäyttöä v. 1917–1918 II. Tammi, Helsinki.\nTalas, Onni (1953): Suomen itsenäistyminen ja Mannerheimin muistelmat. Arvi A. Karisto OY, Hämeenlinna.\nHjelt: Vaiherikkailta vuosilta II (sivu 61)\nNurmio: Suomen itsenäistyminen ja Saksa (sivu 61)\nPaasivirta: Suomi vuonna 1918 (sivut 154–155)\nPolvinen: Venäjän vallankumous ja Suomi (sivut 252–254)\nTalas: Suomen itsenäistyminen ja Mannerheimin muistelmat (sivu 10)\nMannerheim: Muistelmat I (sivu 298)\nSoikkanen: Kansalaissota dokumentteina (sivu 135)\nMenge: Zur Intervention des imperialistischen Deutschland in Finnland im Jahre 1918 (sivu 286)\nRäikkönen: Svinhufvud ja itsenäisyyssenaatti (sivut 425–426)\nEnckell: Poliittiset muistelmani II (sivu 108)\nLehén: Punaisten ja valkoisten sota (sivut 229–243)\nLähettänyt Katjuussa klo 1.23\nTunnisteet: Jääkärit, Kaija Olin-Arvola, kansalaissota, Mannerheim, Punaiset, Saksa, Suomi, valkoiset\nIsänmaallisuus toteutuu käytännössä


02 Oct 02 Dec by ruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä\nEli reilu viikon on tullut ruskeaa vuotoa. Ja mulla on yks keskenmeno takana ja silloin vuoto oli heti alkuun kirkasta Mulla kokemusta ruskeasta tuhruilusta, joka väliin lopahti, mutta jatkui taas, muuttuen veriseksi, ja päätyi. Olen vasta viikko sitten plussannut, ja valkovuoto on tavallista runsaampaa. Ei kyllä voi vielä sanoa edes ruskeaksi eikä missään nimessä veriseksi vuodoksi. Ruskea vuoto raskauden aikana maksullisia naisia. nicholle.eu24 search seksiä tallinnassa. Nuorella, terveellä, tupakoimattomalla ja normaalipainoisella.\nSaana pornotähti: Ruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä\nHOT BLONDE PORN ESCORT FINLAND 24suomi treffit kuuma pillu\nKoti seksi viron huorat Suomiporno elokuva porno girls\nSEKSISEURAA NETISTÄ BILJARDIMAILAT Toisaalta haluaisi iloita odotetusta raskaudesta ja silti ei uskalla kun on "jotain on varmasti vialla"-fiilis, kun on niin täysin päinvastainen raskaus kuin esikoisesta oli Se kasvattaa ihmisenä sekä muuttaa pysyvästi suhdetta itseen ja toisiin ihmisiin. Kirjautumisen edut Kirjautuneena voit osallistua sivustolla käytäviin keskusteluihin. Olen vasta viikko sitten plussannut, ja valkovuoto on tavallista runsaampaa. Miksei mammat osaa käyttäytyä ihmisiksi? Mungobaby julkisuus Ostolakossa muuttunut Salilla käy myöhään illalla sairaalloisen laiha nainen - voinko tehdä jotain Miehiltä kysyttiin minkä painoinen nainen on viehättävin - "tulos karua luettavaa" Mitä se "vaimomatsku" sitten on?\nSUOMI24 SEKSI SEKSIASENNOT VIDEOT Ilmainen-treffi seksiseura\nRuskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä - posti wilma\nMinusta on aika järjetöntä nimitellä sairaaksi ihmistä, joka nauttii seksistä yhteisymmärryksessä partnerinsa kanssa. Digipalvelut Puhelin 09 digi otavamedia. Piilotettu poika · Espoo · Etsii tyttöä Lähtisikö joku kaveriksi juomaan pullon väkevää viiniä syksyiselle merenrannalle? Jos olet rekisteröitynyt käyttäjä, voit kirjautua sähköpostilla ja salasanalla. Miksei mammat osaa käyttäytyä ihmisiksi? Pahamaineinen ruskea vuoto, nyt sitä on ollut minullakin kolmen päivän aikana ihan vähän. rv 7+0 ja maanantaina olisi Plussanneen raskaustestin tein kierron päivänä, kun vuotoa ei kuulunut. . Ja seksiä harrastettiin hyvin harvaan, noin 2 krt/kk. . LukittuMaksullista mies seuraa Vierailija. 2. Normaalisti minulla alkaa menkat hitaasti eli ensimmäinen vuotopäivä on vaan (ruskeaa) tiputteluvuotoa. Nyt menkat alkoi niin, että hulahti heti kirkasta punaista. Olen vasta viikko sitten plussannut, ja valkovuoto on tavallista runsaampaa. Ei kyllä voi vielä sanoa edes ruskeaksi eikä missään nimessä veriseksi vuodoksi.\nOne thought on “Ruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä”\nruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä says:\nruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä on Ruskea valkovuoto raskaus maksullista seksiä


Syvään uurrettu uima-asu ja rohkea sivutissipaita – Sara Forsberg esittelee vaatekaappiaan videolla - Viihde - Ilta-Sanomat\nSyvään uurrettu uima-asu ja rohkea sivutissipaita – Sara Forsberg esittelee vaatekaappiaan videolla\n(KUVA: Joonas Salo ja YouTube)\nJulkaistu: 11.7.2016 11:42\nSara Forsberg esittelee videolla, mitä kaikkea hänen vaatekaappinsa sisältää.\nYouTube-tähti ja laulaja Sara Forsberg http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Sara%20Forsbergeli Saara on julkaissut YouTube-tililläänhttps://www.youtube.com/channel/UCdoRMzGcCBpjKTClFHGI-Yg hassuttelevan videon, jossa hän esittelee vaatekaappinsa sisältöä.Yhdysvalloissa muusikon uraa luova Forsberg esittelee videolla muun muassa asusteitaan, kuten aurinkolaseja, koruja ja vöitä. Erästä vyötä Forsberg esittelee rohkean uimapuvun somisteena. Valkovihreän uima-asun kaula-aukko on todella avara ja lisäksi puku jättää kyljet paljaiksi.Videolla nähdään myös muita naisen vaatekaapista löytyviä asioita kuten merenneitoviltti, kenkiä, takkeja, laukkuja, puseroita ja mekkoja.Yksi huomiota herättävimmistä vaatekappaleista on printtitoppi, jossa on suuret kainaloaukot, ja jonka Forsberg on pukenut ylleen ilman rintaliivejä. Forsberg kutsuukin paitaa sivutissipaidaksi.Jos video ei näy, voit katsoa sen täältähttps://www.youtube.com/watch?v=ijhAj_goTNQ.Videolla Forsberg esittelee myös samaisen tissipaidan, johon hän oli pukeutunut esiintyessään Himoksen Juhannusfestivaalilla keikalla, jonka yleisömäärä jäi vähäiseksi.\nVideolla esiteltävä paita nähtiin Saran yllä myös Himoksen Juhannusfestivaalilla.\nSara Forsberg nousi YouTube-sensaatioksi kielivideollaan vuonna 2014. Tämän jälkeen nainen on muuttanut Yhdysvaltoihin ja luonut uraa muun muassa laulajana ja näyttelijänä.


tililtä suoraan rahat uolle - Lainat ja velka - Suomi24 Keskustelut\ntililtä suoraan rahat uolle\nEn kaipaa moraali saarnoja.\nMutta joo,tililtä oli yllättäin kadonnut reilu tuhat euroa.\nUo oli siis vieraillut pankkitilillä.\nJäin miettimään että miten uo saa tilit tietoonsa?\nIhmisillä voi olla useitakin tilejä.\nSaako uo saldot?\nTai kaikki tilitapahtumat,eli periaatteessa näkee lähes kaiken mitä ihminen tehnnyt,maksellut,ostellut?\nRahaa ei tililläni paljon ollut. Laskujen maksuun tämäkin ulosmitattu raha oli tarkoitettu.\nSain joku aika sitten asumistukea kelasta takautuvasti.Tuella luonnollisesti maksoin vuokraa.\nJos tämä kelan maksama summa olisi ollut tililläni kun uo tyhjensi rahat.\nHän olisi voinnut viedä tämän kelan rahanki? Eli vuokrarahan joka oli 2 kuukauden.\nJolloin vuokraa en olisi pystynyt maksamaan.\nEli viekö uo mahdolliset kelan maksut,etuudet pankkitililtä?\nKysyisin vielä opintolainasta. Opintolainaa on tulottoman opiskelijan otettava,toimeentulotukeahan ei opiskelija saa.\nOpintolaina maksetaan pankkitilille pääsääntöisesti kerralla,koko lukukausi kerralla.\npankkitilillä voi olla vaikka 3000 euroa rahaa. Raha on opintolaina rahaa.\nTällä on tarkoitus selvitä useampi kuukausi.\nVoiko ulosotto viedä pankkitililtä opintolainan?\nTuntuu aika karmaisevalta,uo siis näkee kaiken mitä tililläni tapahtuu?\nJos maksoin vaikka äidilleni 20e velkoja,niin tämäkin tieto hänellä.\nTai laitoin synttärilahja rahaa veljelle. Ei hänellä kuitenkaan oikeutta mennä näiden tilejä katselemaan?\n-UO Voi kaikessa rauhassa katsella ihmisten pankkitilejä niin ettei ihminen tiedä asiasta.\nKyllä voi katsella. Ja ihminen tietää asiasta, koskapa hänelle on ilmoitettu ulosoton alkamisesta.\nVähän epätarkkuuksia aloittajan kirjoituksessa. Vuokraa varten jonka maksoinkin...siis miten on rahaa sitä varten nyt tilillä ollut jos sen jo maksoit? Suojaosuus kertaa 1 1/2 saa olla tilillä ulosotossa olevalla eli noin 1100€ karkeasti.\nUo tekee järjestelmäkyselyn panekkeihin esim kerran vuoteen jolloin se saa tietoonsa velallisen tilit ja paljonko siellä on saldoa. Uo ei tiedä mistä ne rahat on joten se vie sitten kaikki minkä laki sallii ja jos koet tässä tapahtuneen vääryyttä niin joudut sen myös uo:lle perustelemaan jne. Sitten se vasta palauttele ne... Käytännnössä tilillä olevat vuokrarahat ym muuttuu ulosmitattavaksi varallisuudeksi kuukauden jälkeen mitä rahat on tulleet jne = säästöjä, eli et voi säästää rahaa tilllesi ulosotossa ollessasi\nTätä se on ulosotossa oleminen..ikävä kyllä\nJa ulosotolla on lakisääteinen oikeus tarkastaa myös läheistesi tilit, jos on syytä epäillä hämäriä rahansiirtoja eli varojen piilottamista velkojilta.\nPerustele tämä. Ehkä silloin on oikeus, jos tilillä on paljon suoria tilisiirtoja läheisten tileille, mutta tuskin koskaan muulloin. Jos sen sijaan on esimerkiksi paljon automaattinostoja eikä suoria siirtoja läheisten tileille, ei ulosotolla taatusti ole minkäänlaista oikeutta mennä sorkkimaan toisten tilitietoja. Ehkä korkeintaan vaimon, mutta ei edes vanhempien tai aikuisten lasten tilitietoja.\nEikä siitä olisi mitään hyötyäkään, koska käteisnostot tuskin näkyisivät tiliotteella. Ja jos kyseessä on käteisnosto, ei ulosotto voi mitenkään tietää mihin rahat menevät, joten heidän pitäisi tarkistaa silloin kaikkien läheisten ja ystävien tilitiedot. Eli huonolla onnella jopa tuhansien ihmisten tilitiedot. Eikä ulosotto edes tiedä ulosotossa olevan ystäviä ja sukulaisia, koska velallisen ei sitä tarvitse kertoa, eikä varsinkaan ystäviä ole missään rekisterissä koko Suomessa.\nJos ulosotto voisi siitä vain mennä toisten tileille, on Suomi jo pelkkä fasistinen valtio. Jokaisella aikuisella on oma yksilönsä eikä sukulaisen vaikeuksien pitäisi vaikuttaa omaan elämään millään tavoin. Ei edes vanhempien, lasten tai sisarusten vaikeudet. Sukulainen tai tuntematon, yksi ja sama asia.\nUlosottomiehen oikeudet ja velvollisuudet on määritelty Ulosottokaaressa, jonka löydät Finlexistä. 3.luku 66§ määrittää sivullisen tietojenantovelvollisuuden, eli tähän pykälään pohjautuu pankkien velvollisuus luovuttaa tilitietoja ja pykälässä myös kielletään kertomasta tietoluovutuksesta pankkitilin haltijalle. Vähän edempänä pykälät määrittävät takaisinsaannin, eli uo-miehellä on oikeus peräyttää kauppa tai tilisiirto ja ulosmitata varat. 4.luku 12§ kertoo, että sivullisen hallinnassa oleva velalliselle kuuluva irtain omaisuus saadaan ulosmitata. Pankkitalletukset ovat siis irtainta omaisuutta. Lisäksi 14§ perkaa keinotekoiset omaisuusjärjestelyt, joilla velallinen on voinut kätkeä omaisuuttaan.\nUlosottokaari on tullut voimaan 2007 ja pohjautuu 1800-luvun lopun lainsäädäntöön.\nUO on kyllä yhteydenotoillaan pyrkinyt selvittämään asia. Jos et ole antanut vastinetta niin säännöllisistä palkkatuloista ne pyytämään 1/3 osan tilittämään UO:lle. Summa voi olla pienempikin mikäli heille tekee selvityksen miksi. Tässä tapauksessa kun opiskelet et ole maksellut säännöllisesti niin nappaavat tililtäsi aina kun mahdollista. Parasta olisi että olisit yhteydessä ja kerrot rahatulosi oli ne sitten tukia tai opinto lainaa ja sovitte millä sopivalla summalla lyhentäisit Kesätöistä tai töistä opiskelujen ohella tilität joko itse tai työnantaja sen 1/3.\nVeronpalautukset, lahjat tai rahavoitot mikäli suurempia vievät kyllä. Itse sovin UO:n kanssa että maksan itse eikä työpaikkaa sekoiteta tähän. Homma toimi hyvin ja vapaakuukausiakin myönnettiin. Järjestely edellytti ettei kertaakaan möhlinnyt maksujen suhteen. Tai sopi ainakin etukäteen rahamaksun siirtoa uudelle päivämäärälle mikäli siihen perusteltu syy löytyi.\nHieman lisäystä. Alussa työnantaja joutui tilittämään sen 1/3 mutta työn vaihtuessa sovittiin että maksan itse sovitun summan kuukausittain.\nSiis häh...? En ole koskaan kuullut, että opiskelijalle myönnettäisiin opintolainaa, jos on luottotiedot menneet, ja velkaa ulosotossa. Onko systeemi muuttunut? Voiko muka luottotiedoton opiskelija saada opintolainaa? Sehän olisi perin merkillistä! Silloinhan kuka tahansa velkainen voisi mennä kouluun vain sen takia, että saisi sen lainan! Vai onko laina jo myönnetty, siis ennen velkaantumista? Jos se on ehditty jo myöntää, niin ei pankki sitä peru! Vai onko laina jo kokonaan nostettu, ja rahat jo tilillä, ja vasta sitten sen jälkeen on mennyt laskut ulosottoon? Se on kyllä ikävä tosiasia, että ulosottomiehellä on oikeus tyhjentää säästöt tililtä. Netistä löytyy vaikkapa googlettamalla ihan tarkatkin tiedot aiheesta, mutta jotenkin niin se muistaakseni menee, että jos tilillä on yli 1000€, niin kaiken ylimenevän osan saa ottaa, tai jotain. Jos esim. työtön henkilö on hakenut vaikkapa Kelalta työttömyysturvaa, ja ne maksetaan sitten useamman kuukauden ajalta takautuvasti, niin silloin saatta käydä niin ikävästi, että ulosottomies vie ne. Kai niillä joku sääntö on, ettei työttömyyskorvausta saa ulosmitata, mutta olen kuullut tapauksista joissa juurikin takautuvasti maksettuja rahoja on ulosmitattu. Helpompi sellaisella, joka on saanut toimeentulotukea sillä välin, kun työttömyyskorvaukseen liittyvä hakemus on ollut käsiteltävänä. Silloin kyllä Kela ja sossu pitää huolen, että ne saavat omansa pois, eli takautuvasti maksettu työttömyyskorvausta otetaan pois.\nKyllä näin on, tästä syksystä asti opiskelija saa opintolainaan valtion takauksen vaikka olisi maksuhäiriö. Tämähän ei tietenkään välttämättä meinaa että lainaa saa koska pankkihan sen lainan myöntää, tosin nyt ei tule luottotappiota koska valtio takaa joten miksipä ei lainaa myönnettäisi. En sitten tiedä miten pankit suhtautuu tähän, ehkä moraalinen kysymys ?\nKäytännössä tämäkin lakimuutos meinaa vaan sitä että ihimiset on saatava velkaantumaan vaikka väkisin, opintolainan määrä nostettiin ja muut tuet laskettiin.\nJoo-o, fiksuin temppu tosiaankin on repiä opintolainaa niin paljon kuin mahdollista ja maksaa ulosotto pois. Opintolaina on oleellisesti ilmaista rahaa, että kannattaa sillä maksaa sotkut pois ja loput vaikka sijoittaa. Opintolaina kannattaa hyödyntää täysin. Se on niin halpaa.\nToki velka maksetaan pois, että se opintolaina menisi velkojille ja ne mitä sijoittaa menisi yritysten pyörittämiseen ja itse kun painaa duunia niin siitä sitten makselee opintolainan veks. Maksaahan se pitää joka tapauksessa. se on vain niin halpaa että tietysti se raha kannattaa pitää omissa näpeissä.\nVelka on vähän semmoinen juttu että ei sitä tarvitse pelätä. Pitäisi itseasiassa pyrkiä siihen, että on velkaa mutta samanaikaisesti pyrkii siihen, että oman omaisuuden vakuusarvo/reaaliarvo on aina suurempi kuin velanmäärä. Silloin velasta ei tule harmia.\nKannattaa huomioida se, että talousjärjestelmä perustuu siihen että kaikki raha on velkaa. Pankkitililläkin oleva raha ei ole omaa rahaa vaan sen merkintä siitä, että pankki on niin paljon velkaa ja raha on pankin rahaa.\nTästä seuraa se, että pitäisi optimoida taloutta siihen että on reaaliomaisuutta mahdollisimman paljon ja olisi omassa kirjanpidossa se debitti ja sitten sille olisi se velkakasa credittinä.\nEi opintolainansaanut voi ihan noin vaan repiä niin paljon lainaa kun haluaa. Vaan kuukausittain maksetaan pieni summa opiskelijalle. Edellyttää myös että opinnot etenee suunnitellusti.\nToki, ja joka kuukausi kannattaa ottaa rahaa ulos niin paljon kuin lähtee.\nEikös opintolainaa voi nostaa kerralla max puolen opiskeluvuoden satsin...


Nimi: Erimoone Riivanenki\nIsä: Kukkipuun Barju "Remu"\nEmä: Taikahallan Jäkälätassu "Ruuti"\nSilmät: OK [02/15, 03/16, 04/17, 03/18, 03/19]\nSelkä: SP0, LTV0, VA0 = koko selkä terve\nSydän: OK [05/15]\nHampaat: Ei hammaspuutoksia, leikkaava purenta. P4 ylhäältä vasemmalta poistettu 2020, vaurioitunut tapaturman seurauksena.\nMuuta: TgAA-negatiivinen, kilpirauhasarvot OK. [04/15], ranteet, olat OK, etupää kuvattu pitkään kestäneen ontumisen jälkeen 2019 syksyllä, nivelet priimaa. Ontumisen syynä tulehtunut pronator teres -lihas, kuntoutui venyttelyllä ja kevyemmällä liikunnalla.\nEtenevä verkkokalvon surkastuma, prcd-PRA: a, terve polveutumisen perusteella\nEtenevä glykogeeniaineenvaihdunnan sairaus, pompen tauti: a, terve polveutumisen perusteella\nEtenevä selkäydinrappeuma, degeneratiivinen myelopatia, DM: a, terve polveutumisen perusteella\nPaimennus: Paimennustaipumustesti - hyväksytty Vehmersalmella 28.09.2014\nPoropaimennustaipumustesti 2018 - Suositellaan testattavaksi uudelleen\nLuonnetesti: +97 laukausvarma, ikää 2v 10kk, Video\nNäyttelyt & katselmukset: Arvostelut & tulokset täällä.\nJälkeläiset: Erimoone K-pentue\nHaave Ruutin tyttärestä on ollut olemassa melkein niin pitkään, kuin Ruutikin. Monien mutkien jälkeen, kun Ruuti ultrattiin tiineeksi kesäkuussa 2013, oli haave jo puoliksi totta. Ruutin pennut syntyivät pitkän avautumisvaiheen jälkeen sektiolla perjantaina päivällä 12. heinäkuuta. Muistan ikuisesti kun leikkauksessa mukana ollut hoitaja soitti leikkauksen onnistuneen hyvin ja että kaikki, sekä emä ja pennut ovat hengissä ja hyvinvoivia. Huokaisin niin syvään helpotuksesta koska pelkäsin todellakin Ruutin hengen puolesta. Hoitaja jatko vielä että pentuja tuli 5 pirteää urosta (tässä vaiheessa en oikein tiennyt mitä ajatella) ja 1 erittäin äänekäs tyttö. Onnenpäivä, kaikki säilyi hengissä, leikkaus meni hyvin ja kirsikkana kakun päällä, mun oma Riivanhenki oli syntynyt.\nRiiva oli pentuna oikeastaan huvittavan juro ja huumorintajuton. Pojat oli semmosia villiviikareita siihen verrattuna, Riiva vaan rähisi ja yritti pitää poikia kurissa. Riivis viihtyi paljon omissa oloissaan eikä ollu niin ihmisen seuraa hamuava mitä esimerkiksi Pyry tai Sisu oli. Jossain vaiheessa aloin jo tosissani miettimään, josko jättäisin yhden pojista, Pyryn itselleni ja laittaisin Riivan sijoitukseen, Pyryn aktiivisuus ja iloisuus verrattuna Riivan jurottamiseen oli näin "harrastusmielessä" paljon järkevämpi valinta. Pentujen ollessa 7 viikkoisia ja poikien jo nukkuessa yöllä, Riiva poukkoili edelleen hereillä, juoksenteli päin seiniä ja murisi itselleen - tuntui, että tämän minä olen ennenkin nähnyt ja silloin tein lopullisen päätöksen siitä että Riiva jää kotiin, sehän oli ihan samanlainen jurrukka mitä emänsä tuon ikäisenä - ja nimenomaan sen Ruutin tyttärenhän minä halusin. Päivääkään ei ole tarvinnut katua, Riiva on jotain aivan älyttömän spesiaalia\nMitä vanhemmaksi Riiva kasvaa, sen enemmän siltä alkaa löytymään pilkettä silmäkulmasta. Riiva on, kuten äitinsäkkin vain yhden ihmisen koira, rakastaa minua suurella sydämellä mutta vieraita kohtaan se on välinpitämätön. Riivan kanssa kisataan aktiivisesti agilityssä ja kakkoslajina meillä on rallytoko. Riiva on innokas oppimaan uutta, se jaksaa tehdä toistoja toistojen perään ja se todellakin on ahkera tarjoamaan erilaisia asioita agissa ja tokossa, yritteliäisyyttä ei tosiaan puutu! Alan pikkuhiljaa uskomaan, että nyt on löytynyt se koira, joka todella sopii minulle. :)\nVeljiensä harmaakaiheista huolimatta, päätin pennuttaa Riivan varttuneemmalla iällä 2020. Riiva on tästä pentueesta hyvin suurella todennäköisyydellä ainut, joka sukua jatkaa. Olen ahkerasti yrittänyt toimittaa Hannes Lohen tutkimusryhmälle verinäytteitä kasvateistani ja varsinkin tämän pentueen lähisuvusta että harmaakaihitutkimusta suomenlapinkoirilla saataisiin eteenpäin. Muistakaa osallistua, rokotusten yhteydessä on helppo otattaa yksi putkilo verta ja lähettää se ryhmälle. Tutustukaa tarkemmin täältä


Tänään vietetään uskonpuhdistuksen muistopäivää. Jumala ompi linnamme.\nMessun toimittavat papit Konsta Korhonen ja Virpi Koskinen sekä kirkkomuusikko Kari Härkönen.\nKolehti kerätään opiskelijoiden ja koululaisten tavoittamiseen ja kouluttamiseen valtakunnallisesti mm. Veritas Forum –tapahtumien, leirien ja viikkotoiminnan kautta Suomen Evankelisluteri-lainen Opiskelija- ja Koululaislähetys ry:n kautta.


Rahkamuija: Rappiomuija ja Jutan uudet tv-kuviot\nMillään ei ole mitään väliä, jos ei pääse kyykkäämään ja voi vaan antaa elämän luisua rappiolle ilman tulevaisuutta. Me ollaan Rahkaäijän kanssa herkuteltu ajatuksella, että jos joskus ollaan yhtä aikaa kipeinä, me ruvetaan ryyppään! Jos kerran ei voi treenata ja tehdä töitä, niin eiks se ole sitten aika sama makaako sohvalla kuumeessa vai kuumeessa ja kännissä? Eilen vihdoin se päivä koitti, kun molemmat oli flunssassa, mulla vapaapäivä ja Rahkaäijällä saikkupäivä. Hetki oli tullut ja keihäsfinaalin alkaessa korkattiin shampanjapullo, joka on odottanut sopivan juhlavaa hetkeä jo tovin. Siinä ensimmäistä lasia maistellessa ja ensimmäisiä keihään viskasuja katsellessa muistin, miksi en juo oikeastaan koskaan. Shampanja oli aivan kamalan makuista! Kuivaa, kitkerää ja nipistelevää. Ajattelin, että Rahkaäijä saa kumota pullon ihan keskenään, kunnes keksin heittää lasilliseen teelusikan vaniljasokeria. Heti paljon parempaa!\nHerkullinen kattaus. Vain valkohomejuusto puuttui keksin päältä!\nParin lasillisen jälkeen kotikatsomokommentaattorit pääsivät vauhtiin ja yleisurheilu oli kiinnostavampaa, kuin koskaan.\n"Mikä tossa nyt on niin vaikeeta, kerran heittäis sata metriä, niin vois lähtee saman tien suihkuun."\n"Mieti kun toi tikku katkeis kesken seiväshypyn?"\n"Hei Anni, noi naiset juoksee samassa ajassa 200 metriä, kun sää kävelet keittiöstä olohuoneeseen."\n"No onks se nyt joku ihme, että toi Yego voittaa, kun Kenian lipussakin on keihään kuvia. Kannattaisko Suomen lippuunkin lisätä pari keihästä, niin pärjättäis vähän paremmin."\nSkool! Saisko lisää sitä vaniljasokeria?\nNeljänteen keihäskierrokseen mennessä shampanjapullo oli juotu tyhjäksi ja vajaat puoli pulloa kuohuvaa on taatusti enemmän, kuin olen yhteensä juonut koko vuonna. Hienoa sitkeyttä yhteisen flunssakänni-haaveen eteen! Kunnon naamat jäi kuitenkin vielä vähän haaveeksi, eikä jatkettu operaatiota enää muihin talon pulloihin, vaikka Rahkaäijä ehdottikin, että seuraavaksi tyhjennetään kahden litran Jägermaister-pullo. Rappiomuijan urani oli siis lyhyt, mutta sitäkin näyttävämpi! En voi uskoa, että juuri kirjoitin puoli postausta seitinohuesta keihäskännistä, tyylikästä. Oikeasti asteikoilla 1-10 olen ainakin yhdentoista verran kielteinen kaikkea alkoholi- ja humalahehkutusta kohtaan. Ihan fiksunkin ihmisen pisteet putoaa mun silmissä aika nopeasti, kun aletaan hehkuttamaan tulevan viikonlopun ryyppyputkea tai sitä, kuinka kesälomalla oli pakko pitää yksi selvä päivä, kun naapurin kakara tuli hoitoon. Jollain tasolla pystyn ymmärtämään, että joillekin 16-vuotialle on tärkeää päteä humalakokemuksillaan vertaisryhmässä, mutta että vielä 26- tai jopa 36-vuotiaanakin.\nKuten kaikki rappion tiellä joskus olleet tietävät, retkahdusta seuraa aina parannusta ja tänä aamuna päätin, että flunssa on nyt menneen kesän lumia ja kunnon pikkuvaimon tapaan laitoin kodin kuntoon ja pakastin lapsille eli kissoille ainakin kahden viikon ruuat valmiiksi. Palkitsin itseni urakasta korkkaamalla shamp... eikun siis ensimmäisen jakson Jutan sinkkudieettejä. Jutta ja Antti Tuiskun bodattu kaksoisolento laihduttaa tuttuun tapaan ylipainoisia henkilöitä ja kymmenen viikon urakan jälkeen odottaa stailaus ja sokkotreffit toisen ex-lihavan kanssa. Nää Jutta-ohjelmat on vähän jo nähty ja tää sinkkudieetti oli jotenkin tosi väsynyt veto. Ei irtoo, ei sitten yhtään! Mutta vaikka Jutalta olisi ideat lopussa, niin multa ei todellakaan ole. Sen vuoksi odotankin näkeväni lähivuosina seuraavia Jutta-ohjelmia.\nJoka kropan remonttimarkkinat\nJutta ja Remonttireiska pistävät yhdessä kuntoon niin kropan kuin kodinkin! Remontti tai talon rakentaminen voi olla raskas ponnistus, jonka aikana vedetään vain kylmää roiskeläppää tontilla, kun muuhun ei ole aikaa, rahaa tai jaksamista. Jutta laittaa väsyneet remontoijat dieetille ja sillä välin Remonttireiska hoitelee kylppärin pinnat sellaiseen kuntoon, ettei paljon home kasva! Ohjelmaan lisädraamaa tuovat naisosallistujat, jotka dieettihuuruissaan käyvät erittäin kuumana jäntevään ja karheakätiseen Remontti-Reiskaan. Pian saatetaan tarvita apuun Vesa Keskisen eksää mentaalivalmentamaan, ja hän osaa kysyä juuri oikeat kysymykset avatakseen solmut dieettiläisen mielessä ja projekti voi jälleen jatkua. Nyt höylätään läskiä ja lattialankkuja!\nJutta ja eläkeläisdieetit\nTässä ohjelmassa Jutta keskittyy pistämään suuret ikäluokat kuntoon ja syntymävuotensa mukaan jokaisen dieettiläisen on tavoite pudottaa vähintään 45 kiloa. Jutan parina ohjelmassa esiintyy koko kansan rakastama tohtori Kiminkinen, joka hoitaa osallistujien kihdit, eturauhasvaivat ja liikavarpaat pois käden käänteessä. Jos Kiminkisen temput eivät toimi, aina voi kuitenkin turvautua Höpöxiin! Luvassa mielenkiintoisia keskusteluita siitä, kumpi voittaa, voi vai oliiiviöljy, peruna vai bataatti, sauvakävely vai punttitreeni? Pysy kanavalla, Yle TV2:lla joka arki-ilta Uuden päivän jälkeen!\nTässä ohjelmassa Jutta pakkaa kahvakuulansa ja vitamiininsa ja muuttaa Keski-Suomeen huutokauppakeisarin luo. Kiireisen yrittäjän arki on täynnä autossa istumista ja rähmäpullia, mutta siihen tulee nyt muutos, kun Jutta pistää Helin ja Akin arjen terveelliseen järjestykseen. Ohjelman edetessä joku Jutan lukuisista stailisti-kavereista pistää Helin tyyliin uuteen uskoon ja Heli uudessa valkaistussa tukassaan ja Better Bodies -univormussaan näyttää Jutan sanoin "aivan mielettömän hyvältä". Ensimmäinen kerta, toinen kerta, kolmas kerta, elämäntapamuutos myyty lihavalle herralle etupenkissä!\nFitness Chef Suomi\nJutan ja Hans Välimäen uskomaton yhteisproduktio, jossa 12 kilpailjaa taistelee Suomen ensimmäisen fitness-kokin arvostetusta tittelistä. Oman haasteensa kilpailuun tuo se, että jakso jaksolta käytettävissä olevat raaka-aineet ja kalorit vähenevät, kuten kunnon dieetillä kuuluukin. Pystyvätkö kilpailijat laskemaan makrot kohdalleen valtavassa paineessa? Entä miten kanasta ja riisistä voi kerta toisensa jälkeen luoda jotakin täysin uutta? Ja ennen kaikkea, täyttääkö annokset tiukkojen tuomarien maku- ja ulkonäkökriteerit? Peli on armoton ja kukaan ei halua kuulla Hansin suusta sitä pahinta eli "Dieettikokkailusi päättyy tähän, ole hyvä ja pakkaa keittiövaakasi!"Ohjelman pääyhteistyökumppani on Lidl, joka pukee kaikki osallistujat sporttisiin vaatteisiin ja tarjoaa raaka-aineet herkullisiin hera-drinkkeihin.\nNäitä tv-uutuksia odotellessa tyydyn katselemään seiniä ja odottelemaan ensi viikolla alkavaa toista kautta Ensitreffit alttarilla -ohjelmasta. Katselemisiin!\nLähettänyt Rahkamuija klo 15.19\nEve 27. elokuuta 2015 klo 15.50\nAmmatillisesti tuo Jutta ja eläkeläisdietti on kyllä mun ehdoton suosikki! Kiitos taas näistä. :)\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.36\nJutta voisi olla hyvä motivaattori ja ilon tuoja vanhoille ihmisille, siihen uskon! Ole hyvä. :D\nMika 27. elokuuta 2015 klo 15.55\nHyviä ohjelmaideoita. Mutta miten Markulle kävisi kun Jutta saapuu Hirvaskankaalle? Kun Aki ja Heli pistetään uuteen uskoon niin käykö niin että Markun hommiksi jää kasata joku Jutan vanha rikkoutunut reidenloitontaja jotta se saadaan perjantain huutokauppaan myyntikuntoon?\nLoistava huomio Kenian lipusta. Suurena penkkiurheilun ja lippujen ystävänä en voi käsittää miksen ole keksinyt tuota itse. Vastaavan ahaa-elämyksen koin eilen kun luin yhdestä blogista miten metsäpoluilla ajettavan fillarin nimi on tietysti polkupyörä.\nNo Markkuhan saisi unohtaa korjauspuuhat ja alkaisi meelpreppaan Akin ja Helin eväitä. Saisi ehkä kuitenkin tehdä jääkaappiin laajennuksen, että kaikki terveysherkut mahtuu sinne!\nSehän oli aivan selvä seikka, joka pisti heti silmään, kun lippu tuli ruutuun! Polkupyörä on myös varmasti ollut hieno tajuamisen hetki, kunnon Heureka-moment! Mä koin sen jo useampi vuosi sitten. :D\nAki 27. elokuuta 2015 klo 17.39\nEi hitto.. Fitness Chef Suomi kuulostaa oikeasti ihan pirun hyvälle idealle.\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.33\nNo eikös olekin! En tiedä lähtiskö Hans mukaan, kun mitään ei voisi paistaa voissa. :D\nIina 27. elokuuta 2015 klo 19.29\nNoi sun ohjelmaideat on ''ihan mielettömiä''! Siis oikeesti noi vois hyvinkin toimia. :D\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.32\nMää ainakin kattelisin. :D Tohtori Kiminkistä en kyllä ehkä kovin kauaa jaksais!\nHanna 27. elokuuta 2015 klo 20.11\nAivan mahtavia ohjelmaideoita, toivottavasti saadaan pian tuotantoon! Ilahduin myös aivan erityisesti siitä, että jonkun muunkin mielestä Jutan uusi aisapari muistuttaa erehdyttävästi pumpattua Antti Tuiskua :D\nSiis miten kukaan voi edes näyttää niin Antti Tuiskulta!? Varsinkin kun se Vertti puhu vielä vähän jollain murteella!\nMari A 28. elokuuta 2015 klo 16.46\nKyllä tuo alkoholin juominen vähän vaikeaa on jollei humalatilasta välitä. Ja mitä sitä humalalla muutenkaan kun elämä on mukavaa ja täyttä ilman pöhnääkin? Sitä olen paljon miettinyt, että kuinkahan paljon noita shampanjoita ja viinejä pitäisi "nauttia" ennenkuin niistä alkaisi irtoamaan elämää suurempia makuelämyksiä? Ihan yritystä oli kuitenkin tuossa teidän kotoisessa kalsariflunssakeihäskännissä :)\nJutta ja Vertti ovat mun mielestä tänä syksynä erityisessä etulyöntiasemassa, koska en tiedä kuvittelenko vaan, mutta telkkarista ei tule tällä hetkellä mitään! Ja mä tarvin ehdottomasti jotain helppoa katsottavaa mun päivällisen kanssa sen jälkeen kun tulen töistä, eikä tuo kymmenen viikon liikuntapyrähdyksen, dieetinalun ja stailauksen seuraaminen voi paljon helpommaksi mennä. Tuohon kymmeneen viikkoon kun ei mitään suuria tunnemyllerryksiä ehdi sisältyä, koska tuon aikavälin sisällä korkeintaan hehkutetaan loputonta energiaa, salilla voisi käydä vaikka joka päivä ja koko päivän ja kana ja salaatti on uskomattoman hyvää ja vaikka koko päivän :)\nMut ehdottomasti telkkariin tuo Fitness Chef Suomi! Kai sitä ainakin puoliväliin kautta jaksaisi katsoa ennenkuin alkaisi toistamaan itseään? :D\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.31\nMää en yhtään edes pidä humalan tunteesta, pelkästään jos se, kun parin lasillisen jälkeen alkoholi menee sillain "jalkoihin" on tyhmä tunne. :D Ehkä me ollaan vaan juotu täysin vääriä shampanjoita ja ne tosi kalliit olis niitä mainion makuisia?\nTV-tarjonta on kyllä harvinaisen heikko! Täydelliset venäläisnaiset oli kyllä ihan tekemällä tehty. Eniten se pisti silmään, kun ne puhu keskenään suomee, mitä eivät varmasti tekisi ilman kameroita.\nJutta oli kyllä helppoa katsottavaa, mutta tossa ei oikein päässyt niihin ihmisiin sisälle ja mää kaipasin Bullia ruutuun.\nJokainen jakso olisi uskomaton jännitysnäytelmä, kun kana pitäisi maustaa eri tavalla!\nLintunen 28. elokuuta 2015 klo 18.34\nVitsi mitä ideoita, jos olisin alalla alkaisin heti toteuttaa formaatteja! :D\nP. S. Oon aina ollut samaa mieltä ryyppäämisen hohdottomuudesta.\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.27\nMä odotan vielä, että joku tuottaja soittelee ja tarjoo tv-diiliä. :D\nHehkuttamisen vois ymmärtää paremmin, jos viina olis vähän parempaa, mutta ei!\nAnonyymi 29. elokuuta 2015 klo 11.05\nRahkamuija 30. elokuuta 2015 klo 20.26\nAnonyymi 3. syyskuuta 2015 klo 8.53\nMissä jutan ja rahkamuijan yhteisformaatti?!?!\nRahkamuija 3. syyskuuta 2015 klo 19.19\nNo niinpä, se olis kyllä uskomattoman herkullinen tv-tapaus, ehkä jopa vuosikymmenen sensaatio?!\nMinna 12. syyskuuta 2015 klo 19.52\nPs. Teillä oli tossa ehkä Alkon valikoiman pahinta samppanjaa :D Panostakaa seuraavaa saikkupäivää varten vähän parempaan laatuun, niin saatte samppiksestakin oikean käsityksen. Tosin, nuhaisena siitäkään ei maista juuri mitään...\nRahkamuija 12. syyskuuta 2015 klo 22.10\nSain tuon pullon lahjaksi, niin en väheksy sitä lainkaan. Ja musta tuntuu, että seuraavana saikkupäivänä kokeillaan ehkä salmiakkikossua tai jotain, niin ei tarvitse juoda niin paljon. :D


Asiakaskokemuksia | Sisäilmapalvelut | IISY\nAsiakastarinat ja arviot\nKatso, mitä asiakkaamme ovat mieltä palveluistamme.\nEspoon kaupunki ja NCC.\nFreesi-sisäilmapalvelu auttaa sisäilmaongelmien poistamisessa\nAsiakkaallamme oli epäilys, ettei kiinteistön ylläpitoon ja huoltoon palkattu ulkoinen toimija hoida tehtäviään sovitusti. Palvelumme avulla he saivat vahvistuksen epäilyynsä. Kyseisessä kiinteistökannassa jo yhden prosentin ylilämmitys tuo 40 000 euron lisäkulut.\nHavaittiin ilmanvaihtokoneen käyntiajoissa säästöpotentiaalia, joka ei heikennä olosuhteita. Suositeltiin uutta aikaohjelmaa, jonka avulla säästettiin 18% ilmanvaihdon energia- ja käyttökustanukksista sisäilman laatua heikentämättä.\nTila on ollut Freesin mukaan jatkuvasti liian lämmin monen kuukauden ajan. Huoltomies on käynyt tilassa tarkastamassa termostaatin toimivuuden. Hänen mukaansa termostaatti näyttää 21°C ja todellisuudessa tilassa jatkuvasti yli 23°C. Tämän perusteella kiinteistön omistaja tilaa termostaatin vaihdon, jotta lämpötilat saadaan laskemaan hallitusti ja ovat yhtenäisiä sisäilman lämpötilan kanssa ja IISY:n tekninen puoli pystyy seuraamaan lämpötilojen muutosta.\nPitkäaikaisten mittausten hyödyt\nKoulurakennuksessa havaittiin alipaineisia tiloja käytönajan ulkopuolella. Kohteessa oli käynyt paikallinen asentaja tekemässä vain hetkellisiä mittauksia. Tämän raportin mukaan kohteen paine-ero anturi saattoi sijaita kohdassa, jossa tapahtuu paljon tuulesta johtuvaa heiluntaa. Kuitenkin Freesin avulla pystyttiin todentamaan, että kohde oli ollut yhtä alipaineinen useamman kuukauden, sillä mittausdataa oli tuhansilta tunneilta. Kohteessa käytiin säätämässä IV-koneiden ilmamääriä ja tämän jälkeen paine-erot saatiin välille (0Pa..-8Pa) vaikuttamatta muiden tilojen paine-eroihin.\nEpäsopivien talojärjestelmien havaitseminen\nValvomo havaitsi kiinteistössä ylipaineen kasvua, ja siitä ilmoitettiin asiakkaalle. Asiakas oli korjannut kiinteistössä aiemmin puhaltimia ja automatiikkaa, mutta tämän avulla selvisi ettei automatiikka toimi uuden ja vanhan puhallintekniikan kanssa. Lopputuloksena automaatiikkaa tullaan uusimaan tulevan kesän aikana.\nKoulurakennuksessa havaittiin alipaineisia tiloja, joihin oli riski vuotaa mikrobipitoista ilmaa alapohjasta. Tiivistystöiden lisäksi suositeltiin ilmanvaihtokoneen tulo-poistoilmavirtojen säätöä ja alapohjan alipaineistamista riskien hallitsemiseksi.\nTilan optimointi käyttöön sopivaksi\nAsiakkaallamme oli ylipaineinen tila, joka on hoidossa. Tila on arkistohuone, jossa on pysyväissäilytyksessä olevaa materiaalia. Ilmankosteus oli ollut yli 60 %, ja siellä se ei saa nousta. Siihen ratkaisuna kiinteistönhoitajalle tilaan kuivureita ja ilmanvaihdon tehostuspuhaltimen asennus. Asiakas ei tarvitse enää manuaalista mittausta.\nMittapisteiden äkillinen paine-ero muutos\nFreesin avulla havaittiin kahden mittapisteen voimakas paine-eron muutos, jossa tuloilman saanti oli estynyt tietylle rakennuksen osalle ulkoilmasäleikön ollessaan umpi jäässä. Näin ollen Freesin avulla saatiin nopea reagointi asiakkaalle ja kiinteistön tuloilma saatiin korjattua.\nPysähtyneen ilmanvaihtokoneen havaitseminen\nLuokkahuoneen hiilidioksidipitoisuus oli ajoittain käytön aikana noussut yli raja-arvon. Täten pystyttiin toteamaan, että tilan ilmanvaihto ei toimi suunnitellusti. Tilakohtainen ilmanvaihtokone käytiin tarkastamassa ja huomattiin, että jatkojohto, josta ilmanvaihtokone sai virtaa, oli rikki. Rikkinäinen jatkojohto korvattiin uudella ja näin ollen ilmanvaihto saatiin toimimaan suunnitellusti.\nKoetun ja mitatun sisäilman yhdistäminen\nFreesin avulla asiakas on voinut jakaa luotettavaa dataa sisäilman laadusta käyttäjille, joilta on tullut valituksia sisäilmaan liittyen. Tämän avulla käyttäjien valitukset ovat loppuneet, sillä he ovat saaneet varmistuksen, että heidän työskentelytilojaan seurataan aktiivisesti terveyden varmistamiseksi.\nRiittävän ilmanvaihdon varmistaminen\nIlmanvaihdon tulee olla viranomaisen päätöksellä kohteessa koko ajan päällä. Asiakkaamme tekninen ylläpito oli siinä luulossa, että näin myös on. TVOC-arvoista kävi kuitenkin ilmi, että pitoisuus nousee arkisin kello 18-6, mikä viittaa siihen, että ilmanvaihto toimisikin aikaohjelman mukaan. Kohteeseen tehtiin selvityspyyntö tarkistaa IV-koneiden toiminta.\nRiittämättömän talotekniikan havaitseminen\nLuokkahuoneessa havaittiin, että olemassa oleva talotekniikka ei pysty toteuttamaan riittäviä sisäilmaolosuhteita. Luokkaan asennettiin oma ilmanvaihtokone, jonka jälkeen hiilidioksiditasot putosivat merkittävästi. Freesin avulla myös käyttäjille saatiin viestittyä asiasta ennen ja jälkeen tilanteen, mikä osaltaan paransi käyttäjätyytyväisyyttä.\nIV-koneen liiketunnistimen häiriö\nIV-koneen ohjaus toimii liiketunnistimella, joka oli hajonnut. Tämän seurauksena ilma ei vaihtunut tiloissa riittävästi. Valvomo-havainnon avulla kiinteistön ylläpidolle saatiin vuorokauden sisällä tieto, että tämän tietyn IV-koneen alueella hiilidioksidipitoisuudet ovat nousseet tavallista korkeammiksi.\nPuutteet ilmanvaihdon säädöissä\nTakuuajan alla olevassa uudiskohteessa todettiin vakavia puutteita ilmanvaihdon säädöissä, jotka on Freesin avulla paikannettu. Asiakas on tehnyt ehdottamamme toimenpidesuositukset ja kaikki pisteet on saatu pelkästään yhden koneen säädön avulla tasapainoon. Asiakkaan kommentti: "Tällainen seurantajärjestelmä tulisi olla joka kohteessa."\nKaikille avainhenkilöille pääsy Freesiin\nUlkoistetun kiinteistöhuoltopalvelun työntekijät kirjautuvat teknisen tiimin tunnuksilla sisään FREESICLOUDIIN katsomaan olosuhteita. Yksi IV-kone oli sammunut ja saman vuorokauden sisällä tuli sisäilmakumppanilta soitto, että paine-eroissa oli ongelmia. Viesti tavoitti suoraan oikean henkilön, joka ongelman korjaamisesta vastaa.\nJulkisen sektorin referenssit\nFreesi-sisäilmapalvelu on kehitetty yhdessä kuntien ja kaupungien teknisten tiimien kanssa.\nEnerKey Enegia Solutions