KUNNAN YLEINEN JÄRJESTÄMISVASTUU JA OMAISHOIDON TUKEEN VARATTAVAT MÄÄRÄRAHAT - PDF\nDownload "KUNNAN YLEINEN JÄRJESTÄMISVASTUU JA OMAISHOIDON TUKEEN VARATTAVAT MÄÄRÄRAHAT"\n1 Dnro 1863/4/09 Ratkaisija: Apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin Esittelijä: Oikeusasiamiehensihteeri Tapio Räty KUNNAN YLEINEN JÄRJESTÄMISVASTUU JA OMAISHOIDON TUKEEN VARATTAVAT MÄÄRÄRAHAT 1 KANTELU Oulaisten omaishoitajat arvosteli vat erityisesti Oulaisten kaupungin omaishoidon tukeen varaamien määrärahojen määrää vuosina Kantelukirjoituksessa on katsottu, että Oulaisten kaupunki on tietoisesti ja omaishoitajia syrjivällä tavalla alibudjetoinut omaishoidon tukeen varattavat määrärahat kyseisinä vuosina. Omaishoitajat ovat kirjoituksessaan pyytäneet, että oikeusasiamies puuttuisi kaupungin menettelyyn ja vaatisi kaupungin päättäjiä varaamaan riittävän suuren määrärahan omaishoidon tukeen. Kantelukirjoituksessa on arvosteltu myös sitä, ettei Oulaisten kaupunki ole tehnyt omaishoidon tukea koskeviin hakemuksiin kaikissa tilanteissa asianmukaisia yksilöhuollon päätöksiä. Kantelukirjoituksen mukaan tämä on johtanut siihen, etteivät kaikki hakijat ole voineet hakea muutosta tuomioistuimessa toimielimen ratkaisuihin päätösten puuttuessa RATKAISU 3.1 Oikeusohjeet Perustuslain 19 :n 1 momentin mukaan jokaisella, joka ei kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon. Perustuslakien perusoikeussäännösten muuttamista koskevassa hallituksen esityksessä on todettu, että "nykyisistä tukijärjestelmistä turvaavat ihmisarvoisen elämän perusedellytyksiä myös eräät lasten, vanhusten, vammaisten ja kehitysvammaisten huoltoon kuuluvat tukitoimet\n2 (HE 309/1993 vp s.79)." Hallituksen esityksen mukaan säännöksellä turvataan jokaiselle suoraan perustuslakiin perustuva oikeus sellaiseen tulotasoon ja palveluihin, joilla taataan ihmisarvoisen elämän edellytykset. Perustuslain 19 :n 3 momentin mukaan julkisen vallan on turvattava, sen mukaan kuin lailla tarkemmin säädetään, jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut ja edistettävä väestön terveyttä. Hallituksen esityksen mukaan palveluiden riittävyyttä arvioitaessa voidaan lähtökohtana pitää sellaista palvelujen tasoa, joka luo jokaiselle ihmiselle edellytykset toimia yhteiskunnan täysivaltaisena jäsenenä (HE 309/1993 vp s.71). Palveluiden järjestämistapaan ja saatavuuteen vaikuttavat suoraan tai välillisesti myös muut perusoikeussäännökset, kuten yhdenvertaisuus ja syrjinnän kielto (6 ). Perustuslain 6 :n mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Julkisen vallan on pyrittävä positiivisin toimenpitein edistämään yhdenvertaisuuden toteutumista. Perustuslain 22 :n mukaan julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen. Perusoikeuksien toteutuminen edellyttää julkisen vallan aktiivisia toimenpiteitä, esimerkiksi tosiasiallisten edellytysten luomiseksi perusoikeuksien käyttämiselle. Säännöksessä ei sinänsä ole määritelty niitä keinoja, joilla julkisen vallan tulee toteuttaa turvaamisvelvollisuutensa. Keskeisiin keinoihin kuuluvat hallituksen esityksen mukaan perusoikeuden käyttöä turvaavan ja täsmentävän lainsäädännön säätäminen sekä taloudellisten voimavarojen kohdentaminen (HE 309/1993 vp s.75). Kuntien itsehallinnosta on säädetty perustuslain 121 :ssä. Tämän mukaan kunnille annettavista tehtävistä säädetään lailla. Säädettäessä kunnille lailla tehtäviä, on samalla huolehdittava siitä, että kunnilla on myös tosiasialliset mahdollisuudet ja edellytykset suoriutua tehtävistään (HE 309/1993 vp s.26). Kuntalain (365/1995) 1 :n mukaan kunta pyrkii edistämään asukkaidensa hyvinvointia ja kestävää kehitystä alueellaan. Kunnan päätösvaltaa käyttää asukkaiden valitsema valtuusto. Kunnan tehtävistä säädetään puolestaan kuntalain 2 :ssä. Kunta hoitaa itsehallinnon nojalla itselleen ottamansa ja sille laissa säädetyt tehtävät. Kunnan talousarviosta ja -suunnitelmasta säädetään kuntalain 65 :ssä. Valtuuston on vuoden\n3 loppuun mennessä hyväksyttävä kunnalle seuraavaksi kalenterivuodeksi talousarvio. Talousarvion hyväksymisen yhteydessä valtuuston on hyväksyttävä myös taloussuunnitelma kolmeksi tai useammaksi vuodeksi (suunnittelukausi). Talousarviovuosi on suunnittelukauden ensimmäinen vuosi. Sosiaalihuoltolain (710/1982) 13 :n 1 momentin 1 kohdan mukaan kunnan on huolehdittava sosiaalipalvelujen järjestämisestä asukkailleen sensisältöisenä ja siinä laajuudessa kuin kulloinkin säädetään. Sosiaalihuoltolain 14 :n mukaan kunnan asukkaalla tarkoitetaan henkilöä, jolla on kunnassa kotikuntalaissa tarkoitettu kotipaikka. Sosiaalihuoltolain 17 :n 2 momentin mukaan kunnan on huolehdittava mm. omaishoidon järjestämisestä sen mukaan kuin siitä lisäksi erikseen säädetään. Omaishoidon tuesta annetun lain (937/2005, omaishoitolaki) 1 :n mukaan lain tarkoituksena on edistää hoidettavan edun mukaisen omaishoidon toteutumista turvaamalla riittävät sosiaalija terveydenhuollon palvelut sekä hoidon jatkuvuus ja omaishoitajan työn tukeminen. Omaishoidon tuella tarkoitetaan omaishoitolain 2 :n 1 momentin 4 kohdan mukaan sellaista tuen kokonaisuutta, joka muodostuu hoidettavalle annettavista tarvittavista palveluista sekä omaishoitajalle annettavasta hoitopalkkiosta, vapaasta ja omaishoitoa tukevista palveluista. Omaishoitolain 11 :n mukaan omaishoidon tuen järjestämisestä vastaa se kunta, joka sosiaalihuoltolain 3 luvun mukaan on ve lvollinen järjestämään hoidettavalle sosiaalipalveluja Kunnan yleinen järjestämisvastuu Sosiaalihuoltolain 2 :n (1715/2009) mukaan sosiaalihuoltolaissa tarkoitettuun kunnan järjestämään toimintaan sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtion avustuksesta annettua lakia (733/1992, sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuslaki) sekä kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annettua lakia (1704/2009), jollei lailla toisin säädetä. Sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuslain 3 :n mukaan kunnan on osoitettava voimavaroja valtionosuuden perusteena olevaan sosiaali- ja terveydenhuoltoon. Omaishoidon tuki on kunnan lakisääteinen tehtävä, jonka järjestämisestä kunnan tulee huolehtia kunnan talousarviossa omaishoidon tukeen varattujen määrärahojen puitteissa. Kunnan sosiaalihuollosta vastaava toimielin vahvistaa omaishoidon tuen myöntämisperusteet omaishoidon tukea koskevien säännösten sallimissa rajoissa.\n4 Omaishoidon tuessa on kysymys kunnan yleiseen järjestämisvelvollisuuteen liittyvästä taloudellisesta tukitoimesta ja tähän tukitoimeen liittyvien palveluiden järjestämisestä. Tämä kunnan ns. yleinen järjestämisvelvollisuus velvoittaa kunnan järjestämään lakisääteisiä palveluja ja tukitoimia asukkailleen ja myös varaamaan kulloiseenkin tarkoitukseen talousarviossaan riittävän määrärahan. Oikeuskirjallisuudessa (Tuori-Kotkas Sosiaalioikeus 4. uudistettu painos 2008 Helsinki, s ) on katsottu, että " Yleinen järjestämisvelvollisuus velvoittaa kunnan järjestämään asukkailleen kyseisiä palveluja tai muita etuuksia ja myös varaamaan talousarviossaan tarkoitukseen riittävän määrärahan. Sosiaalihuollon erityislaeissa, kuten päihdehuoltolain (41/86) 3.1 :ssä ja vammaispalvelulain 3 :ssä, tämä velvollisuus on sidottu kunnassa esiintyvään tarpeeseen. Samaa yleisen järjestämisvelvollisuuden kriteeriä voidaan käyttää myös silloin, kun sitä ei ole laissa erikseen mainittu." Vastuu sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä siten edellyttää, että kunnassa selvitetään palvelujen tarvetta myös silloin, kun kunnalla ei lain mukaan ole ehdotonta velvollisuutta järjestää palveluja kaikille edellytykset täyttäville henkilöille. Sosiaalihuoltolaissa tarkoitettujen palvelujen ja taloudellisten tukitoimien ja siis myös omaishoidon tuen osalta kunnan yleisen järjestämisvelvollisuuden edellyttämä tarvearviointi tapahtuu ensisijaisesti kunnan talousarvion käsittelyn yhteydessä, jolloin talousarvion lainmukaisuutta valvotaan kunnallisvalituksen avulla. Toisaalta sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen (viranhaltijan) tulee tehdessään talousarviossa myönnettyjen määrärahojen puitteissa yksilöpäätöksiä arvioida asiakkaana olevien henkilöiden yksilöllistä tarvetta haettavaan palveluun. Mikäli varatut määrärahat eivät riitä kaikille tuen myöntämisedellytykset täyttäville, kunta voi tarvittaessa kohdentaa tarkoitukseen varaamiaan määrärahoja ja järjestää palveluja määrittelemässään etusijajärjestyksessä, kuitenkin siten, että tässä etusijaan asettamisjärjestyksessä otetaan huomioon perustuslain 6 :n vaatimus siitä, että ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan mm. terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilökohtaisen syyn perusteella. Oikeuskäytännössä korkein hallinto-oikeus on katsonut eräissä vammaispalveluja koskevissa ratkaisuissaan, että tarkoitukseen varattujen määrärahojen loputtua kunnalla ei ole velvollisuutta myöntää hakijalle määrärahasidonnaista vammaispalvelua, vaikka hakija täyttäisi vammaispalvelulaissa säädetyt edellytykset. Kunnalla ei ole ehdotonta velvollisuutta myöntää palvelua silloinkaan, kun henkilön todetaan olevan palvelun tarpeessa ja määrärahoja olisi vielä käyttämättä, jos kunnassa voidaan ennakoida, että kunnan vammaispalveluihin varatut\n5 määrärahat eivät riitä kaikille hakijoille. Kunta voi tällöin kohdentaa määrärahat kaikkein vaikeimmassa asemassa oleville hakijoille (KHO T 268). Tällöinkin edellytyksenä on, että kunta ei ole rikkonut yleistä järjestämisvelvollisuuttaan, toisin sanoen se on varannut tarvetta vastaavalla tavalla riittävät määrärahat kyseessä olevaan palveluun. Myös oikeuskirjallisuudessa on katsottu sosiaalihuollon lainsäädännön lähtevän siitä, että määrärahasidonnaisia palveluja ja tukitoimia hakevien etusijajärjestys määräytyy ensisijaisesti ns. tarveperiaatteen mukaisesti. Tuori ja Kotkas toteavat "Kunnalla ei ole ehdotonta velvollisuutta myöntää määrärahasidonnaista etuutta, vaikka hakija täyttäisi sen saamisedellytykset ja vaikka määrärahaa olisi jäljellä"(s. 252). Kunnan talousarvio on laadittava siten, että edellytykset kunnan tehtävien hoitamiseen turvataan (kuntalain 65 :n 2 momentti). Talousarvioon otetaan toiminnallisten tavoitteiden edellyttämät määrärahat ja tuloarviot sekä osoitetaan, miten rahoitustarve katetaan (kuntalain 65 :n 3 momentti). Talousarvioon on otettava kunnan tai kuntayhtymän rahankäyttö ja rahalähteet kokonaisuudessaan. Tiedossa olevia menoja tai tuloja ei voida jättää talousarviosta pois. Eduskunnan oikeusasiamiehen aikaisemmassa ratkaisukäytännössä on katsottu, että perustuslaissa asetettu velvollisuus turvata riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut on otettava huomioon kunnissa talousarviopäätöksiä tehtäessä ja lakeja sovellettaessa. Talousarviosta päättävät luottamusmiehet ja asiaa valmistelevat virkamiehet rikkovat perustuslain säännöksissä julkiselle vallalle asetetut velvoitteet, mikäli talousarvio mitoitetaan tietoisesti tiedossa olevaa tarvetta vähäisemmäksi Omaishoidon tuki ja tarpeen arviointi Oleellinen kysymys arvioitaessa sitä, täyttääkö kunta omaishoidon tukea koskevan yleisen järjestämisvelvollisuutensa on se, miten kunnan asukkaiden tarve (kunnassa esiintyvä tarve) omaishoidon tukeen voidaan arvioida ja mitoittaa realistisella tavalla talousarvion perustaksi. Pelkästään se seikka, että kunta ylittää talousarviossa varatut, tiettyyn tarkoitukseen osoitetut määrärahat, ei mielestäni osoita sitä, että kunta mainittuna talousarviovuotena olisi alibudjetoinut tietoisesti määrärahat tai rikkonut kunnalle kuuluvan yleisen järjestämisvastuun. Näkemykseni mukaan arvioitaessa sitä, onko kunta täyttänyt yleisen järjestämisvelvollisuute nsa, on kiinnitettävä huomiota kunnassa aikaisemmin esitettyihin omaishoidon tukea koskeviin\n6 hakemuksiin ja asiassa tehtyihin päätöksiin (myönteisiin ja kielteisiin) sekä myös muihin omaishoidon tukea korvaaviin tai sitä täydentäviin palveluihin ja tukitoimiin, joihin kunta tarvetta vastaavalla tavalla varaa määrärahoja. Kunnassa esiintyvää tarvetta kuvaavia tietoja saadaan erityisesti tehdyistä palveluntarpeen kartoituksista ja näiden perusteella laadituista palvelusuunnitelmista sekä myös niistä tiedoista, jotka koskevat aikaisempien vuosien tarkoitukseen osoitetun määrärahan käyttöä. Kunnassa esiintyvää tarvetta arvioitaessa tulisi näkemykseni mukaan ottaa huomioon ennakollinen arvio siitä, miten tarve palveluun ja tukitoimeen mahdollisesti tulevina vuosina voi muuttua tai vaihdella ja mikä vaikutus tällä tarpeen ennakoidulla muutoksella tai vaihtelulla mahdollisesti on omaishoidon tuessa varattaviin määrärahoihin sekä omaishoidon tukea korvaaviin tai sitä täydentäviin palveluihin ja tukitoimiin. Perustuslain 22 :ssä julkiselle vallalle asetettu velvoite edistää perusoikeuksien toteutumista merkitsee käsitykseni mukaan velvollisuutta varmistua siitä, että kunnan asukkaiden oikeudet riittäviin sosiaalipalveluihin toteutuvat. Tämä edellyttää palvelun järjestäjältä seurantaa ja arviointia siitä, miten järjestetyt palvelut vastaavat arvioituun tarpeeseen ja varattuihin määrärahoihin. Määrärahavarausta tehtäessä on myös huolehdittava siitä, että tarve kiireellisiin palveluihin (sosiaalihuoltolain 15 ) tulee turvattua Oulaisten perusturvalautakunnan selvitys Oulaisten kaupungin perusturvalautakunnan päivätyn selvityksen mukaan kaupungin talousarviosta sosiaali- ja terveydenhuo llon osuus on vuosien 2005 ja 2010 välillä ollut joka vuosi yli 60 %. Vanhustenhuollon ja kotihoidon osuus on mainittuna aikana talousarviossa kasvanut 2,5 miljoonasta eurosta 3,3 miljoonaan euroon. Selvityksen mukaan Oulaisten sosiaalija terveydenhuollon laskennalliset kustannukset asukasta kohti ylittivät koko maan ja maakunnan keskimääräiset kustannukset. Tilinpäätöstietojen mukaan omaishoidon tukeen käytettiin vuonna euroa (talousarvioon varattiin (TA) euroa; lääninhallituksen selvityksen mukaan), vuonna 2007 tilinpäätöksen mukaan euroa (TA euroa), vuonna 2009 tilinpäätöksen mukaan euroa (TA euroa) ja vuonna 2009 tarkoitukseen varattiin euroa. Taloussuunnitelman mukaan vuodelle 2010 oli osoitettavissa euroa. Selvityksen mukaan Oulaisten kaupunki on budjetoinut talousarviossaan määrärahat\n7 voimassa olevien omaishoidon tukea koskevien sopimusten kattamalle tasolle sekä tämän lisäksi omaishoidon tukea on voitu myöntää myös uusille hakijoille heille tehtyjen viranhaltijapäätösten mukaisessa laajuudessa Lääninhallituksen selvitys Oulun lääninhallituksen antamasta selvityksestä ilmenee, että Oulaisten kaupungin vuosien talousarvioon varatut omaishoidon tuen määrärahat ylittyivät vuonna välisenä aikana. Talousarvio, kuten myös tilinpäätöksen mukainen toteuma laski mainittuina vuosina. Lääninhallituksen käsityksen mukaan talousarvion tilinpäätöksen toteuman aleneminen on selitettävissä Oulaisten kaupungissa omaishoidon tuen saamista koskevien kriteerien tiukentamisella Johtopäätökset Kuten olen edellä todennut, arvioitaessa sitä, onko kunta täyttänyt yleisen järjestämisvastuunsa, ja siis mitoittanut talousarvionsa kunnassa esiintyvän tarpeen huomioon ottavalla tavalla, olennaista on se millä tavoin palvelujen tarve kunnassa voidaan arvioida ja mitoittaa talousarvion perustaksi. Asiassa esitetyn selvityksen mukaan Oulaisten kaupungissa vanhustenhuollon ja kotihoidon osuus kaupungin talousarviossa on kasvanut vuosina eurolla. Omaishoidon tukeen varatut määrärahat ovat riittäneet voimassa olleiden omaishoidon tukea koskevien sopimusten ja niistä aiheutuvien menojen kattamisen sekä ainakin osin mahdollistaneet määrärahojen sallimissa rajoissa uusien omaishoidon tukea koskevien hakemusten käsittelyn ja tukea koskevien sopimusten solmimisen. Tarkoitukseen varatut määrärahat ovat Oulaisten kaupungin ja lääninhallituksen antaman selvityksen mukaan mainittuina vuosina ylitetty. Samanaikaisesti Oulaisten kaupunki on kiristänyt omaishoidon tuen yleisiä saamisedellytyksiä priorisoimalla palvelujaan sekä saadun selvityksen mukaan kohdentanut näin omaishoidon tukeen varattuja määrärahoja. Kuten olen edellä esittänyt, korkein hallinto-oikeus on katsonut, että mikäli määrärahat eivät riitä kaikille lain edellytykset täyttäville hakijoille, kunta voi suunnata määrärahoja niitä eniten tarvitseville myöhemmille hakijoille tai rajoittaa korvauksen maksamista kaikkien hakijoiden osalta yhdenvertaisuuden perusteella.\n8 Oulaisten kaupungin selvityksestä ilmenee, että vanhusten palvelujärjestelmä mahdollistaa myös erilaisten vaihtoehtoisten palveluiden ja tukitoimien käytön kunnassa. Selvityksen mukaan omaishoidon tuen lisäksi tai sen sijasta Oulaisissa on kuitenkin ollut tarjolla tehostettua palveluasumista, vanhusten päiväkeskustoimintaa sekä kotihoidonpalveluja. Perustuslain 109 :n mukaan eduskunnan oikeusasiamiehen tulee valvoa, että tuomioistuimet ja muut viranomaiset noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Tehtäväänsä hoitaessaan oikeusasiamies valvoo perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutumista. Oikeusasiamiehen tulee tutkia kantelu, jossa kohteena oleva asia kuuluu hänen laillisuusvalvontaansa ja jos on aihetta epäillä, että valvottava on menetellyt lainvastaisesti tai jättänyt velvollisuutensa täyttämättä. Oikeusasiamies ei kuitenkaan voi puuttua siihen, miten valvottava käyttää sille lain mukaan kuuluvaa harkintavaltaa, jollei tuota harkintavaltaa ylitetä tai sitä käytetä väärin. Näkemykseni mukaan Oulaisten perusturvalautakunta ja sen alaiset viranhaltijat ovat toimineet harkintavaltansa puitteissa eikä asiassa ole voitu osoittaa sitä, että Oulaisten kaupunki olisi rikkonut yleisen järjestämisvelvollisuutensa varatessaan omaishoidon tukeen määrärahoja. Korostan tässä yhteydessä kuitenkin sitä, että vaikka kunnalla on oikeus päättää omaishoidon tuen myöntämisperusteista omaishoitolain mukaisella tavalla, on myöntämisperusteiden kohdeltava yhdenvertaisella tavalla kaikkia tuen hakijoita. Kunnan päättämät tuen myöntämisperusteet eivät myöskään saa olla omaishoidon tuesta annetun lain vastaisia. Korostan myös sitä, että arvioitaessa kunnassa esiintyvää palvelun tai taloudellisen tuen tarvetta, tulee kunnan määrärahoja varatessaan seurata aktiivisesti palvelun tai tuen tarpeessa tapahtuvia muutoksia. Mikäli kunta suuntaa edellä kuvatulla tavalla määrärahojaan talousarviopäätöksissään tai antamillaan palvelua tai tukitointa koskevilla soveltamisohjeilla, ei määrärahojen riittävyyttä siis voida turvata lainvastaisilla tai kuntalaisten yhdenvertaista kohtelua rajoittavilla tai sitä loukkaavilla ohjeilla. Olen samaa mieltä lääninhallituksen kanssa siitä, että Oulaisten kaupungin soveltamisohjeet siltä osin kuin omaishoidon tuen ulkopuolelle on rajattu yleisesti esimerkiksi vammaispalvelulain mukaisia palveluja saavia henkilöitä tai erityisen tuen tarpeessa olevia lapsia, ovat omaishoidon tuesta annettujen säännösten vastaisia. Totean tässä yhteydessä vielä, että kunnan antamat soveltamisohjeet eivät sido muutoksenhakuelimiä niiden päättäessä\n9 yksilön oikeudesta palvelun tai muun taloudellisen etuuden saamiseen. Ohjeet eivät myöskään sido yksittäistä viranhaltijaa hänen tehdessään yksilöä koskevia yksilöhuollon päätöksiä sillä tavoin, että ohjeilla voitaisiin asettaa palvelujen tai etuuksien saamiselle tai niiden tasolle sellaisia ehtoja tai rajoituksia, jotka ovat lakiin perustumattomia. Koska kunnan antamat ohjeet voivat olla vain lakien ja asetusten säännöksiä täydentäviä, on niillä merkitystä ennen kaikkea yhtenäisen ratkaisukäytännön saavuttamiseksi kunnassa. Ohjeiden tarkoituksena onkin pääasiassa kuntalaisten yhdenvertaisen kohtelun turvaaminen palveluja ja tukitoimia järjestettäessä. En ole ottanut erikseen selvitettäväkseni ohjeen lainmukaisuutta, koska näkemykseni mukaan Pohjois-Suomen aluehallintovirasto voi erikseen arvioida, miltä osin ohje on mahdollisesti virheellinen. Totean vielä, että olen ottanut omana aloitteenani käsiteltäväksi omaishoidon tukea koskevien kuntien ohjeiden lainmukaisuuden (184/2/09). Tässä tarkoituksessa olen pyytänyt aluehallintovirastoilta selvitystä kuntien ohjeistuksien puutteista ja muista aluehallintovirasto jen havaitsemista epäkohdista. 3.2 Omaishoidon tukeen liittyvät muut palvelut Omaishoitolain 2 :n 1 momentin 4 kohdan mukaan omaishoidon tuella tarkoitetaan kokonaisuutta, joka muodostuu hoidettavalle annettavista tarvittavista palveluista sekä omaishoitajalle annettavasta hoitopalkkiosta, vapaasta ja omaishoitoa tukevista palveluista. Oulaisten kaupungin omaishoitajat toteavat kirjoituksessaan, että Oulaisten kaupunki on uno htanut vastuunsa vanhoista ja sairaista asiakkaistaan ja jättänyt omaishoitajat ja heidän hoidettavansa vaille kaupungin apua. Edelleen kirjoituksessa on todettu, että omaishoidon tuen epäämisen ohella kaupunki ei ole antanut omaishoitotilanteisiin muutakaan apua tai palvelua vaan omaishoitajat ovat ilman kaupungin tukea jääneet yksin hoitamaan hoidettavaansa. Lääninhallituksen lausunnon ja Oulaisten kaupungin perusturvalautakunnan selvityksen mukaan Oulaisten kaupunki kykenee tarjoamaan lyhytaikaispaikkoja niitä tarvitseville sosiaalihuollon asiakkaille. Tämän lisäksi Oulaisten kaupungissa on mahdollista käyttää yksityisen vanhustentaloyhdistyksen palveluja. Lisäksi lausunnon ja selvityksen mukaan asiakkaille voidaan järjestää myös kotihoitoa ja tukipalveluja. Saamani selvityksen perusteella en ole voinut\n10 todeta, että omaishoidon tukeen liittyvien palveluiden tai omaishoidon tukea korvaavien palveluiden järjestäminen olisi Oulaisten kaupungissa laiminlyöty. Ottaen lisäksi huomioon kantelukirjoituksen yksilöimättömyyden tältä osin asia ei anna puoleltani aihetta enempään. 3.3 Palvelusuunnitelma Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (812/2000, sosiaalihuollon asiakaslaki) 7 :n mukaan sosiaalihuoltoa toteutettaessa on laadittava palvelu-, hoito-, kuntoutustai muu vastaava suunnitelma, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen muutoin ole ilmeisen tarpeetonta. Suunnitelma on laadittava, ellei siihen ole ilmeistä estettä, yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa. Omaishoitolain 7 :n mukaan omaishoidon tuesta on laadittava yhdessä hoidettavan ja omaishoitajan kanssa hoito- ja palvelusuunnitelma. Suunnitelmaan tulee liittää tiedot tämän lain mukaisista hoidettavan ja hoitajan oikeuksia koskevista säännöksistä ja niiden soveltamisesta. Suunnitelmaan on lisäksi kirjattava säännöksen 2 momentin mukaan omaishoitajan antaman hoidon määrä ja sisältö, muiden hoidettavalle tarpeellisten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen määrä ja sisältö, omaishoitajan hoitotehtävää tukevien sosiaalihuollon palvelujen määrä ja sisältö sekä se, miten hoidettavan hoito järjestetään hoitajan vapaan, terveydenhoitoon liittyvien käyntien tai muun poissaolon aikana. Omaishoitolain 8 :n mukaan omaishoidon tuesta omaishoitajan ja kunnan välille tehtävän sopimuksen liitteenä on oltava edellä tarkoitettu hoito- ja palvelusuunnitelma. Hallituksen esityksen omaishoidon tukea koskevaksi laiksi yksityiskohtaisten perustelujen mukaan (HE 131/2005 vp) suunnitelmaan on kirjattava omaishoitajan antaman hoidon määrä ja sisältö sekä muiden hoidettavalle tarpeellisten sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden määrä ja sisältö. Palvelusuunnitelman merkitystä on omaishoitolaissa korostettu erityisesti järjestettäessä hoidettavalle omaishoidon tuen lisäksi muita tarpeellisia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja. Vaikka palvelusuunnitelma ei sinänsä ole kuntaa velvoittava asiakirja, on omaishoidon tukea koskevassa hoito- ja palvelusuunnitelmassa kyse sellaisesta asiakirjasta, johon perustuen viranomainen järjestää hoidettavalle tekemiensä päätösten mukaisesti palvelu- tai tukitoimia omaishoidon tukea saavan henkilön palvelujen tarpeen huomioon ottavalla tavalla. Kun hoitoja palvelusuunnitelma on liitettävä lain 8 :n mukaan kunnan ja omaishoitajan välillä tehtävän sopimuksen liitteeksi, on mielestäni tällä osaltaan myös korostettu palvelu- ja hoitosuunnitelman\n11 merkitystä ja toisaalta myös sen sitovuutta omaishoidon tukea järjestettäessä. Arvioitaessa omaishoidon tukeen varattavien ja siihen osoitettavien määrärahojen suuruutta on tässä arvioinnissa näkemykseni mukaan huomioitava tarvittavissa määrin myös palvelusuunnitelmissa hoidettavalle ja omaishoitajalle suunnitellut palvelut ja tukitoimet. Myös tällä seikalla voi olla merkitystä arvioitaessa sitä, onko kunta näiden palvelujen ja tukitoimien osalta täyttänyt yleisen järjestämisvastuunsa. Kantelukirjoituksessa on todettu, että palvelusuunnitelmia ei Oulaisten kaupungissa olisi laadittu. Lääninhallituksen antaman lausunnon ja Oulaisten perusturvalautakunnan selvitysten mukaan palvelusuunnitelmat kuitenkin laaditaan poikkeuksetta omaishoidon tuen piirissä oleville asiakkaille. Asiassa on siten saatu ristiriitaista selvitystä, joten asia ei anna aihetta puoleltani muuhun. Korostan kuitenkin tässä yhteydessä, että kunnalla on velvollisuus sosiaalihuollon asiakaslain ja omaishoidon tuesta annetun lain säännösten mukaan laatia yhdessä hoidettavan ja omaishoitajan kanssa hoito- ja palvelusuunnitelma. 3.4 Päätöksenteko Kantelukirjoituksessa on todettu, että kaikille omaishoidon tukea hakeneille henkilöille ei tehty Oulaisten kaupungissa asiaa koskevia hallinnollisia päätöksiä. Päätösten sijaan hakijoille lähetettiin tiedote, jonka mukaan omaishoidon tukea ei voitu myöntää, mutta hakemus pysytettiin edelleen voimassa. Tosiasiassa omaishoidon tukea hakeneet jätettiin siis jonoon odottamaan hakemuksensa mahdollista uutta käsittelyä. Kantelun tekijät katsoivat, että yllämainitun menettelyn johdosta he eivät voineet käyttää heille lakiin perustuvaa oikeutta hakea muutosta viranomaisen päätökseen. Oulaisten perusturvalautakunnan selvityksen mukaan vuosina kaikkiin omaishoidon tukea koskeneisiin hakemuksiin ei annettu päätöksiä lain tarkoittamalla tavalla. Selvityksen mukaan vuoden 2009 alusta kaikkiin hakemuksiin on tehty asianmukaisesti päätökset. Oulun lääninhallitus katsoi lausunnossaan, että Oulaisten kaupungin aikaisempi menettely ( ) omaishoidon tukea koskevien kielteisten päätösten tekemisessä ei ollut hallintolain, sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain eikä omaishoidon tuesta annetun lain mukaista.\n12 Perustuslain 21 :n mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi. Sosiaalihuollon asiakaslain 6 :n mukaan sosiaalihuollon järjestämisen tulee perustua viranomaisen tekemään päätökseen. Sosiaalihuollon asiakaslain ja hallintolain mukaan viranomaisella on velvollisuus tehdä päätös asiakkaan hakemukseen. Hallintolain 43 :n mukaan hallintopäätös on annettava kirjallisesti ja se on perusteltava siten kuin lain 45 :ssä säädetään. Lain 46 :n säännös edellyttää ohjausta oikaisukeinojen käytöstä. Hallintolain 47 :n mukaan päätöksiin, joihin saa hakea muutosta valittamalla, on liitettävä valitusosoitus. Omaishoitolain 12 :n mukaan muutoksenhausta omaishoitolaissa tarkoite tuissa asioissa on voimassa mitä sosiaalihuoltolain 7 luvussa säädetään. Omaishoitosopimusta koskeva riita käsitellään säännöksen mukaan hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään. Palvelun tai taloudellisen tukitoimen hakemiselle tai päätöksen tekemiselle ei sosiaalihuollon lainsäädännössä ole yleensä asetettu erityisiä määräaikoja. Viranomaisen on kuitenkin käsiteltävä palvelua tai tukitoimea koskeva hakemus ilman aiheetonta viivästystä ja annettava hakijalle sosiaalihuollon asiakaslain 6 :n tarkoittamin tavoin hakemusta koskeva perusteltu päätös. Kun hakemuksen jättämisen jälkeen viranomainen on arvioinut hakijan yksilöllisen tarpeen palveluihin sekä selvittänyt muut päätöksentekoon vaikuttavat seikat (esimerkiksi määrärahatilanteen), on viranomaisella näkemykseni mukaan velvollisuus tehdä palvelua koskeva hallintopäätös. Mikäli kunta tekee myönteisen palvelua koskevan päätöksen siten, että hakija asetetaan jonoon odottamaan päätöksen täytäntöönpanoa, on kyse nähdäkseni tosiasiassa asiakkaan näkökulmasta kielteisestä päätöksestä. Samanlainen tilanne on silloin, jos asiakkaan esittämää sosiaalihuollon palvelua tai tukitoimea koskevaa hakemusta ei käsitellä ollenkaan, ja päätöksen sijasta hakija asetetaan kunnan ilmoituksella jonoon odottamaan hakemuksensa käsittelyä. Nyt esillä olevassa tilanteessa Oulaisten kaupunki ei tehnyt vuosina tosiasiassa kaikille hakijoille heidän hakemuksiinsa päätöstä. Omaishoidon tukea hakeneet jäivät siten tältä osin odottamaan päätöksentekoa määräämättömäksi ajaksi. Näkemykseni mukaan Oulaisten\n13 kaupunki ja sen viranhaltijat ovat toimineet tältä osin lainvastaisesti. Menettelyn moitittavuutta arvioidessani olen ottanut huomioon sen, että Oulaisten perusturvalautakunta on selityksessään ilmoittanut, että se on korjannut menettelynsä ja on tehnyt vuodesta 2009 alkaen kaikille tukea hakeneille asianmukaiset päätökset. Tämän johdosta asia ei anna aihetta puoleltani muuhun kuin että kiinnitän perusturvalautakunnan huomiota sille kuuluvaan velvollisuuteen tehdä sosiaalihuollon asiakaslain ja hallintolain mukaisesti päätökset asiakkaan tekemiin hakemuksiin. 4 TOIMENPITEET Saatan kohdassa 3.4 esittämäni käsitykset päätöksenteon lainvastaisuudesta Oulaisten kaupungin perusturvalautakunnan tietoon kohdassa. Saatan perusturvalautakunnan tietoon myös kohdassa ja esittämäni huomiot kunnan yleisen järjestämisvastuun toteutumisesta sekä kohdassa esittämäni näkemyksen omaishoidon tukea koskevan soveltamisohjeen lainmukaisuudesta. Tässä tarkoituksessa lähetän tästä päätöksestäni jäljennöksen Oulaisten kaupungin perusturvalautakunnalle. Lähetän päätöksestäni jäljennöksen erityisesti kohdassa esittämäni johdosta myös Pohjois-Suomen aluehallintovirasto lle\n24.11.2010 Dnro 1863/4/09 Ratkaisija: Apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin Esittelijä: Oikeusasiamiehensihteeri Tapio Räty KUNNAN YLEINEN JÄRJESTÄMISVASTUU JA OMAISHOIDON TUKEEN VARATTAVAT MÄÄRÄRAHAT 1\nOmaishoitajat ja Läheiset-Liitto ry Puheenjohtaja Anneli Kiljunen Hämeentie 105 A\nEDUSKUNNAN APULAISOIKEUSASIAMIES 30.12.2011 Dnro 3685/4/09 Omaishoitajat ja Läheiset-Liitto ry Puheenjohtaja Anneli Kiljunen Hämeentie 105 A 00550 HELSINKI Viite: Kantelukirjoituksenne 30.9.2009 VASTAUS\nOmaishoidon tulkinnoista. Miniseminaari paikallisyhdistysten toimijoille 23.10.2013 Liiton koulutustila Yrjö Mattila\nOmaishoidon tulkinnoista Miniseminaari paikallisyhdistysten toimijoille 23.10.2013 Liiton koulutustila Yrjö Mattila Tulkintoja tullut lisää, oikeusasiamiehen lausunnot tärkeitä Vuoden 2013 lähetessä loppuaan


Page Comparison - Antti Heikkinen – Koha-Suomen kuvailuekspertti (v.2 vs v.3) - Melinda - kansallinen metatietovaranto - Global Site\nAntti Heikkinen – Koha-Suomen kuvailuekspertti\nSaved on Jun 03, 2021\nKoha-Suomen kirjastot aloittivat tietueiden tuotannon Melinda-metatietovarantoon huhtikuussa 2021. Antti Heikkinen on ollut mukana kehittämässä ja testaamassa Koha-kirjastojärjestelmään luotuja Melinda-toimintoja ja TäTi-tietokannan integraatiota Melindaan Koha-Suomi Melindaan ‑projektissa.\nKoha-Suomi on kirjastojen omistama yhtiö, jonka omistajiin kuuluu kaikkiaan seitsemän kirjastokimppaa sekä yksi kunnankirjasto eri puolilta Suomea: Helle-, Kyyti-, Lumme- Outi-, Vaara-, Vaski- ja Lapin kirjastot sekä Siilinjärven kirjasto. Koha on avoimen lähdekoodin kirjastojärjestelmä.\nKerro, kuka olet, missä työskentelet ja mitä kaikkea kuuluu työhösi!\nOlen musiikista kiinnostunut kirjastonhoitaja ja työskentelen Oulun kaupunginkirjaston kokoelmaosastolla. Pääasiassa tehtäviini kuuluu musiikkiaineiston kuvailu, mutta siinä sivussa tulee silloin tällöin kuvailtua myös konsolipelejä, esineitä ym. mitä milloinkin tarvitsee kuvailla.\nNäiden lisäksi kuulun Oulun kaupunginkirjaston kokoelmatiimiin ja edustan OUTI-kirjastojen kuvailijoita erilaisissa työryhmissä OUTIn sisällä ja ulkopuolella. Joskus myös koulutan omalta osaltani kuvailuun liittyviä asioita muille työntekijöille.\nTähän Melinda-projektiin päädyin lähinnä sen takia, että toimin myös Koha-Suomen kuvailuryhmän puheenjohtajana. Ryhmän tehtävänä on ohjata Koha-Suomen yhteiseen TäTi-tietokantaan tehtävää primaarikuvailua ja vastata sen yhtenäisyydestä sekä kehittää Koha-järjestelmän kuvailutoimintoja.\nMiltä nyt tuntuu, kun Koha–TäTi–Melinda-integraatio on valmis?\nTäytyy sanoa, että suhteellisen helpottuneelta, koska integraation valmistelussa meni niin kauan ja siinä oli kaikenlaista säätämistä matkan varrella. Jonkin verran teknisiä ongelmia on vielä ratkottavana, mutta kunhan niistä päästään eroon ja saadaan kuvailijoiden työkäytäntöjä selvemmiksi, niin sitten voinee olla jo suht tyytyväinen.\nHenkilökohtaisesti Melinda-kuvailun aloittamista on tullut odotettua jo pitkään, koska itselle on jotenkin palkitsevampaa kuvailla aineistoa tietokantaan, jossa siitä on hyötyä muillekin kuin vain omalle kirjastolle ja josta tietoja ei poisteta. Mielenkiinnolla siis odottelen, miten kuvailutyö tästä eteenpäin kehittyy.\nMiten kuvailutyö muuttui, kun tulitte mukaan Melinda-yhteistyöhön?\nEhkä suurin muutos on se, että Melindan mukana tuli tavallaan kolmas tietokanta lisää huolehdittavaksi TäTin ja paikalliskannan lisäksi. Näin alkuun ainakin vaikuttaa siltä, että tämä on lisännyt jonkin verran työmäärää, mutta toivon, että kunhan tietueiden käsittelemiseen ja siirtymiseen saadaan lisää automatiikkaa avuksi ja kuvailutyön päällekkäisyys entisestään vähenee, niin työt siitä sitten helpottuvat ja selkiintyvät.\nMelinda-yhteistyön hyvä puoli on se, että nyt tavallaan vetovastuu tietueiden yhteneväisyydestä siirtyi Melindalle eikä TäTissä tarvitsisi sen takia tehdä enää omia erillisiä linjauksia, mutta sitten taas toisaalta Melindassa on paljon muita eri järjestelmillä kuvailevia kirjastoja, joilla on omia kuvailutapoja, joten tämä vaikuttaa osaltaan sitten TäTi-kuvailuunkin.\nVaikka Koha-Suomen kirjastot ovat olleet Melindassa vasta vähän aikaa, niin ainakin itse olen jo havainnut Melindasta saadun hyödyn, kun muiden kirjastojen tekemiä tietueita saadaan sieltä osakohteineen ja Melindan tietuepäivitykset replikoituvat myös meille. Tämä vähentää päällekkäistä työtä ja tietueiden korjailua meillä. Toivon mukaan Koha-Suomen kirjastojen mukaan tulo hyödyttää vastavuoroisesti myös sitten muita Melinda-kirjastoja.\nItse varsinainen käytännön kuvailutyö ei minusta sinänsä muuttunut kovinkaan paljon Melindan myötä, koska samoja kuvailusääntöjä on noudatettu jo aiemminkin, mutta tietenkin yhden uuden tietueiden siirtotyökalun eli Mikropalvelun käytön opetteleminen on tuonut oman lisänsä kuvailuun Kohassa ja myös Asteri-auktoriteettitietokannan käyttöönotto toimijanimissä.\nKoha-Suomessa on mukana useita eri kirjastojen yhteisöjä. Miten olette järjestäneet kuvailutyön Koha-Suomen eri kimppojen kanssa?\nKoha-Suomen kirjastoilla on oma yhteinen tietokanta TäTi, joka on ollut toiminnassa suurin piirtein siitä lähtien kun Koha otettiin käyttöön eli vuodesta 2016 alkaen. TäTi toimii tavallaan Koha-Suomen kirjastojen metatietokeskuksena, jonne Kirjastopalvelu lähettää päivittäiset tietuepakettinsa ja jonne jokainen Koha-kirjasto kuvailee sen aineiston, johon kuvailutietoja ei saada Kirjastopalvelusta. TäTistä tietueet siirtyvät sitten automaattisesti niihin paikalliskantoihin, joissa kyseisellä tietueella on niteitä. Kaiken tämän tarkoituksena on vähentää päällekkäistä työtä ja tehostaa kuvailua, kun jokaisen ei tarvitse kuvailla samoja teoksia omaan kantaansa.\nNyt Melindan myötä tietueet kuvaillaan edelleen TäTissä, josta ne siirretään Melindaan. Melindasta tietueet niin sanotusti valuvat TäTin kautta paikalliskantoihin eli kun joku kuvailija päivittää tietuetta Melindassa, nämä muutokset päivittyvät ensin TäTissä olevaan tietueeseen ja sieltä sitten paikalliskantojen tietueisiin.\nJokaisella kimpalla ja Siilinjärvellä on omat Melinda-kuvailijansa, joilla on oikeus kuvailla tietueita TäTiin ja Melindaan. Kimpat saavat itse päättää, kuinka paljon keskittävät kuvailuaan kimpan sisällä. Esim. OUTI-kirjastoissa, johon kuuluu 16 kuntaa, Melinda-kuvailu on keskitetty Ouluun, Raaheen ja Kuusamoon.\nOnko korona-aika vaikuttanut työhösi?\nOnhan se kieltämättä ainakin jonkin verran. Vaikka suurimmaksi osaksi olen työskennellyt koko ajan pääkirjastossa paikan päällä ja etänä vain silloin tällöin, niin merkittävin muutos on ollut se, että koronan myötä kaikki yhteydenpito on siirtynyt suurimmaksi osaksi verkkoon. Tämän takia Teamsin seuraaminen ja runsaasti lisääntynyt sähköpostiliikenne on vienyt paljon enemmän aikaa kuin aiemmin. Lisäksi kaikenlaisten etäkokouksien ja erilaisten palaverien määrä tuntuu kasvaneen entisestään.\nTyöpäivät ovat nykyään entistä katkonaisempia, jolloin on todella hankala välistä keskittyä mihinkään työhön, joka vaatii enemmän syventymistä ja aivotyöskentelyä. Varsinaisen kuvailutyön osalta uutta aineistoa on virrannut aika pitkälti entiseen malliin, joten töitä on kyllä riittänyt, vaikka musiikkiaineiston osalta tosin uutuusaineiston, etenkin CD-levyjen, toimitukset ovat viivästyneet paljon.\nOlet kysytty esiintyjä kuvailutapahtumissa, miten rentoudut, kun saat vapaa-aikaa?\nVapaa-aikani menee suurimmaksi osaksi musiikin parissa. Ahkeran musiikinkuuntelun ja levyjen ostamisen lisäksi tykkään käydä keikoilla ja erilaisissa musiikkitapahtumissa ja festareilla niin kotimaassa kuin ulkomaillakin.\nSoitan myös kitaraa muutamassa bändissä, joten kitaransoitto ja bänditoiminnan pyörittäminen vie kohtalaisen suuren osan ajastani myös. Se täytyy tosin sanoa, että kun ottaa huomioon, miten musiikkimaailmassa mikään ei yleensä toimi niin kuin pitäisi ja artisti maksaa suurin piirtein aina, niin monta kertaa tuntuu siltä, että tämän vastapainona taas tarkkojen sääntöjen kuvailutyö ja osakohteiden monotoninen naputtelu toimii välillä hyvin rentouttavasti sekin (jos näin nyt saa palkallisesta työstä oikeasti ääneen sanoa) 😀


15.11.2018Kaupallinen sisältö Arjen valinnat\nArtikkeli on kaupallinen yhteistyö Ruskovillan kanssa.\nKasvuaikanaan toukat luovat nahkansa neljä kertaa, ja joka kerran jälkeen niiden ruokahalu vain kasvaa. Niiden rouskutus on sekä korvin kuultavaa että silmin nähtävää. Noin kuukauden kestävän kasvuvaiheen jälkeen toukat ovat valmiita koteloitumaan. Täysikasvuisina ne ovat 8-9 cm pitkiä ja painavat noin 4 g eli niiden paino on 10 000-kertaistunut.\nKun toukat ovat saavuttaneet täyden kokonsa, ne kehräävät itselleen suojaksi kehruurauhasissa muodostuvasta kahdesta eri säikeestä kotelokopan eli kokongin. Kahdeksikon muotoon 3-4 päivässä kehrätyssä kokongissa voi olla jopa 1 500 metriä yhtenäistä silkkisäiettä.\nToukka kehittyy perhoseksi parissa viikossa. Täysikasvuinen silkkiperhonen ei lennä, ja elää kokongista vapautumisensa jälkeen vain hetken lisääntyäkseen. Naaras munii keskimäärin 500 munaa, joista kehittyy uusia toukkia seuraavaa kasvatussykliä varten. Näin silkkiperhosen elämänkaari toistuu lakkaamatta, ja siksi sitä pidettiinkin Kiinassa kuolemattomuuden symbolina, jota hoidettiin tunnontarkasti tähtitaivaan kosmisten rytmien mukaisesti.\nRuskovillan GOTS-sertifioitu luomusilkki on peräisin vuorten rinteiltä Sichuanin maakunnasta Keski-Kiinasta. Global Organic Textile Standard on tekstiilin ekologisuuden ja eettisyyden sertifikaatti, joka huomioi koko elinkaaren raaka-aineen viljelystä aina lopputuotteeseen asti. Ruskovillan käyttämässä silkissä luomutuotanto näkyy esimerkiksi siinä, että mulperipuun lehdet on kasvatettu luonnonmukaisesti ilman keinolannoitteita tai keinotekoisia torjunta-aineita. Lisäksi mulperipuita ei kasvateta yksipuolisissa monokultuureissa, vaan luontaista elinympäristöä jäljitellen yhdessä erilaisten hedelmäpuiden ja muiden kasvilajien kanssa. Monimuotoinen ympäristö voi hyvin, ja tarjoaa hyvät elinolosuhteet siellä pörrääville mehiläisille, pesiville linnuille ja muillekin eliöille. Lisäksi luomusilkin valmistustapa on hyvin käsityövaltainen ja työllistää alueen asukkaita, ja tuottajien laadukkaasta silkistä saama korvaus on tavallista silkkiä suurempi. Ruskovillan omistajat ovat itse käyneet paikan päällä Kiinassa tarkistamassa tuotantotilan olosuhteet.\nLuomulaatuinen silkki eroaa tehomaataloudessa tuotettavasta silkistä ennen kaikkea laatunsa puolesta: luomuviljeltyjen mulperipuiden lehtiä syönyt yksittäinen toukka tuottaa lehdistä jopa 1500 metriä yhtenäistä ja hyvälaatuista filamenttisilkkiä. Juuri tästä laadukkaasta filamenttisilkistä valmistetaan myös Ruskovillan luomusilkkivaatteet. Valikoimista löytyvät ylelliset silkkivaatteet niin vauvoille, lapsille kuin aikuisillekin. Silkki tasaa hyvin lämpötiloja: se tuntuu viileältä lämpimällä säällä ja lämmittää kylmällä. Silkin kevyen ja hengittävän proteiinikuidun koostumus muistuttaa ihmisen ihoa, ja on siksi äärimmäisen miellyttävä päällä. Sileän ja litteän rakenteensa ansiosta silkki sopii hyvin allergikoille ja herkkäihoisille, joiden iho ei kestä muita materiaaleja.\nBombyx moriluomusilkkiMorus albamulperipuusilkkiperhonensilkkiperhosen toukka


Nyt olikin toiminnantäytteiset pari päivää. Mietittiin pitkään ja hartaasti, miten taas parantaa henksun työkykyä ja lisätä kaikkien yhteistoiminnallisuutta. Monia asioita olemme jo yhdessä vuosien saatossa kokeneet.\nMeillä on ollut tapana palkita henkilökuntaa muutaman kerran vuodessa ylläri tempauksilla. Olemme jooganneet, saunoneet, käyneet teatterissa, Tallinnassa ja kaikkeen liittyy aina hyvä ruoka parempi mieli :-)\nHommahan lähtee liikkeelle hyvästä asennosta. Sitä etsitiin ihan aluksi. Hankimme ryhmiin kepit, joiden käyttöä harjoiteltiin Sarin opastuksella.\nHarjoittelimme myös keskivartalon hallintaa. Helppoa kuin heinänteko. Ja kuinka rankkaa olikaan treenata kaulanlihaksia, ihan pienillä liikkeillä. Sari opasti myös, miten voi käyttää niinkin yksinkertaista esinettä kuin tennispalloa apuvälineenä. Lupasin käydä sitten pyyhkimässä pölyt ryhmien keppien päältä aina ajoittain. Ts käyn vaklaa onko keppejä käytetty taukojumppaan, vai pölyttyvätkö ne vaan 😂\nJumpan jälkeen tarjosimme henkilökunnalle navat täyteen terveyttä edistäviä ruokia. Toki kuului ruokapöytään myös ruokajuomat, mutta mennään nyt tällä terveellisellä osuudella. Petri pisti taas parastaan ja tarjolla oli kolmea eri salaattia, hirvipyöryköitä ja kanaa kahdella tavalla. Allergian takia oli pähkinät ja kookoslastut erikseen.\nTarjolla oli savulohisalaattia kvinoan kera, savusiika-avokaadosalaattia sekä fetasalaattia. Kaikissa hyvin runsas lisuketarjonta.\nKuuluisasta Petringrillistä valmistui lämpimät mustikkaviinissä hautuneet hirvenlihapullat, kookoskanat ja kanat naturell\nMutta ei tässä vielä kaikki. On upeaa tuntea erialan ammattilaisia ja yksi heistä on Satu Sopanen. Hänellähän on oma orkesterinsa Tuttiorkesteri nimeltään ja saimme Sadun orkesterineen konsertoimaan lapsille tänään aprillipäivän kunniaksi.\nAivan huippu kokoonpano saapuikin Vuosaarentien konserttisaliin. Lapset saivat nauttia musiikkimatkasta ympäri Eurooppaa itse myös tanssien ja laulaen ja tietysti kuunnellen. Sain Sadulta hienoa palautetta yleisöstä. Äärimmäisen ihana yleisö. Heistä huomasi, että meillä muskaroidaan!! 💖\nSatu lupasikin tulla myös jatkossa pitämään konserttin Poijulaisille.\nYritetään aina saada kiireisen esiintyjän aikatauluihin sopimaan.\nKiitos Satu ja Tuttiorkesteri.


Karhujärvi (Ruovesi) – Wikipedia\nKoordinaatit: 61°50′56″N, 24°15′00″E\nKoordinaatit 61°50′56″N, 24°15′00″E\nLaskujoki oja Mämmijärveen \nRantaviiva 1,467 km \nPinta-ala 3,772 ha \nKarhujärvi  on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä Siikanevan ja Kuivajärven välissä sijaitseva järvi.\nJärven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kuivajärven länsipuolella Siikakankaan lähellä. Sen todellinen leveys on ilmoitettua kapeampi, sillä järvi on muodoltaan kaareva. Sen keskikohdassa se on enää 25 metriä leveä, vaikka suurin leveys onkin 100 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven kiertää metsäautotie, joka alkaa ja palaa kantatielle 66.\nJärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,0 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on näistä ojista yksi, joka lähteen järven länsipäästä. Se yhtyy Viheriäisennevalta alkavaan johto-ojaan, joka laskee Mämmijärvien kautta Kuivajärveen.\nVuoden 1957 peruskartassa sillä oli jo nykyiset metsäojansa.\n↑ a b c d e f g Karhujärvi, Ruovesi (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.\n↑ Karhujärvi, Ruovesi (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Karhujärvi_(Ruovesi)&oldid=18408331”


Tennistä tennisopetusta Tampereella ja lähialueilla: Ylöjärvellä Nokialla Pirkkalassa Lempäälässä: Tennisharjoitukset jatkuvat Hervannan kuplahallissa sunnuntaisin. Arkiaamupäiville kaivataan yhteydenottoja. Kootkaa ryhmä ja ilmottautukaa\nTennisharjoitukset jatkuvat Hervannan kuplahallissa sunnuntaisin. Arkiaamupäiville kaivataan yhteydenottoja. Kootkaa ryhmä ja ilmottautukaa\nTennisharjoitukset jatkuvat Hervannan kuplahallissa sunnuntaisin ja tilauksen mukaan arkiaamupäivisin\nArkiaamupäiville kaivataan yhteydenottoja\nKootkaa oma tennisryhmä ystävistänne, työpaikaltanne tmv:a ja ilmottautukaa\nTervetuloa mukaan pelilliseen ja hikiseen tennikseen. Laitetaan paikat ja sydän kuntoon ;)?\nTennisvalmentaja Olavi Lehto toivottaa kaikki tenniksen ystävät tervetulleiksi eri tenniskenttien tennisharjoitteisiin\nTampere lähtöpisteenä lähden eri paikkakunnille tilauksen mukaan\nSeuratennissivusto ja tu38tennisvuorot ko. hakusanoilla\nTennisharjoitukset jatkuvat Hervannan kuplahalliss...\nTennistä Tampereella jatkaa vuodesta toiseen eri t...


Ikä loistakoon! | Eläkeliitto\nIkääntymiseen viittaavien termien suosio on laskenut. Yli 60-vuotiaista ani harva haluaisi kutsua itseään vanhukseksi tai vanhaksi ihmiseksi ja yli 80-vuotiaistakin vain 8 prosenttia. Tämä selviää Eläkeliiton +60-barometrista (2021). Barometri on päivitetty toisinto 1990-luvulla Stakesin ja sosiaali- ja terveysministeriön tekemistä vastaavista tutkimuksista. Barometrissa tutkittiin yli tuhannen 60-90-vuotiaaan suomalaisen kokemuksia hyvinvoinnista ja arjesta.\nKun 1990-luvulla yli 80- vuotiaita olisi kutsuttu useimmiten juuri vanhukseksi tai vanhaksi ihmiseksi niin nyt itseä parhaiten kuvaava ilmaisu oli vastaajien mielestä eläkeläinen. Monissa vastauksissa tuotiin myös esiin neutraaleja, ikään liittymättömiä ilmaisuja kuten aikuinen, ihminen, mies, nainen ja kansalainen. Ikään liittyvä kategorisointi herättikin ajatuksia: ”Ei mikään ikään liittyvä.” ”Olen itseni. En ymmärrä halua kategorisoida ihmisiä heidän ikänsä puolesta.”\nTutkittaessa lähemmin ikään ja ikääntymiseen liittyviin käsitteisiin liittyviä erilaisia mielikuvia ja asenteita, selvisi että yli puolet vastaajista tunnisti arjessa nuoruuden liiallista ihannointia. Kolme neljäsosaa vastaajista on sitä mieltä, että yhteiskunnassa on ikään perustuvaa syrjintää ja lähes yhtä moni arvioi, että yhteiskunnassa ei arvosteta ikääntyneitä. 1990-luvulla tehdyissä tutkimuksissa tulokset ovat olleet samansuuntaiset.\nNoin puolet vastaajista kokee, että ikääntyneitä on kohdeltu huonosti tai vähätelty poliitikkojen kannanotoissa, sosiaalisessa mediassa ja tiedotusvälineissä. Kun verrataan tuloksia 90-luvun barometreihin, poliitikkoihin ja mediaan kohdistuva kritiikki on pysynyt korkealla tasolla.\nVain noin kolmannes vastaajista kokee ikäistensä ihmisten olevan riittävästi edustettuna kunnallispolitiikassa ja valtakunnallisessa politiikassa. Sote-rakenneuudistuksessa edustuksen kokee riittäväksi alle viidesosa vastaajista. 1990-luvulla vastaajat kokivat olevansa hieman paremmin edustettuina päätöksenteossa ja muutos on heikompaan suuntaan.\nIkään liittyvää syrjintää ja huonoa kohtelua arvioidaan siis esiintyvän yhteiskunnassa kokonaisuutena kutakuinkin yhtä paljon kuin aiemmin. Uutena ilmiönä on noussut sosiaalinen media ja siellä tapahtuva ja koettu huono kohtelu.\nIän arvostuksella on merkitystä, koska arvostus kertautuu siinä, miten yhteiset asiat yhteiskunnassa järjestetään. Ratkaisut eivät löydy vain yhdeltä hallinnon alalta, esimerkiksi vain sosiaali- ja terveyspalveluista. Ratkaisuun tarvitaan kokemusperäistä ja tutkittua tietoa siitä, mikä saa iäkkäät tuntemaan itsensä toisen luokan kansalaisiksi.\n+60-barometrin tulosten mukaan suurimmiksi ongelmiksi itselle koetaan palveluiden ja asioinnin muuttuminen digitaaliseksi (62 %), sairaus ja toimintakyvyn vajaus (55 %) ja liiallinen nuoruuden ihannointi yhteiskunnassa (51 %). Lähes puolet vastaajista kokee itselleen ongelmaksi myös posti- ja pankkipalvelujen puutteen (44 % ja 49 %) sekä ympäristön väkivallan ja rikollisuuden (45 %). Eläkeliitto vaikuttaa osaltaan näiden asioiden muuttamiseksi.\nUusi valtakunnallinen vanhusasiavaltuutettu aloittaa marraskuussa tehtävässään yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston yhteydessä. Vanhusasiavaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton viranomainen, joka keskittyy toiminnassaan ikääntyneiden asemaan ja oikeuksiin. Tehtävälle on suuri tarve.\nVanhusasiavaltuutettu voi aktiivisella vaikuttamistyöllä vahvistaa vanhusten oikeuksien toteutumista yhteiskunnassa. Valtuutetun työn avulla voi myös odottaa iän arvostuksen yleisesti paranevan. Hyvää alkanutta vanhusten viikkoa!


LADY SHAVE PORVOO CHORUS: THIS IS THE MOMENT - Kulttuuritehdas Korjaamo\nLADY SHAVE PORVOO CHORUS: THIS IS THE MOMENT\n09.06.2019 - 16:00 - 19:00, Kulmasali\nPorvoolainen naisbarbershopkuoro Lady Shave Porvoo Chorus tarjoaa kesän kynnyksellä mahdollisuuden sukeltaa musikaalien ja elokuvien mukaansatempaaviin tunnelmiin.\nLiput ennakkoon 20 €\nPorvoolainen naisbarbershopkuoro Lady Shave Porvoo Chorus tarjoaa kesän kynnyksellä mahdollisuuden sukeltaa musikaalien ja elokuvien mukaansatempaaviin tunnelmiin myös Helsingissä!\nThis is the moment -konsertissa monipuolisen viihdyttävästä ohjelmistosta tunnettu Lady Shave -kuoro esittää musikaali- ja näytelmäaiheisia kappaleita aina Disneyn elokuvista Hair-musikaaliin. Luvassa on myös kvartetti- ja pienryhmäesityksiä.\nKonsertti järjestetään Kulttuuritehdas Korjaamon Kulmasalissa. Show alkaa klo 17 ja kestää noin kaksi tuntia. Konsertissa on väliaika, jonka aikana konserttivierailla on mahdollisuus ostaa Korjaamon ravintolan tuotteita.\nKuoroa johtaa konsertissa Lady Shaven uusi kuoronjohtaja Maija Sihvola ja konsertissa säestää Emilie Adolfsson.


klo 8:47 | 22.10.2005\nOnko teille tehty synnytystapa-arviota? Milloin se tehdään ja suunnilleen millä raskausviikoilla? Haluaisin synnyttää alakautta, mutta epäilen vahvasti sen onnistumista pienikokoisuuden vuoksi ja erittäin tiukan alapään. Eli huomioidaanko synnytystapa-arviossa ainoastaan lantion luiden etäisyys vai merkitseekö yleinen tiukkuus synnytyselimissä mitään?\nsynnytystapa-arvio rv 37. Lääkäri teki sisätutkimuksen, jossa siis koetellaan lantiota sisäkautta. Vauva ultrattiin (painoarvio) ja lantioni vielä röntgattiin. Olen pienikokoinen, mutta lantio on tarpeeksi tilava. LA:n jälkeen tutkitaan uudestaan, kaiketi vauvan kokoa.\nmulle tehtiin vasta viikoilla 40+. lääkäri teki sisätutkimuksen, jossa joteski koittaa luita. kävi tosi kipeetä, kun kaivoi niin syvältä ja " sivuilta" . tutkimuksen aikana alkoi myös supisteleen ja vuotaan verta. vissiin se oli kyllä myös lääkärin tarkotuskin, että jospa vaikka sillä synnytys käynnistyisi.\nlisäksi kävin röntgenissä.\nkaverini on tosi pienikokonen, mutta hyvin synnytteli alakautta. aika hyvin ne paikat joustaa.\nMulle tuo synnytystapa-arvio tehtiin tiistaina. Sisätutkimus, jossa gyne ilmeisesti jotenkin " venytti" sormiaan alapäässä. Minua sattui, johtuen siitä, että jännitän kaikkia gynetutkimuksia. Tiedän, että joillekin se on tehty ulkokauttakin. Nyrkkiä sovitetaan jalkoväliin, tämä toimenpide ei kuulemma varsinaisesti satu.\nMinulle lääkäri sanoi, että " piukat on paikat" , mutta ne joustaa synnytyksessä. Alapään tiukkuudella ei siis kaiketi ole mitään tekemistä sen kanssa, mahtuuko vauva maailmaan. Lihakset ja kudokset joustavat ja antavat periksi vauvan tieltä.\nMut kuvattiin tarkemmin, jotta saatiin selville, mahtuuko vauva alakautta maailmaan. Ruumiinrakenteeltani olen hoikka ja pitkä. Kuvat nähtyään lääkäri totesi riemuissaan, että " norsun lantio" ja " 10 pisteen synnyttäjän lantio" . Mahtuu kuulemma vaikka 4 kiloinen perätilassa =D Itselläni siis ei ainakaan voitu mistään ulkoisista seikoista tai kireyksistä päätellä lantioluiden tilavuutta.


Haluaisitko toimia vapaaehtoisena keskussairaalassa | Keski-Suomen Syöpäyhdistys\nHaluaisitko toimia vapaaehtoisena keskussairaalassa\nVapaaehtoiset tuovat iloa, tukea ja toivoa sairaalan arkeen. Keski-Suomen keskussairaalassa järjestetään vapaaehtoisten valmennus, jossa saa valmiudet toimia erilaisissa vapaaehtoistehtävissä sairaalassa (mm. aula-avustaminen, juttukavereina osastolla, koulutuspotilaana toimiminen tai vaikkapa musisointi/ laulaminen potilaille tai potilaiden kanssa). Vapaaehtoistehtävistä sovimme yhdessä eri sairaalan yksiköiden kanssa. Lisätietoja erilaisista vapaaehtoistehtävistä saat www.ksshp.fi/olka.\nMITÄ SAIRAALAVAPAAEHTOISENA TOIMIMINEN EDELLYTTÄÄ?\nVapaaehtoisena toimiminen edellyttää valmennuksen läpikäymistä, jossa saa valmiuksia sairaalassa toimimiseen sekä potilaiden kohtaamisiin, myös erityistilanteissa. Voit toimia vapaaehtoisena, jos sinulla on aito kiinnostus vapaaehtoistoimintaan ja elämässäsi on tilaa toimia erilaisissa vapaaehtoistehtävissä.\nNäihin saat tietoa ja tukea torstaina 23.1.2020 klo 16- 19 pidettävässä valmennuksessa.\nIlmoittaudu valmennukseen 20.1.2020 mennessä ja tule kuulolle, mitä sairaalavapaaehtoistyö keskussairaalassa tarjoaa sinulle. Valmennuksen läpikäyminen ei sido sinua vielä mihinkään, vaan voit päättää vapaaehtoistoiminnan aloittamisesta, miten sinulle parhaiten sopii.\nIlmoittautuminen: p. 044 733 8234 tai niina.kankare-anttila@kyt.fi\nViimeinen ilmoittautumispäivä on 20.1.2020\n”Vapaaehtoistoiminta on omista arvoista lähtevää, toisten ihmisten tai yhteisöjen hyväksi tehtyä työtä, jota ei tehdä rahallista korvausta vastaan. Vapaaehtoistoiminta on merkki halusta vaikuttaa ja osallistua ja sen tulisi olla kaikkien kansalaisoikeus” (Laimio ja Välimäki 2011)\nOLKA, VAPAAEHTOISTEN VALMENNUS\nPaikka: Keskussairaala – koulutustilat (-1 kerros) Luentosali 2.\n16.00 Tervetuloa ja OLKA-toiminta\nØ Niina Kankare-Anttila, vapaaehtoistoiminnan kehittäjä, OLKA\nØ Susanna Mutanen, terveyden edistämisen suunnittelija, KSSHP\nØ hygieniahoitaja Maire Matsinen, KSSHP\n17.00 Vapaaehtoisena toimiminen, vapaaehtoisen kokemuksia ja koulutuspotilaana toimiminen\nØ useita eri toimijoita\nØ Hannele Arvekari, Keski-Suomen Syöpäyhdistys\n18.15 Vapaaehtoisena sairaalassa – erityiskysymykset?\n19.00 Kiitos päivästä!\nAjat ovat suuntaa antavia


Sormenpään harjanteet tarjoavat tarkan näppituntuman | Tiede\nSormenpään harjanteet tarjoavat tarkan näppituntuman\n20.3.2021 klo 11:27\nTietokone on tässä korostanut niitä harjanteita, joita meillä kaikilla on sormenpäissämme. Kuva: DAVID BECKER / SCIENCE PHOTO LIBRARY\nHarjanteiden herkät kohdat ovat vain noin 0,4 millimetriä leveitä.\nSormenpäässä tuntoaisti on herkimmillään. Sen tuntee ihan näpeissä, kuuluu sanonta.\nSormien herkkyyttä saa kiittää sormenjäljen kaarien harjanteista. Sormenjäljissä ihon pinnalla tosiaan on myös harjanteita. Kohoumat ovat niin pieniä, että niitä ei näe paljain silmin.\n”Harjanteiden avulla saamme tarkkaa tietoa siitä, mitä kosketamme”, sanoo tutkija Ewa Jarocka ruotsalaisesta Uumajan yliopistosta.\nAiemmin on pohdittu yksilöllisesti mutkittelevien sormenjälkiemme kehittyneen sitä varten, että niiden avulla saa paremman otteen esineistä. Ne tuovat kitkaa sormien ja esineen pinnan väliin.\nToisten tulkintojen mukaan sormenjäljet tuovat kosketukseen erityistä herkkyyttä.\nJarocka päätti tutkia asiaa kollegansa kanssa. Hän pyysi koehenkilöiksi kuusi 20–30-vuotiasta miestä ja kuusi samanikäistä naista. Koehenkilöt lojuivat kokeessa mukavasti hammaslääkärin tuolissa. Samalla he pitivät sormenpäitään aloillaan.\nSitten tutkijat kuljettivat sormenpäissä korttia, jonka pinnalla oli pieniä, päästään tasapäisiä kohoumia. Niistä jokainen oli vain alle puolen millimetrin korkuinen. Kortteja kuljetettiin sormenpäiden yli eri suuntiin eri nopeuksilla.\nKun kortti liikkui sormenpäässä, tutkijat mittasivat yhden ainoan hermosolun sähköistä aktiivisuutta. Tähän he käyttivät elektrodeja, jotka oli tehty alkuaine volframista. Elektrodit oli asetettu koehenkilön käsivarren hermoihin.\nTarkkojen mittausten avulla tutkijat saivat selville, mistä kohtaa sormenpäätä tieto aistimuksesta eteni hermoissa. Kävi ilmi, että nämä sormenpään herkät kohdat olivat hyvin pieniä, vain noin 0,4 millimetriä leveitä.\nTutkijoiden iso löytö oli se, että nämä herkät kohdat esiintyivät tietyssä muodossa, aina sormenjäljen harjanteen mukaisesti, kertoo New Scientist -lehti.\nJarocka siirsi piikikästä korttia sormen päällä monella tapaa. Silti sormenpäistä välittynyt tieto pysyi samana. Tämä viittaa vahvasti siihen, että hermoradat mukailivat sormenjäljen harjanteen mutkittelua. Ne olivat osa sitä.\nMeillä on sormenpäissämme monia herkkiä kohtia. Niistä jokainen välittää tietoa noin 0,4 millimetrin alueelta. Se on suunnilleen sama leveys kuin sormenjäljen harjanteen keskimääräinen leveys, Jarocka tulkitsee.\nAivomme saavat sormenpäistä näin tarkkaa tietoa. Se selittää, miksi olemme käsistämme niin käteviä ja miksi juuri sormenpäät ovat niin herkkiä.\nToki sormenjäljet myös parantavat otetta. Tutkimus paljasti kuitenkin sen, miten tärkeä rooli sormenpäiden harjanteilla on kosketuksessa.\nSormenpäistä kertoi neurotieteen julkaisu JNeurosci.\nNaiset edistivät koiran kesyyntymistä: Susista tuli ihmismäisempiä, kun niitä alettiin kohdella niin kuin ihmisiä.


Salattuja purskeita - Skrolli - Tasavallan tietokonelehti\nMoni tietokoneen oheislaite toimii nykyään langattomasti radioyhteydellä. Koska sivulliset voivat kuunnella kaikkea radioliikennettä varsin vaivatta ja huomaamattomasti, on liikenne yleensä tehty kuuntelukelvottomaksi salauksella.\nEtsin kokeilumielessä käsiini vanhan Logitech iTouch -näppäimistön vuodelta 2000. Se lähettää näppäinpainallukset 27 megahertsin taajuudella vastaanottimelle, joka liitetään PS/2-porttiin. Nykyaikaisiin USB-palikoihin verrattuna vastaanotin on suurikokoinen, ja sen toiminnasta ja taajuuksista voi päätellä jotakin jo piirilevyä tutkimalla. Piirilevyllä on mm. kvartsikiteitä eri ominaistaajuuksilla ja integroitu FM-vastaanotinpiiri. On siis aihetta olettaa, että tieto painetusta näppäimestä siirtyy radiokantoaallon taajuuden muutoksina.\nHelpommin toiminta selviää kuuntelemalla radiota. 27 megahertsin taajuutta voi kuunnella millä tahansa matkaradiolla, jossa on 11 metrin lyhytaaltoalue. Signaali kuuluukin samassa huoneessa olevasta radiostani purskeina taajuudella 27,140 MHz ja on hyvin voimakas. Näppäintä painaessa kuuluu yksi purske, ylös nostaessa toinen. Lisäksi näppäimen pohjassa pitäminen tuottaa jatkuvan sarjan lyhyempiä ääniä. Näppäimistön sivussa on nappi, jossa lukee ”Connect”. Sen voisi kuvitella liittyvän salausavainten uusimiseen.\nMatkaradio on kuitenkin tehty AM-yleisradiolähetysten kuunteluun ja ääni on alipäästösuodatettua. Osa informaatiosta saattaa olla kadonnut suodatuksessa. Paremman kaistanleveyden saan halvalla USB-digi-TV-sovittimella, jonka RTL2838-vastaanotinpiirin voi virittää yllättävän mielivaltaiselle taajuudelle RTL-SDR-ohjelmistoradion avulla. Käsken laitteen myös ohittamaan omat TV purkupiirinsä ja kaatamaan raa’an näytevirran reaaliajassa tietokoneelleni. Näytevirta on radiosignaalin 8+8-bittinen vaihe-kvadratuuriesitys (I/Q), jonka reaaliosan voi tässä tapauksessa vähäisin vääristymin tulkita PCM:ksi ja tallentaa vaikkapa WAV-muotoon. Näin voin tarkastella ja käsitellä signaalia niin kuin se olisi ääntä.\nSpektrogrammi näytevirrasta paljastaa, että signaali todella on FM-lähetteen erikoistapaus, binäärinen taajuudensiirtoavainnus (FSK) kahden kilohertsin siirtymällä. FSK:ssa kantoaallon taajuus vaihtelee kahden arvon välillä, joista toinen vastaa ykköstä ja toinen nollaa. Bittiviivoittimella mitaten näyttäisi, että datanopeus on noin 870 bps. Kirjoitan siis C:llä ohjelman, jossa on 870 hertsin sinioskillaattori ja vaihelukittu silmukka (PLL) pitämässä siniaaltoa lukittuna dataan. Oskillaattorin nousevan nollakohdan hetkellä ohjelma tulostaa nollan tai ykkösen riippuen signaalin senhetkisestä taajuudesta, joka saadaan Fourier-muunnoksella.\nYksi näppäimenpainallus tuottaa noin 85 bittiä dataa. Sanoman pituus vaihtelee hieman, joten on mahdollista, että FSK:n päällä on vielä jokin koodaus. Alkuosat biteistä näyttävät pysyvän aina samoina, joten ne lienevät tahdistus-, osoite- tai tunnistekenttiä. Bittijonon loppuosa muuttuu näppäinpainallusten välillä, erityisesti jos painetaan eri näppäimiä. Se sisältää mahdollisesti PS/2-näppäinkoodin, mutta koodaus ei ole ilmiselvä.\nMinkäänlaista salausta liikenteessä ei ole. Viestit nimittäin korreloivat voimakkaasti painetun näppäimen kanssa: tietyn näppäimen painamisen aiheuttaa aina suunnilleen samanlaisen bittijonon. Melko yksinkertainenkin salaus riittäisi piilottamaan korrelaation. Connect-nappi ei siis myöskään liity avainneuvotteluun.\nTuntemattomat muuttuvat kentät viesteissä ovat mahdollisesti laskureita ja tarkistussummia. Ne voidaan sivuuttaa, kun jokaisesta näppäimestä tallennetaan muutamia viestejä: viesteistä luodaan tyyppiesimerkki tai keskiarvo, ja nämä keskiarvot tallennetaan luetteloon yhdistettynä vastaavaan näppäimeen. Tämän jälkeen salakuunteleva Eve voi verrata kuulemaansa dataa kaikkiin luettelon bittijonoihin ja pisteyttää kaikki vaihtoehdot esimerkiksi Levenshtein-etäisyyttä käyttäen. Pienimmän etäisyyden saanut näppäin tulostetaan näytölle keylogger-tyylisesti.\nLogitech iTouch -näppäimistöllä kirjoittaminen on siis verrattavissa siihen, että huutaisi salasanansa ja sähköpostiviestinsä huoneen yli niin lujaa, että naapuritkin kuulevat.\nOn toki mahdollista, ettei salakuuntelija pääse etukäteen käsiksi näppäimistöön eikä voi kokeilla kaikkia näppäimiä yksitellen. Tämä on kuitenkin pelkkä hidaste. Ilkeä Eve voi tilastoida vastaanottamiensa bittijonojen esiintymistiheydet ja verrata niitä vaikkapa suomen kielen tunnettuihin merkkitiheyksiin. Tämä tunnetaan frekvenssianalyysinä. Näin on mahdollista lopulta päätellä bittijonoja vastaavat näppäinpainallukset, vaikka protokollakin olisi tuntematon.\nNykyisin langattomat oheislaitteet ovat siirtyneet 27 megahertsistä 2,4 gigahertsin alueelle ja liikenteen salauskin on todennäköisesti kehittynyt. Taajuus ei toki vaikeuta kuuntelua eikä ole tietoturvaa parantava tekijä, joskaan juuri käyttämäni TV-vastaanotin ei ilman muutoksia aivan sinne asti virity. Jotkin oheislaitteet käyttävät salattua Bluetoothia tai muita yleisiä protokollia. Oma sohvanäppäimistöni käyttää Logitechin Unifying-tekniikkaa, joka väittää salaavansa liikenteen 128-bittisellä AES:llä. Sen avainneuvottelussa on kuitenkin mielenkiintoisen epäilyttäviä vaiheita, jotka saattavat tuoda tälle jutulle jatkoa.\nTeksti: Oona Räisänen\nKuvat: Oona Räisänen\nAvainsanat Artikkelit, haksorointi, langaton, radio, salaus


Jenni Mustajärven ’Komeetta’ – biisi on askel kohti popimpaa mainstream-rockia – Takahuone\nHomeHaastattelutJenni Mustajärven ’Komeetta’ – biisi on askel kohti popimpaa mainstream-rockia\nJenni Mustajärvi julkaisi albumin keväällä 2020. Nyt luvassa on uutta musiikkia ja kokopitkä toinen albumi vuonna 2022. Kuva: Joona Mäki\nLaulaja-lauluntekijä Jenni Mustajärvi julkaisi ’Komeetta’-biisin. Kyseessä on yhteistyö uuden tuottajan Christianin (Irina, Lovex, Pate Mustajärvi) kanssa. Kappaleen viimeistelystä on vastannut miksaaja Jesse Vainio (Sunrise Avenue, Sarah Brightman, Apocalyptica, Samu Haber, Happoradio). Komeetta-biisillä Jenni ottaa uuden askeleen kohti popimpaa mainstream-rockia.\n– Christianin kanssa työskentely oli tehokasta ja mutkatonta. Yhteistyön aloittaminen uuden ihmisen kanssa on aina eräänlainen seikkailu. Ilmoilla piilee vaara, että ei saa mitään aikaiseksi, visiot eroavat liikaa tai ei vain synkkaa. Hienosti saimme palaset loksahtamaan kohdilleen ja yhdistettyä allekirjoittaneen suuret linjat sekä haahuilu toisen tiukkaan työskentelyyn, Jenni summaa.\n– Ihmiset vetävät itsensä nykyään helposti piippuun. Miksi? Eletään hirvittävässä paineessa eikä huomata kuunnella kehon viestejä, että nyt menee liian lujaa. Se on itseään ruokkiva kierre, joka imaisee helposti pimeään. Sille on toisinaan vaikea laittaa stoppi, kunnes joku muu suurempi voima tulee ja pysäyttää sen, Jenni avaa biisin sisältöä.\nKomeetta-biisistä tehdyn videon on ohjannut Joona Mäki, Huuru Media.\nJenni Mustajärvi. Pop


Kukkia, perus viikonloppu ja ihan kiva isi - SYDÄMEN asialla\nIsi oli eilen ihan kiva, kun hän toi käskystäni omaasta vapaasta tahdostaan minulle kukkakimpun. Ilta meni muutenkin mukavissa tunnelmissa lasten käytyä nukkumaan. Herkuttelimme patongilla, juustoilla, marmeladilla ja muutamalla lasillisella viiniä ja tietenkin elokuvalla. Kulunut viikko oli koulun kannalta aika säyseä, mutta silti on aika mukavaa käydä taas viikonlopun viettoon. Ensi viikko onkin minulla pelkkää koulussa olemista tutorointien ja iltaluentojen kanssa höystettynä. Ensi viikonloppuna on myös minun tutorleiri, jota odotan innolla. Nyt kuitenkin nautitaan aurinkoisesta säätä ja ulkoilemisesta. Ihan perus viikonloppu on luvassa. Ukon piti lähteä käymään töissä, mutta minä olen tehnyt itselleni hartaan lupauksen pysytellä muutaman kilometrin säteellä omasta kodista. Pienempi nappula kiskoo vaatteitani tässä bloggailun lomassa hyllyiltä alas, mutta saanpahan hetken aikaa olla rauhassa koneella. Kun otin illalla kuvia miehen tuomasta kukkapuskasta, sain ikuistettua kameraan miesten yhteisen oman puuhan. Äitiä vähän hirvittää katsoa tuota jumppailua, mutta perheen miehillä tuntuu olevan hauskaa!\nAvainsanoja ilonaiheita , koulu , kuulumisia , lapset , perheen arkea , Ukko\nPeriaatteen Nainen 6. huhtikuuta 2013 klo 10.17\nHyvää viikonloppua, ihanat kukat!\nJa hah, bongasin sut parin kk takaa KaksPlussasta - kesti vähän aikaa kun mietin miksi teidän nimet kuulosit niin tutulta... :D\nEevi 6. huhtikuuta 2013 klo 11.10\nHehee, siellähän minä, kertismutsi! ;-)\nKukat oli kyllä tosi ihanat, vaikka eivät tulleet yllätyksenä. Vähän pitää vaatia hemmottelua välillä!\nPirtsakkaa viikonloppua teille!\nKatri 6. huhtikuuta 2013 klo 11.03\nKaunis kimppu ja niin hellyyttäviä nuo isien ja lasten jumppatuokiot (vaikka niissä oliskin joskus vauhtia ja vaarallisia tilanteita...) :D Oon vähän kade teidän herkkuillasta... :P Tekis hyvää täälläkin.\nAurinkoista viikonloppua ja hei, Onni kiittää kortista! <3\nEevi 6. huhtikuuta 2013 klo 11.09\nMie jo kyselin tytöltä muistiko hän antaa kortin Onnille. Kiva, että kortti tuli perille! <3\nJa ehdottomasti vain omaa leffailtaa viettämään. Meillä oli tosi kiva ilta, vaikka mies nukahti kesken elokuvan. Pääasia oli, että tehtiin jotenkin yhdessä. Tuli hyvä aloitus viikonloppuun. ;-)\nIloista viikonloppua teille! Olisi hauska vaikka joskus nähdä kaupungilla?\nKatri 6. huhtikuuta 2013 klo 12.10\nJoo, ehdottomasti! Ollaan yhteyksissä. :)\nbleue 6. huhtikuuta 2013 klo 11.51\nKyllä ne kukat vain ihmeellisesti kotia ja arkea ilahduttavat :)! Minäkin juuri kuvailuun blogiin omaani. Hyvää viikonloppua teille!\nEevi 7. huhtikuuta 2013 klo 17.13\nKävinkin sinua morjestamassa blogissasi. Ihania kukkia sieltäkin löytyi. :-)\nRouva Kiljunen 7. huhtikuuta 2013 klo 16.08\nMukavannäköinen blogi sinulla. Pitänee tulla uudestaankin vierailulle.\nEevi 7. huhtikuuta 2013 klo 17.15\nHeippa, Rouva Kiljunen! Kävin heti pikaisesti puhelimella vastavierailulla. Voisin syventyä blogiisi paremmalla ajalla enemmän. :-) Ja ehdottomasti tervetuloa uudestaan kylään. Minusta on kiva, kun jätit kommentin vierailustasi.\nAnonyymi 7. huhtikuuta 2013 klo 20.15\nIsi oli ihan kiva... vähän alennat sun miehen, sääliks käy.\nEevi 7. huhtikuuta 2013 klo 20.19\nHahaa, minä olenkin Lady Dominantti! ;-)\nEi mutta, vitsi vitsi. :-) Saat kunniamaininnan, kun olet ensimmäinen tälläinen, joka tälläisen kommentin jättää. Hyvää sunnuntai-iltaa sinulle!\nEevi 7. huhtikuuta 2013 klo 23.23\nTai Lady Domina, jos nyt pilkkua viilataan näin keskellä yötä! Onneksi on tuo ihan kiva mies, joka huomautti asiasta. :-D <3


Jouluvalot ja koristeet tuovat tunnelmaa – Kärkkäisen Asiakaslehti\nJouluvalot ja koristeet tuovat tunnelmaa\nArtikkeli syys 26, 2017 Kärkkäinen\nJouluvalot tuovat valoa sisälle ja ulos\nJouluvalot ja koristeet ovat osa jouluun valmistautumista. Konstsmiden jouluvalot henkivät kauniisti luonnonrauhaa. Led-eläinhahmot ovat useiden lasten suosikkikoriste, mutta yhtälailla niistä pitävät kaiken ikäiset ihmiset. Eikä ihme, sillä ne tuovat jouluiseen kotiin ripauksen metsän joulusta. Myös Led-pöytäkoristeet ovat suosittu joulun ajan tunnelman tuoja suomalaisissa kodeissa.\nTunnelman ja joulumielen kohotukseen Konstsmideltä löytyvät myös erilaiset valonauhat ja ulkovalosarjat. Ne on suunniteltu pohjoismaisiin olosuhteisiin kestämään säiden vaihteluita ja valaisemaan kauniisti niin sisä- kuin ulkotiloja.\nKyntteliköt ovat perinteisiä joulukodin kaunistajia. Niistä on nykyisin olemassa hyvinkin modernisoituja malleja, joten jokaiseen kotiin löytyy varmasti oikean tyylinen kynttelikkö. Kaupungissa, kerrostaloalueilla ja suurten yhtiöiden toimistotiloissa kyntteliköillä saadaan aikaan mukavaa tunnelmaa, kun jokaiseen ikkunaan valitaan samanlainen kynttelikkö. Ja miksei tätä ideaa voi toteuttaa aivan omakotitalossakin.\nKynttelikköjen lisäksi sisävalosarjat ovat käteviä tunnelman tuojia, sillä niitä voi asetella monella tapaa. Valosarjan voi kietoa esimerkiksi pajukranssiin ja ripustaa ikkunalle. Valosarjat ovat kauniita myös lyhtyjen tai lasiastioiden sisällä, jolloin ne sopivat loistavasti jopa joulupöytää valaisemaan. Jouluisissa kattauksissa ja jouluasetelmissa toimivat loistavasti myös paristokäyttöiset jouluvalot. Ne ovat keveitä ja helppo asetella miltei mihin tahansa. Vain mielikuvitus on rajana.\nKestosuosion saavuttaneet valopallosarjat takaavat trendikkään ja kauniin tunnelmavalon niin sisälle kuin kuistillekin. Airam-tuotteissa toistuvat herkät sävyt ja kuviot. Ne kaunistavat kodin hetkessä. Joulutunnelma syntyy usein jo koristevalojen kautta, mutta valaistuksessa on mahdollista valita oikein jouluisiakin vaihtoehtoja.\nEsimerkiksi Sirius-jouluvaloista löytyvät monet jouluun ja talveen viittaavat tähdet, käpyvalot ja kuuset. Siinä missä ulkovalot tuovat tunnelmaa vaikka läpi vuoden ja vuorokauden, elävä tuli tuo tunnelmaa illanistujaisiin ja terassien sisustukseen.\nJoulutunnelmaa tuovat myös kynttilät\nJoulunaika on oikeaa kynttilöiden aikaa. Finnmari ja Bolsius yhdessä monien muiden nimekkäiden kynttilöiden valmistajien kanssa tuovat markkinoille mitä kauniimpia ja tunnelmallisempia vaihtoehtoja kotien kaunistamiseen. Pöytäkynttilät sopivat hyvin pikkulapsiperheeseenkin, sillä ne ovat tukevia ja turvallisia. Varsinkin, jos kynttilän asettelee lyhdyn sisälle tai vaikkapa kauniiseen lasiastiaan. Kauniita lyhtyjä sisäkäyttöön löytyy esimerkiksi Villa Design -mallistosta.\nErilaiset tuoksukynttilät luovat tunnelmaa valon lisäksi tuoksullaan. Joulun aikaan tuoksuksi voi valita jouluisen vaniljan tai kanelin. Koristekynttilöissä puolestaan tunnelmaa luovat kauniit kuviot ja kuvat. Aarikalta löytyvät upeat, kotimaiset kynttilänjalat ja muut jouluiset somisteet.\nUlkolyhdyt, ulkokynttilät ja ulkotulet luovat elävää tunnelmaa lisäksi kuisteille ja pihoille. Niiden kanssa on hyvä huolehtia turvallisuudesta. Ulkotulitelineet tuovat ulkotulille turvallisen jalustan ja tekevät ulkotulesta tyylikkään ja kauniin.\nJoulukoristeet jokaiseen kotiin\nMuistatko, miltä tuntuivat lapsuuden joulut? Millaiset seikat toivat joulumielen? Tunnelman, kynttilöiden ja tuoksujen lisäksi monille meistä ovat jääneet mieleen perinteiset joulukoristeet, jotka joka joulu nostettiin samoille paikoille koristamaan kodin joulua. Itsetehtyjen koristeiden lisäksi joulukotiin löytyy koko joukko kauniita koristeita myös verkkokaupasta.\nJoulukoristeissa on todella paljon valikoimaa. Erilaiset tontut, enkelit ja muut jouluiset hahmot valtaavat kauppojen hyllyt hyvissä ajoin ennen joulua. Kodeissa niitä kuitenkin alkaa näkyä vasta lähempänä joulua. Toisin kuin jouluvaloja, joita alkaa ilmestyä kuisteille ja huoneisiin jo syksyn pimeiden tultua.\nWeisten ja muiden valmistajien jouluhahmot ja muut pöytäkoristeet sopivat jouluiseen kotiin. Niiden avulla joulutunnelma syntyy nopeasti. Eläinhahmot, lumiukot ja enkelit muistuttavat olemassaolollaan joulusta ja jouluntunnelmasta. Enkelit ja seimihahmot viestivät kristillisen joulun sanomaa.\nWinterseasonin joulukoristeet ja tonttuasut sopivat erityisesti lapsille ja lastenmielisille koristelijoille. Siilet, hiiret ja erilaiset tonttuhahmot ovat hauskoja iloisen joulutunnelman luojia.\nMitä olisikaan joulu ilman kuusta ja runsaita kuusenkoristeita! Villaweiste-kuusenkoristeet ovat yksityiskohtineen herkkiä, tunnelmallisia ja kauniita koristeita. Joulukuusen köynnökset ja koristepallot luovat perinteisen joulun tunnelmaa. Joulukuusen latvakoriste, eli tähti symboloi Betlehemin tähteä, mutta sopii yhtälailla kuvaamaan talvea ja tähtitaivaan tuiketta.\nJouluiseen kotiin löytyy siis loputtomasti mahdollisuuksia. Jouluvaloja ja koristeita voi yhdistellä oman mielikuvituksen ja haaveiden mukaan. Silloin kotiinsa ja vaikkapa työpaikalleen saa luotua juuri oman näköisen joulun! Verkkokauppamme tarjoaa sylikaupalla joulutunnelmaa ja tunnelmallisia ratkaisuja jokaiseen makuun.\nJouluvalot ja joulukoristeet tekevät kodista jouluisen.


Rintsikka: heinäkuuta 2012\nNyt on tapahtunut järkyttävän hieno ja upea asia, josta olemme molemmat enemmän kuin innoissamme. Kaikki on tapahtunut hyvin nopealla aikataululla eikä tätä oikein vielä tajua itsekään :)\nMeitä pyydettiin mukaan CASA-blogeihin ja tottakai sanoimme kyllä tälle uskomattomalle tilaisuudelle. Mikä CASA-blogit sitten on? Se on 16.9. Habitare-messuilla lanseerattava innovatiivinen sisustusblogiportaali, joka kokoaa yhteen tällä hetkellä 12 blogia. Olemme päässeet äärimmäisen hyvään seuraan, ihastuttavat kanssabloggaajamme löydät täältä.\nÄlkää pelästykö, blogimme sisältö ei tule muuttumaan, vaan jatkossakin kirjoitamme elämästä rintamamiestalossa. Toivottavasti mahdollisimman moni teistä tärkeistä lukijoistamme (eli siis ihan jokainen teistä) seuraa mukanamme syyskuussa uuteen osoitteeseen. Te olette suuri syy blogin ylläpysymiseen, kiitos että olette olemassa :) Infoamme siirrosta vielä lähempänä ajankohtaa, toistaiseksi homma jatkuu entisellään samassa tutussa osoitteessa.\nMillään ei malttaisi odottaa syyskuun puoliväliä, täällä ollaan ihan into piukeena :)\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 20.58 8 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 11.41 16 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 23.58 12 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 11.25 2 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 19.53 4 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 22.19 12 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 11.16 4 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 12.56 4 kommenttia:\nVihdoinkin saimme naputeltua taulut yläkertaan vievään portaikkoon. Kollaasin ideana on sen laajennettavuus. Kollaasi tulee siis mahdollisesti laajenemaan myös toiselle seinälle, kuvassa vasemmalle joka näkyy suoraan portaita ylöspäin tullessa.\nValokuvia koneella katsoessa taas tajusi, miten paljon tuo puunvärinen katto pimentääkään tilaa ja tekee valostakin kellertävää. Tämä katto olisi molempien mielestä kiva maalata, onkohan siinä vaan mitään järkeä? :) Yläkertaa kun ei pitänyt mitenkään remontoida tässä kohtaa.\nKeskimmäisessä kuvassa näkyy myös varmaankin ensimmäistä kertaa meidän toisen puolen ullakon ovi. Nämä ullakkotilat molemmin puolin yläkertaa on tosiaan tarkoitus remontin yhteydessä ottaa asuinkäyttöön ja tähän kohtaanhan tulisi sitten avara aulatila.\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 19.34 10 kommenttia:\nTunnisteet: portaikko, taulukollaasi\nEilen illalla Rintsikassa vietettiin illalliskutsuja. Kutsuimme vanhempani meille syömään, sillä he ovat auttaneet lähiaikoina todella paljon pihahommissa. Illallisten puuhaaminen on kyllä niin kivaa hommaa, aina menun suunnittelusta itse syömiseen :)\nTällä kertaa kattaus jäi harmittavan vajaaksi koristeiden puolesta. Tajusimme vasta viime hetkellä, ettei meillä ole edes yhtäkään leikkokukkakimppua ja pihallakaan ei ole mitään nopeasti käyttökelpoiseksi saatavaa. Kyllä se ruoka näinkin tosin hyvältä maistui.\nKattauksessa oli käytössä Villeroy & Bochia, Iittalaa ja Arabiaa. Pidän erittäin paljon New Wave -astioiden monikäyttöisyydestä, eilenkin tomaattikeitto ja maalaisleipä tarjoiltiin kahviastiastosta. Jossain blogissa olen muistaakseni nähnyt saman lautasen sushi-lautasena niin, että soijakastike oli kupin paikalla. Mielikuvitus on rajana :)\nPääruokana herkuteltiin naudan ulkofileepihviä, valkosipulikermaperunoita ja salaattia. Salaatti oli muuten omasta maasta, sitä alkaa olla sen verran paljon, että on tuottaa vaikeuksia saada syötyä sitä kaikkea. Jälkkärinä oli hyväksi havaittu nopea lasiin rakennettu juustokakku, josta lisää täällä.\nPetterillä alkoi vihdoin ja viimein loma (en ole yhtään kateellinen ;) ). Tänään sateisena sunnuntaina olisi vielä tarkoitus saada portaikon taulukollaasi vihdoin ja viimein seinään. Kivaa sunnuntaita ja alkavaa viikkoa!\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 15.02 2 kommenttia:\nKirjoittanut Petteri / Rintsikka klo 23.20 2 kommenttia:


Poliiseilla kädet täynnä töitä: Kuorma-autosta karanneet siat pysäyttivät moottoritien viideksi tunniksi - Lifestyle - MTV.fi\nPoliiseilla kädet täynnä töitä: Kuorma-autosta karanneet siat pysäyttivät moottoritien viideksi tunniksi\nLifestyle > Autot Julkaistu 11.06.2017 09:57\nJapanissa sattui torstaina liikenneonnettomuus, jonka seurauksena moottoritien liikenne jouduttiin pysäyttämään tuntikausiksi. Syynä ei kuitenkaan ollut varsinaisesti itse onnettomuus, vaan osallisena olleesta kuorma-autosta karanneet porsaat.\n19 töpselinenää otti hatkat sen jälkeen, kun niitä kuljettanut kuorma-auto joutui onnettomuuteen japanilaisella moottoritiellä. Poliiseilta kesti yli viisi tuntia saada kaikki kippurahännät takaisin niiden häkkiin.\nYksikään porsaista ei loukkaantunut tapauksessa, mutta kuorma-auto pääsi valitettavasti jatkamaan matkaansa teurastamolle.\nHistorian hämmentävin rattiraivovideo tulee Venäjältä – tälle ei saisi nauraa 10.6.2017\nMadridissa otettiin käyttöön seksuaalivähemmistöjä kunnioittavat liikennevalot 8.6.2017\nEnsituntuma: Volkswagen Arteon on brändin uusi premium-lippulaiva Lapsia menehtyy kuumiin autoihin joka kesä – valmistajilta vaaditaan ratkaisuja


Fiskars Paistovuoka Rotisser, 28cm | Netrauta.fi\nFiskarsin 28 cm Rotisser-paistovuoka kannella on valmistettu alumiinista, joka kestää hyvin kuumuutta. Energiatehokas Energy Base -pohja kuumenee jopa 50 % nopeammin keraamisilla liesillä. Sopii myös muille liesityypeille. Erittäin kestävä ja help...\nTuotteen Paistovuoka Fiskars Rotisser, 28cm kuvaus\nFiskarsin 28 cm Rotisser-paistovuoka kannella on valmistettu alumiinista, joka kestää hyvin kuumuutta. Energiatehokas Energy Base -pohja kuumenee jopa 50 % nopeammin keraamisilla liesillä. Sopii myös muille liesityypeille. Erittäin kestävä ja helppohoitoinen Hardtec Superior Non-Stick -pinnoite. Uuninkestävyys 240 astetta. Vuoka on konepesun kestävä.


AVITA ry tiedote: AV-markkinoiden kokoluokka, AVITA ry 30v. ja toimialamme muutos - Avita ry\nAlkuperäinen tiedote on julkaistu osana AV-messuihin liittyvää tiedottamista 15.9.2017\nAV-ala jo 600 miljoonan euron bisnes Suomessa – alan kattojärjestö täyttää 30 vuotta\nAudiovisuaalinen ala on noussut muutamassa vuosikymmenessä mittavaksi liiketoiminnaksi maassamme. AV-ala työllistää nykyisin satoja ihmisiä, ja sen vuotuinen liikevaihto on jo noin 600 miljoonaa euroa. Tekniikan, palveluiden sekä alan asiantuntijoiden kattojärjestö, Avita ry, täyttää tänä vuonna 30 vuotta. Samassa ajassa ala on tehnyt jättimäisen harppauksen piirtoheittimistä ja videonauhureista monipuolisiin digitaalisiin ratkaisuihin ja yhä pienempiin laitteisiin.\n– Audiovisuaaliset toiminnot ovat tehneet viimeksi kuluneiden vuosien aikana jättiharppauksen eteenpäin. Suomi on ollut kehityksen kärjessä niin laitevalmistajana kuin uusimpien teknologioiden hyödyntäjänä, kertoo Studiotec Oy:n toimitusjohtaja Peter Stråhlman, joka perusti yrityksensä jo vuonna 1980. – Digitaalisuus ja mobiilisuus ovat luoneet AV-alalle huikeita uusia mahdollisuuksia ja ulottuvuuksia. Ajatellaanpa vaikka suurkuvanäyttöjen tai yhä edistyksellisempien ääni- ja kuvatallentimien kehitystä, Stråhlman jatkaa.\nTimo Tuominen, Avitan toiminnanjohtaja\nAvainsanat: 15.9.2017, 1987, 2017-, 30v., AV-ala, AV-liiketoiminta, AV-palvelut, AV-tekniikka, AVITA, AVITA AUDIOVISUAL EXPO, AVITA ry, julkaisu, markkinointi, Peter Stråhlman, Studiotec Oy, Tiedote, tiedottaminen, toimialajärjestö, Viestintä


Anna-Leena Härkönen: Yksin asumisen paras puoli | Kolumni | Apu\nAnna-Leena Härkönen: Yksin asumisen paras puoli on se, ettei tarvitse tapella kenenkään kanssa siitä, miltä koti näyttää\nPakkomielteet tarkoittavat, että ihminen haluaa elää. Ja kun minulla on tapana liioitella kaikessa, miksei sitten tässäkin asiassa, kirjoittaa Anna-Leena Härkönen kolumnissaan.\nYksin asumisen paras puoli on se, ettei tarvitse tapella kenenkään kanssa siitä, miltä koti näyttää. Jostakin syystä on tullut oltua viime aikoina paljon kotona. Sen takia energiaa (ja rahaa) kuluu sisustamiseen tolkuttomasti. Ainakin sisustuskaupoilla menee koronasta huolimatta ja sen takia hyvin.\nErään kirjabloggarin mielestä romaanini Ei kiitos päähenkilö Heli on pinnallinen, koska tämä lukee sisustuslehtiä. No voi nyt vattu. Onko se pinnallista, jos oma elinympäristö kiinnostaa? Helihän on esteetikko!\nMinulla on kauheat kasat sisustuslehtiä. Päivän paras hetki on selata niitä nojatuolissa ja haaveilla. Jos jollakin sivulla tulee vastaan samanlainen esine, joka itselläkin on, tuntee olevansa trendien huipulla.\nLue myös: Anna-Leena Härkönen: Olen väsynyt olemaan ihmisten roskasäkki – Huutokohtaus kirjamessuilla oli elämäni parhaimpia hetkiä ja aion jatkaa samalla linjalla\n"Miksi esineet eivät saisi riidellä keskenään? Riiteleväthän ihmisetkin. Parempi tietysti olisi, jos ne 'keskustelisivat' keskenään."\nMuuten en juuri trendeistä välitä. Esimerkiksi muodikas minimaalisuus masentaa. En nyt tarkoita, että asunnon pitäisi pursuta röyhelöitä ja pinkkejä posliinieläimiä. Mutta laboratoriofiilis on vielä pahempi.\nLiian radikaalit ratkaisut tökkivät. Jos huoneen muut kamat ovat hiekan ja kerman sävyisiä, miksi matto onkin yhtäkkiä mustavalkoinen? Ja miten muka kaikki ruokailuryhmän tuolit voivat olla erilaisia?\nOlen siis tarkka yhtenäisestä värimaailmasta ja tyylistä. Olohuoneen marokkolainen lyhty riiteli modernimman kalusteryhmän kanssa, vaikka olikin samaa tummanruskeaa. Siirsin sen pihalle.\nToisaalta, miksi esineet eivät saisi riidellä keskenään? Riiteleväthän ihmisetkin. Parempi tietysti olisi, jos ne ”keskustelisivat” keskenään.\n– Tämä mun tyyny ei sovi olkkariin, ku se on oranssi, valitin tuttavalle, joka sattumoisin omistaa sisustusliikkeen.\n– Se keskustelee tuon kirjahyllyn kanssa, hän rauhoitteli. – Noissa kirjoissahan on oranssia.\nLue myös: Anna Leena Härkönen ja helvetillinen kevät: ”En enää koskaan valita, että Suomi menee kiinni juhlapyhinä”\nValitsimme kerran lapseni isän kanssa astiapyyhkeitä Kreetalla. Yhdet oliivikuvioiset olivat minusta kivat, mutta aavistuksen liian poimuiset ja terhakat.\n– Onko tää sun mielestä niinku jonkun balettihame? kysyin yhtä pyyhettä levitellen.\nHelteen uuvuttama mies vastasi neljällä sanalla.\n– Mä en nyt jaksa.\nSaniaisen peltiruukku näytti liian uudelta ja kiiltävältä vanhassa kukkatelineessä. Se ei ruostunut kodikkaasti, vaikka jätin sen sateeseen. Lopulta liimasin ruukun kylkeen kukkatarroja. Sen jälkeen se näytti liian tunteelliselta. Annoin koko kasvin pois.\nOutoa? Kyllä, mutta pakkomielteet tarkoittavat, että ihminen haluaa elää. Ja kun minulla on tapana liioitella kaikessa, miksei sitten tässäkin asiassa? Jonakin päivänä tosin hukun romuun.\nLue myös: Anna-Leena Härkönen liftasi Normandiassa: "Miehet, joilla on vaaleanpunainen paita, eivät raiskaa – Näin järkeilin"\n"Viime viikolla ripustin olohuoneen seinälle vaaleanpunaiset balettitossut. Ne eivät keskustele kenenkään kanssa."\nPikkutyttönä vietin kerran itku kurkussa isäni kanssa loputtoman pitkän ajan rautakaupassa. Ehkä se kesti vain vartin, mutta minulle se oli ikuisuus. Rautakauppa ei tarjonnut minulle mitään.\nEn olisi silloin uskonut, että rautakaupassa käynti toisi minulle aikuisena tällaisen autuuden. Siellähän on kaikkea sitä, mitä sisustushulluuteen tarvitaan! Minusta oli aivan ihanaa ostaa uusi vasara. Kun uskaltaisin vielä lyödä ihan itse naulan seinään. Mutta pelkään, että se menee vinoon.\nViime viikolla ripustin olohuoneen seinälle vaaleanpunaiset balettitossut. Ne eivät keskustele kenenkään kanssa.\nPäivitetty 29.5. – Ilmestynyt 19.5.2021\nAnna-Leena Härkönen: Oharintekijät ovat usein hauskoja tyyppejä – Ehkä vastuuttomuus kuuluu heidän hurmaavaan luonteeseensa\nAnna-Leena Härkönen: Neuvosto-Viron elokuvien ruoat valeltiin bensalla säästösyistä – Piti olla vain syövinään, ettei lopu kesken


27.11.2019, kello 07.02\nNiinhän sitä amatöörit luulevat. Sivustolta www.daysoftheyear.com selviää, että lähes jokainen vuoden päivä on juhlan arvoinen.\nMe suomalaiset muistamme tietenkin hyvin, että esimerkiksi 5.2. vietetään Runebergin, 28.2. Kalevalan ja 19.3. Minna Canthin päivää.\nMutta kuinka moni tietää, että 10.1. vietetään Omituisten ihmisten päivää? Silloin voi juhlia itseään tai vaikkapa naapurin Penaa. (”Me ollaan omituisia kaikki, kun oikein silmiin katsotaan”, taisi eräskin rokkari taannoin muotoilla.)\nJa tuo on tietenkin vasta alkua. Mikä estää meitä suomalaisiakin juhlimasta 2.2. Metsämurmelipäivää. Kuten elokuvan Päiväni murmelina nähneet muistavat, tuolloin amerikkalainen metsämurmeli ajetaan ulos talvipesästään. Jos tällöin paistaa aurinko ja murmelista lankeaa varjo, niin talvea kestää vielä kuusi viikkoa. Muussa tapauksessa kesä on jo kulman takana.\nMutta eihän meidän tarvitse lähteä mukaan jenkkihömpötyksiin. Meillä on karhu. Voisimme viettää suomalaisittain Karhupäivää tai Karhunpalveluspäivää. Silloin herätettäisiin nalle talviuniltaan ja katsottaisiin, mitä sitten tapahtuu.\nTai ehkä voisi olla kuitenkin turvallisempaa adoptoida Suomeenkin Kansainvälinen akkujen ja paristojen päivä (18.2.). Tai Työkalujen palvomisen päivä (11.3).\nMainio on myös Koiranulkoilutuspäivä (22.2.). Koiranomistajat ulkoiluttavat lemmikkejään tietenkin joka päivä ja monta kertaa, mutta tuolloinhan lenkittämisen yhteydessä voisi heiluttaa myös vaikkapa jojoa ja yrittää tehdä jojo-temppua nimeltä walking-the-dog.\nJa tikustahan kannattaa tehdä aina asiaa! Joten miten olisi Jotain tikun nokassa (esimerkiksi hattara tai makkara) -päivä, joka on tietenkin aivan eri juttu kuin Tikkutiistai 16.4.\nÄlä mene töihin, jollei se ole hauskaa -päivän (3.4.) ja Ei kotitöitä -päivän (7.4.) on varmasti ideoinut sama taho, mutta en tunnusta.\nJos 30.4. ei hotsita juhlia vappuaattoa, niin silloin voi viettää Hiustyylien arvostuspäivää. Suuriin ja mahtaviin juhlapäiviin kuuluu ehdottomasti myös Järjestelmäylläpitäjien päivä. (26.7.).\nMerkkipäivien tai vaikkapa salasanojen unohtajien kannattaa viettää myös, jos vain muistavat, Minä unohdin -päivää. 2.7.\nHartaampaan tunnelmaan voi virittyä Kadonneiden sukkien muistopäivänä (9.5).\nEnnen juhlimisen alkua, tarkat päivämäärät kannattaa kuitenkin vielä tarkistaa, sillä ne perustuvat Days of the yearin vuoden 2019 kalenteriin.\nJa huomatkaa, että listauksesta löytyy vielä muutamia ihan vapaitakin päiviä.\nEi muuta kuin juhlapäiviä ideoimaan!


Apostoli Jaakob ja Daavidin valtaistuin\n©Heinäkuu 5 Revive Israelin palvelutyö\nUuden Liiton kirjoitukset alkavat Yeshuan sukuluettelolla Abrahamista ja Daavidista (Matt. 1:1–17). Painotus on Josefissa, Yeshuan ”adoptio” isässä, joka kuului Daavidin sukulinjaan; ja siksi Yeshualla oli lailliset syntymä oikeudet Daavidin valtaistuimeen.\nApt. 15 näemme keskustelun vanhimpien ja apostolien välillä pakanoiden roolista valtakunnassa. Tämä neuvosto kokoontui yhteen ensimmäisen vuosisadan uskonyhteisön vanhimpina hengellisinä johtajina, mukaan lukien Paavali ja Pietari. Tämän neuvoston puheenjohtajana toimi Jaakob, Jeesuksen veli (Apt. 15:19).\nMiksi hänet tunnustettiin juuri tuollaiseen johtavaan asemaan? Ehkä siksi että hän kasvoi Yeshuan kanssa, hänellä oli syvällistä viisautta ja rehellisyyttä (lahjomattomuutta)? Ehkä, häntä kunnioitettiin Yeshuan veljenä? Uskoisin että on olemassa kaksi muuta syytä; toisella niistä on tekemistä sukuluettelon kanssa ja toisella Jerusalemin paikallissrk. kanssa.\nJaakob syntyi Marialle ja Joosefille. Siksi hän oli suoraan alenevassa polvessa Daavidin jälkeläinen – kuten Yeshua, hänellä oli myös laillinen oikeus Daavidin valtaistuimeen. Apostolit ehkä tunnistivat yhteyden Daavidin liittoon ja kuningaskunnan hallintoon eräässä vanhinten neuvoston jäsenessä.\nKun Pietarille annettiin taivastenvaltakunnan ”avaimet” (Matt. 16:19) ja Paavalista tuli johtava apostoli joka vei evankeliumin maan ääriin asti (Apt. 1:8), Jaakob palveli valvovana apostolina Jerusalemin paikallisessa srk:ssa, joka koostui pääsiassa juutalaisista uskovista ”lainkiivailijoista” (Apt. 21:20).\nYhteyden säilyttäminen Daavidin liittoon ja hänen pääkaupunkiinsa voi näyttää epäolennaiselta srk:lle johtuen 2000 vuotta kestäneestä hajaannuksesta, sen uudistaminen on erityisen tärkeätä kun lähestymme Yeshuan toista tulemusta.\nOrtodoksi juutalaiset rukoilevat 5 kertaa päivässä palauttaakseen ”Daavidin valtaistuimen” Jerusalemiin.\nTämä koskee molempia, juutalaista uskontoa ja Israelin hallintoa. Se on merkittävää kansainväliselle srk:lle ja messiaaniselle jäännökselle. Rukous ”Siunattu olkoon Hän joka tulee” (Matt. 23:39) on kutsu Yeshualle palata ja nousta Daavidin valtaistuimelle (Jes. 9:5-6).\nJumalan liitto Daavidin kanssa on laillinen järjestelmä joka on jumalallisesti perustettu hallitusvalta maanpäälle (2 Sam. 7:13-16). Jerusalemin neuvostossa tunnistettiin, että hengellisen arvovallan perusteet palaavat Daavidin liitoon, että se ylläpitää toivoa ja että Yeshua palaa eräänä päivänä hallitsemaan maata.\nJeesuksen yhteys Daavidin sukuun oli olennainen, joten samanlainen yhteys voi olla tärkeä valmistuttaessa toiseen tulemukseen. Jotkut messiaanisen apostolisen ryhmän tai Jerusalemin neuvoston muodot on palautettu niiden juutalaisille juurille, niin että ne voitaisiin varustaa apukeinoiksi kansainväliselle srk:lle, että se olisi oikeassa linjassa kun me valmistaudumme kutsumaan Yeshuan palaamaan ja nousemaan Daavidin valtaistuimelle.\nFrancis Frangiapane, ote\nJumalalla on uusi sydän meille jota ei voida loukata – loukkaantumaton sydän. Loukkaantumattoman sydämen omistaminen ei ole vaihtoehto tai ylellisyyttä. Loukkaantunut sydän on vaarassa tulla ”kivi sydämeksi” (Hes. 36:26).\nKun sallimme loukkauksen kuohuttaa sydäntämme, se aiheuttaa vakavan hengellisen seuraamuksen. Kun joku on loukannut meitä, jopa joku josta me välitämme, meidän on mentävä niiden luokse. Jos emme puhu heidän kanssaan, me alamme puhua heistä. Me petämme suhteen kuiskimalla heistä ilkeästi selän takana muille, paljastaen heidän heikkoutensa ja syntinsä. Voimme naamioida petturuutemme sanomalla että etsimme vain neuvoja, mutta kun katsomme taaksepäin, näemme, että olemme puhuneet negatiivisesti liian kauan ja liian monelle. Meidän todellinen päämäärä ei ollut saada hengellistä apua itsellemme vaan etsiä kostoa hänelle joka loukkasi meitä.\nIhmiset eivät kompastu lohkareisiin, he kompastuvat kiviin – suhteellisen pieniin asioihin. Voi olla, että auktoriteetin persoonallisuus vaivaa meitä tai ystävä tai perheen jäsen, joka ei täytä meidän odotuksiamme ja pian me loukkaannumme.\nHerra, anna minulle anteeksi, että niin helposti loukkaannun ja kannan mukanani loukkaantumista. Suo minulle Jeesuksen Kristuksen loukkaantumaton sydän. Koko artikkeli ja lisää infoa click here.\nRukoile Egyptin puolesta.\nMuslimiveljeskunta oli yksi alkuunpanija käsitteelle ”poliittinen” islam, tarkoittaen, vallankaappausta ja Sharia lain käyttöön ottamista. He olivat myös Hamasin isäntiä(suojelijoita) Gazassa. Heidän romahtamisensa vain vuoden hallituskauden jälkeen aiheuttaa shokkiaaltoja koko Lähi-idässä.\nKenraali Al-Sisi, Egyptin armeijan johtaja, on noussut Egyptin vahvimmaksi hahmoksi. Israelin ja Egyptin välillä on ollut hyvä turvallisuus yhteistyö hänen johdollaan tänä vuonna.\nToivomme yksityiskohtaisempaa erittelyä Egyptin tilanteesta arabien ja Israelin lähteistä ensi viikolla. Sillä aikaa rukoile:\ntosi kristittyjen yhteisöjen vahvistumista uskossa\nevankeliumin läpimurtoa ennennäkemättömissä määrissä\nIsraelin ja Egyptin turvajärjestelyjen pysymistä vakaana\nettä Egyptin armeija käyttäisi maltillisesti voimaa ja hillitsisivät muslimiveljeskunnan taistelijoita\narabit ympäri maailmaa ymmärtäisivät että islamistinen vallankaappaus ei ole vastaus\nuusi hallitus järjestäisi taloudellisia uudistuksia ja sosiaalipalveluja