LAKIVALIOKUNNAN LAUSUNTO 5/2005 vp\nLaVL 5/2005 vp - HE 28/2004 vp HE 29/2004 vp\nEduskunta on 23 päivänä maaliskuuta 2004 lähettäessään valmistelevasti käsiteltäviksi sivistysvaliokuntaan seuraavat kaksi hallituksen esitystä samalla määrännyt, että lakivaliokunnan on annettava asioista lausuntonsa sivistysvaliokunnalle:\nhallituksen esitys laeiksi tekijänoikeuslain ja rikoslain 49 luvun muuttamisesta (HE 28/2004 vp)\nhallituksen esitys WIPOn tekijänoikeussopimuksen ja WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen hyväksymisestä sekä laeiksi sopimusten lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta (HE 29/2004 vp).\njohtaja Jukka Liedes ja vanhempi hallitussihteeri Jorma Waldén, opetusministeriö\ntulliylitarkastaja Anssi Kartila, Tullihallitus\nlakimies Eeva Lantto, Viestintävirasto\ntoiminnanjohtaja Arto Alaspää ja puheenjohtaja Lasse Saarinen, AV-tuottajien tekijänoikeusyhdistys Tuotos ry\napulaisjohtaja Tuomas Talonpoika, Esittävien taiteilijoiden ja äänitteiden tuottajien tekijänoikeusyhdistys GRAMEX ry\njohtaja Jukka-Pekka Timonen, Kopiosto ry\njohtaja Satu Kangas, Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry\nprojektipäällikkö, varatuomari Antti Kotilainen ja Internet-tarkastaja, oikeustieteen kandidaatti Ilkka Vuorenmaa, Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus\nlakimies Tiina Ryhänen, Elisa Oyj\nLisäksi Viestinnän Keskusliitto ry on antanut kirjallisen lausunnon.\nValiokunnalla on lausuntoa laadittaessa ollut käytettävissään perustuslakivaliokunnan lausunto PeVL 7/2005 vp.\nHallituksen esitys HE 28/2004 vp\nEsityksessä ehdotetaan muutettaviksi tekijänoikeuslakia ja rikoslakia.\nDirektiiviin perustuvat teknisten toimenpiteiden kiertämistä ja kiertämisvälineiden levittämistä sekä oikeuksien sähköisten hallinnointitietojen poistamista ja muuttamista koskevat kiellot ehdotetaan sisällytettäviksi lakiin otettavaan uuteen lukuun. Rangaistukset kieltojen rikkomisesta ehdotetaan säädettäviksi tekijänoikeuslaissa ja rikoslaissa.\nLaittomasti valmistettujen teos- ja muiden aineistokappaleiden maahantuonti yksityiseen tai muuhun tarkoitukseen ehdotetaan rangaistavaksi tekijänoikeusrikkomuksena. Vastaavasti tekijänoikeusrikkomuksena rangaistaisiin myös laittomasti valmistettujen aineistokappaleiden tuonti edelleen kolmanteen maahan vietäviksi. Tuonnista seuraisi hyvitys- ja vahingonkorvausvelvollisuus. Laittomasti valmistetut tallenteet voitaisiin tuomita hävitettäviksi.\nTietoverkoissa ja tietojärjestelmien avulla toteutettavien tekijänoikeusrikosten tunnusmerkistöstä ehdotetaan rikoslaissa poistettavaksi ansiotarkoituksen vaatimus.\nSopimuslisenssisäännökset, hyvitysmaksu-säännökset sekä eräät valmisteilla olevaan vapaakappalelain uudistukseen kytkeytyvät säännökset ovat tarkoitetut tulemaan voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.\nHallituksen esitys HE 29/2004 vp\nEsityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi 20 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn WIPOn tekijänoikeussopimuksen sekä 20 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen sekä lait sopimusten lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta.\nWIPOn esitys- ja äänitesopimuksella parannetaan esittävien taiteilijoiden ja äänitetuottajien oikeuksien maailmanlaajuista (kansainvälistä) suojaa muun muassa takaamalla uusia oikeuksia sekä parantamalla esittävillä taiteilijoilla ja äänitetuottajilla aiemmin olleiden oikeuksien tehokasta käyttämistä.\nWIPOn tekijänoikeussopimus on tullut voimaan 6 päivänä maaliskuuta 2002. WIPOn esitys- ja äänitesopimus on puolestaan tullut voimaan 20 päivänä toukokuuta 2002. Sopimuspuolen osalta, joka liittyy sopimuksiin niiden voimaantulon jälkeen, sopimukset tulevat voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona ratifioimis- tai liittymisasiakirjat on talletettu WIPOn pääjohtajan haltuun.\nSuomen osalta sopimusten ja lakien voimaantulosta säädetään tasavallan presidentin asetuksella.\nLausunnon yleiset lähtökohdat\nLakivaliokunta on toimialansa mukaisesti esitysten sisältämiä ehdotuksia käsitellessään keskittynyt kriminalisointeja sekä oikeudenkäyntimenettelyä koskeviin kysymyksiin. Valiokunta puoltaa oman toimialansa osalta hallituksen esitykseen HE 28/2004 vp sisältyvien lakiehdotusten hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja muutosehdotuksin.\nNiin ikään valiokunta puoltaa oman toimialansa osalta hallituksen esitykseen HE 29/2004 vp sisältyvien sopimusten samoin kuin niiden voimaansaattamista tarkoittavien lakiehdotusten hyväksymistä. Valiokunnalla ei ole huomauttamista näihin ehdotuksiin.\nTekijänoikeuden perimmäisenä tarkoituksena on yhtäältä suojata jo tehdyn luovan työn tuloksia ja toisaalta edistää tulevaisuudessa tehtävää tällaista työtä tunnustamalla tekijälle yksinoikeus luomaansa teokseen. Tämän vuoksi tekijänoikeuslainsäädännössä tekijälle taataan sekä taloudellisia että tekijän henkilöön liittyviä, niin sanottuja moraalisia oikeuksia. Tekijänoikeuskaan ei kuitenkaan voi olla ehdoton, vaan siihen on lainsäädännöllä eri syistä tehty monenlaisia rajoituksia. Nämä rajoitukset ovat puolestaan erilaisia sen mukaan, onko tekijänoikeus säädetty syrjäytymään kokonaan vai onko teoksen käyttäminen sallittu pakko- tai sopimuslisenssijärjestelyyn pohjautuvan säännöksen nojalla.\nTekijänoikeuksien taloudellinen merkitys on parin viime vuosikymmenen aikana kasvanut suuresti. Ennen kaikkea tähän on vaikuttanut tekijänoikeudella suojatun aineiston siirtäminen avoimiin tietoverkkoihin, joiden avulla aineiston nopea levittäminen on mahdollista aivan toisessa laajuudessa kuin aiemmin. Toisaalta tekijänoikeudellisen aineiston saatavilla pitäminen tällaisessa ympäristössä on myös synnyttänyt siihen kohdistuvia uusia uhkia, koska myös teosten luvattomien kopioiden levittäminen on mahdollista aiempaa tehokkaammin.\nKoska tietoverkoissa tapahtuva viestintä on nykyisin arkipäiväistynyt ja koska tekijänoikeuslainsäädäntöä luonnollisesti sovelletaan myös niissä saatavilla olevaan aineistoon, on syntynyt myös vaara, että aivan tavalliset tietoverkon käyttäjät saattavat ymmärtämättömyyttään suorittaa toimintoja, jotka ainakin ulkoisesti voivat täyttää esimerkiksi tekijänoikeusrikkomuksen tunnusmerkistön. Tämän vuoksi on tärkeää, että tekijänoikeuslainsäädännön sisällöstä ja muun muassa nyt tehtävistä muutoksista laajasti ja tehokkaasti tiedotetaan. Valiokunta yhtyy hallituksen esityksen yleisperustelujen (s. 14/I) mainintaan siitä, että tekijänoikeusasioista huolehtivilla viranomaisilla on muun muassa juuri tietoverkoissa viestintää harjoittavien yksilöiden kannalta erityinen tiedotus- ja neuvontavastuu. Tämän vastuun käytännön toteuttamiseksi olisi suositeltavaa esimerkiksi se, että viranomaiset laatisivat tekijänoikeuslainsäädännön sisältöä selvittäviä yleistajuisia oppaita.\nLakivaliokunta huomauttaa, että tekijänoikeudella suojattujen teosten viimekätisiä käyttäjiä ovat tavallisesti kuluttajan asemassa olevat yksityiset ihmiset. Heidän näkökulmastaan tekijänoikeuden suojaksi rakennettavia erilaisia teknisiä järjestelyjä ei saa viedä niin pitkälle, että ne voivat jopa estää teoksen laillisen hyödyntämisen. Käsiteltävänä olevassa esityksessä tällaisissa tilanteissa ehdotetaankin muun muassa sallittavaksi teosta suojaavan teknisen toimenpiteen kiertäminen. Suhteessa lainsäädäntöön yksittäisten ihmisten kannalta on taasen tärkeää, että heillä on myös tosiasiallinen mahdollisuus saada selville, millaisilla edellytyksillä ja miten teosta voi laillisesti hyödyntää. Tältä kannalta tarkasteltuna tekijänoikeuslakia voidaan pitää jopa poikkeuksellisen vaikeana. Alkuperäiseen lakiin myöhemmin tehdyt lukuisat muutokset ovat aiheuttaneet esimerkiksi sen, että laissa on runsaasti sisäisiä viittauksia.\nKuten perustuslakivaliokunta huomauttaa lausunnossaan, tekijänoikeuslain vaikeaselkoisuus voi muodostua ongelmalliseksi rikosoikeudelliseen laillisuusperiaatteeseen sisältyvän täsmällisyysvaatimuksen kannalta. Tämänkin vuoksi on syytä kiinnittää huomiota siihen, että tekijänoikeuden suojaksi annettujen säännösten rikkominen on säädetty kaiken kattavasti rangaistavaksi tekijänoikeuslain 56 a §:ssä tarkoitettuna tekijänoikeusrikkomuksena. Kyseinen säännös on niin sanottu blankorangaistussäännös, joiden ongelmallisuuteen sekä lakivaliokunta että perustuslakivaliokunta ovat aiemmin eri yhteyksissä kiinnittäneet huomiota (ks. esim. LaVM 28/2002 vp, s. 6/II ja LaVL 5/1994 vp sekä PeVM 25/1994 vp, s. 8/I, PeVL 15/1996 vp ja PeVL 20/1997 vp). Lisäksi laillisuusperiaatteen kannalta on syytä kiinnittää huomiota siihen, että esimerkiksi juuri 56 a §:n blankorangaistussäännös tulee sovellettavaksi lain 5 luvun mukaisiin tekijänoikeuden lähioikeuksiin lain 60 §:ssä olevan viittaussäännöksen nojalla.\nLakivaliokunta esittää laillisuusperiaatteeseen palautuvia yksityiskohtaisia huomautuksia jäljempänä yksityiskohtaisissa perusteluissa 56 a §:n kohdalla.\nTekijänoikeuslain vaikeasti avautuvan sisällön vuoksi rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen kannalta ongelmatonta ei ole myöskään se, että rikoslain 49 luvussa olevissa, tekijänoikeuden suojaksi säädetyissä rikostunnusmerkistöissä yhtenä keskeisenä teonkuvaukseen sisältyvänä osana mainitaan toimiminen "tekijänoikeuslain säännösten vastaisesti". Kuten perustuslakivaliokunta myös lakivaliokunta pitää tärkeänä, että tekijänoikeuslain sisällöllinen mutkikkuus otetaan erityisesti huomioon, kun tekijänoikeusrikkomussäännöstä tai rikoslain 49 lukuun sisältyviä tunnusmerkistöjä yksittäistapauksissa sovelletaan.\nLakivaliokunnan mielestä sivistysvaliokunnan olisi mietintönsä perusteluissa syytä kiinnittää huomiota tarpeeseen uudistaa tekijänoikeuslakia myös edellä mainittujen laillisuusperiaatteeseen liittyvien ongelmien vuoksi.\n1. Laki tekijänoikeuslain muuttamisesta\nEhdotetun 50 b §:n 1 momentin mukaan tehokkaan teknisen toimenpiteen kiertämisen mahdollistavia tai kiertämistä helpottavia laitteita, tuotteita tai osia ei saa valmistaa tai tuoda maahan yleisölle levittämistä varten, levittää yleisölle, myydä, vuokrata, mainostaa myytäväksi tai vuokrattavaksi eikä pitää hallussa kaupallisessa tarkoituksessa. Myöskään tehokkaan teknisen toimenpiteen kiertämisen mahdollistavia tai sitä helpottavia palveluja ei saa tarjota. Kiellon rikkominen ehdotetaan rangaistavaksi joko tekijänoikeuslain 56 e §:n mukaisena teknisen toimenpiteen loukkausrikkomuksena tai sitten rikoslain 49 luvun 4 §:ssä tarkoitettuna teknisen suojauksen kiertämiskeinorikoksena. Viimeksi mainitun teon tunnusmerkistön täyttyessä rangaistusmaksimi on vuosi vankeutta.\nEhdotetun uuden kriminalisoinnin vuoksi on tärkeää, että tekijänoikeuslain 50 b §:stä käy mahdollisimman yksiselitteisesti ilmi, mitä laitteita kielto koskee. Tästä säädetään pykälän 2 momentissa, joka sisältää kolme eri tapausta, joissa laite, tuote tai osa kuuluu 1 momentissa tarkoitetun kiellon piiriin. Näistä ensimmäisen mukaan kielletty on sellainen laite tai palvelu, jota markkinoidaan, mainostetaan tai pidetään kaupan tehokkaiden teknisten toimenpiteiden kiertämiseksi. Jos kiellon alaan kuuluvan laitteen tai palvelun tunnusmerkiksi säädetään nimenomaan niiden markkinointi tai mainostaminen, tuloksena on kehämäinen säännös, koska 1 momentin mukaan juuri muun muassa myytäväksi tai vuokrattavaksi mainostaminen on kiellettyä. Toisaalta tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY 6 artikla sisältää vastaavan säännöksen. Lakivaliokunnan arvion mukaan säännöksen keskeinen tarkoitus tulee kuitenkin toteutetuksi jo sillä, että tekijänoikeuslain 50 b §:n 2 momentin 2 ja 3 kohdan perusteella kielletyiksi tunnistettavien laitteiden tai palveluiden markkinointi kielletään. Tämän vuoksi lakivaliokunta esittää,\nettä sivistysvaliokunta harkitsee tekijänoikeuslakiin ehdotetun 50 b §:n 2 momentin 1 kohdan tarpeellisuutta.\nTekijänoikeuslain 54 §:ssä säädetään siitä, mitä asioita koskevat riidat ratkaistaan välimiesmenettelyssä "siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään". Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan todennut, että avoin valtuutus välimiesmenettelyn asetuksentasoiseen sääntelyyn ei ole asianmukainen perustuslain 21 §:n 2 momentin kannalta, koska mainitun säännöksen mukaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja hyvän hallinnon takeet turvataan lailla. Tämän vuoksi perustuslakivaliokunta on pitänyt välttämättömänä, että lakiin lisätään säännökset asianosaisten oikeusturvan kannalta olennaisten oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista välimiesmenettelyssä ja että ehdotettu asetuksenantovaltuus — jos sitä pidetään tarpeellisena — muotoillaan lakia tarkempien säännösten antamista tarkoittavaksi. Lakivaliokunta puolestaan on kiinnittänyt lisäksi huomiota siihen, että voimassa olevassa tekijänoikeusasetuksessa (574/1995) välimiesmenettelyä koskee kaikkiaan vain kolme pykälää. Jos tällaista erityissääntelyä edelleen pidetään tarpeellisena, lakivaliokunta esittää,\nettä tekijänoikeusasetukseen nykyisin sisältyvät säännökset välimiesmenettelystä siirretään lakiin ja että lakiin sisältyvä asetuksenantovaltuus poistetaan.\nEhdotettu 56 a §:n 1 momentti sisältää asiallisesti kaksi erilaista tunnusmerkistöä, jotka rangaistaan tekijänoikeusrikkomuksena. Näistä ensimmäisen mukaan kyseiseen rikkomukseen syyllistyy se, joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta rikkoo sellaista tekijänoikeuslain säännöstä, jolla suojataan tekijänoikeutta, taikka toimii vastoin 41 §:n 2 momentin nojalla annettua määräystä, 51 tai 52 §:n säännöstä taikka 53 §:n 1 momentissa tai 54 b §:n 1 momentissa tarkoitettua kieltoa.\nSäännös on ongelmallinen sen vuoksi, että siihen sisältyvä rangaistavan teon kuvaus on erittäin väljä viitatessaan yleisesti lain säännöksiin, joilla suojataan tekijänoikeutta. Yleisperusteluissa esitettyyn viitaten lakivaliokunta kiinnittää vakavaa huomiota siihen, ettei tällainen kirjoitustapa vastaa niitä vaatimuksia, joita rangaistussäännöksille nykyisin asetetaan.\nEhdotetun sääntelyn ongelmallisuutta korostaa tekijänoikeuslain säännösten jo edellä todetun vaikeaselkoisuuden lisäksi vielä se, että syyksiluettavuusvaatimuksena mainitaan tahallisuuden rinnalla törkeä tuottamus. Osa säännöksen aiheuttamista ongelmista saattaa olla ratkaistavissa sillä, että yksittäistapauksissa sovelletaan rikoslain 4 luvun 2 §:n kieltoerehdyssäännöstä. Sen mukaan tekijä on rangaistusvastuusta vapaa, jos hän erehtyy pitämään tekoaan sallittuna tilanteessa, jossa erehtymistä on pidettävä ilmeisen anteeksiannettavana muun muassa lain sisällön erityisen vaikeaselkoisuuden vuoksi.\nLakivaliokunnan mielestä kieltoerehdyssäännöksen soveltaminen ei kuitenkaan yksistään riitä ratkaisemaan pykälän 1 momentin 1 kohdasta aiheutuvia ongelmia. Siksi valiokunta on päätynyt esittämään syyksiluettavuusvaatimuksen rajaamista tahallisuuteen. Tällöin pelkkä huolellisuusvelvollisuuden rikkominen ei voi koskaan johtaa siihen, että henkilöä rangaistaan tekijänoikeusrikkomuksesta. Törkeän tuottamuksen poistamista säännöksen soveltamisen syyksiluettavuusvaatimuksista puoltaa myös se, että törkeä huolimattomuus ei sovi hyvin yhteen saman momentin 2 kohtaan sisältyvän toisen teonkuvauksen kanssa.\nTekijänoikeuslain 56 a §:n 1 momentin 2 kohdan pääasiallinen ongelma liittyy perustuslakivaliokunnan esittämin tavoin siihen, että siinä ei edellytetä tuonnin tapahtuvan kaupallisia tarkoituksia varten, vaan rangaistavaa on kappaleen maahantuonti myös yksityisessä tarkoituksessa käytettäväksi. Kuten perustuslakivaliokunta lausunnossaan toteaa, maahan saapuvaa henkilöä on siten säännöksen perusteella mahdollista epäillä syylliseksi tekijänoikeusrikkomukseen siinäkin tapauksessa, että hänen hallussaan on teoskappaleen hankintamaan lainsäädännön mukaan laillisesti valmistettu kappale. Perustuslakivaliokunta katsookin lausunnossaan, että näin laaja, tekijänoikeuden suojan näkökulmasta kaikkein vähäisimpienkin tekojen kriminalisointi ei vastaa parhaalla mahdollisella tavalla vaatimusta eri perusoikeusnäkökohtien tasapainottamisesta. Tämän vuoksi perustuslakivaliokunta pitää aiheellisena, että rangaistussäännöstä tarkistetaan oikeasuhtaisuuden ja täsmällisyyden vaatimuksia paremmin vastaavaksi.\nLakivaliokunta yhtyy osaltaan perustuslakivaliokunnan näkemykseen kriminalisoinnin laajuudesta. Lakivaliokunta ei pidä hyväksyttävänä sitä, että hallituksen esityksen yleisperusteluissa (s. 71/I) esitetyn mukaisesti pelkästään tuonnin tarkoitukseen liittyvien mahdollisten näyttöongelmien vuoksi säädetään hyvin laaja-alainen kriminalisointi. On myös todennäköistä, että tällaisen lavean kriminalisoinnin soveltaminen jää valvontaan liittyvien käytännön vaikeuksien vuoksi varsin sattumanvaraiseksi.\nEhdotettu tunnusmerkistö on myös sisällöltään pulmallinen, koska siinä edellytetään, että henkilöllä yhtäältä on käsitys siitä, millaisissa olosuhteissa kyseinen teoksen kappale on valmistettu, ja toisaalta siitä, mitä Suomen tekijänoikeuslainsäädännössä säädetään kappaleen valmistamisesta kyseisissä olosuhteissa. Ehdotuksen mukaan tunnusmerkistö täyttyisi jo silloin, kun henkilöllä olisi "perustellusti syytä epäillä", että teoskappale on valmistettu edellä tarkoitetuissa oloissa. Koska tällaisten päätelmien tekeminen pelkästään esimerkiksi teoksen ostoon liittyvien ulkoisten olosuhteiden perusteella on varsin vaikeaa, lakivaliokunta korostaa, että sen mielestä säännöksessä tarkoitetun epäilykynnyksen voidaan katsoa olevan käsillä vasta silloin, kun jokin tavanomaisesta ostotapahtumasta selvästi poikkeava seikka jokseenkin yksiselitteisesti osoittaa kyseessä olevan laittomasti valmistettu teoskappale.\nLakivaliokunta on kiinnittänyt huomiota myös säännöksen kielelliseen muotoiluun, jonka mukaan henkilöllä tulee olla "perustellusti syytä epäillä" siinä tarkoitettua seikkaa. Valiokunnan mielestä säännöksen kirjoitustapaa on syytä tarkistaa niin, että siinä selvemmin viitataan nimenomaan epäilyyn johtaneille syille asetettaviin korotettuihin vaatimuksiin.\nEhdotetulla 56 a §:n 1 momentin 2 kohdan säännöksellä pyritään hyväksyttävään päämäärään eli rajoittamaan laittomasti valmistettujen teoskappaleiden maahantuontia. Viime kädessä tällainen maahantuonnin rajoittaminen vaikuttaa yleisemminkin tekijänoikeutta loukkaavan toiminnan kannattavuuteen. Voimassa olevan säännöksen mukaan rangaistavaa onkin vain se, että joku tuo maahan laittomasti valmistetun teoksen kappaleen yleisön keskuuteen levitettäväksi. Sääntelyn päämäärät huomioon ottaen hyväksyttävänä ei voida kuitenkaan pitää sitäkään, että joku voisi rajoituksetta tuoda laittomasti valmistettuja teoksen kappaleita omaan käyttöönsä, koska myös tällaiset omaan käyttöön tarkoitetut kappaleet voivat päätyä vaihdantaan. Samalla tämän kaltainen maahantuonti olisi myös omiaan vähentämään laillisesti valmistettujen teoskappaleiden kysyntää. Toisaalta sääntelyn oikeasuhtaisuus edellyttää, että mikä tahansa laittomasti valmistettujen teoskappaleiden maahantuonti ei voi olla rangaistavaa. Tämän vuoksi pykälä on lakivaliokunnan mielestä tarpeen muotoilla uudelleen siten, että siinä korostuu säännöksen tarkoitus eli tekijänoikeudelle annettava tehokas suoja, mutta että samalla rangaistavuuden ulkopuolelle jätetään tekijänoikeuden suojan kannalta kaikkein vähäisimmät teot.\nEdellä olevilla perusteilla lakivaliokunta esittää, että tekijänoikeuslain 56 a §:n 1 momentti voisi kuulua esimerkiksi seuraavasti:\nJoka (poist.)1) rikkoo sellaista tämän lain säännöstä, jolla suojataan tekijänoikeutta, taikka toimii vastoin 41 §:n 2 momentin nojalla annettua määräystä, 51 tai 52 §:n säännöstä taikka 53 §:n 1 momentissa tai 54 b §:n 1 momentissa tarkoitettua kieltoa, taikka2) tuo maahan tai Suomen alueelle edelleen kolmanteen maahan kuljetettavaksi teoksen kappaleita, joiden hän tietää tai joita hänellä on perusteltua syytä epäillä valmistetuiksi ulkomailla sellaisissa olosuhteissa, että valmistaminen Suomessa olisi ollut rangaistavaa tämän lain mukaan,on tuomittava, jollei teko ole rangaistava rikoslain 49 luvun 1 §:ssä tarkoitettuna tekijänoikeusrikoksena, tekijänoikeusrikkomuksesta sakkoon.\nTekijänoikeuslain 58 § sisältää menettämisseuraamusta koskevat säännökset. Pykälän uuden 2 momentin mukaan rangaistusmääräyksen antaja voi asianomistajan vaatimuksesta määrätä teoksen kappaleen hävitettäväksi, jos teoksen kappale on valmistettu tai levitetty yleisölle vastoin tekijänoikeuslakia taikka tuotu maahan tai Suomen alueelle 56 a §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Hallituksen esityksen perustelujen (s. 134/I) mukaan muutoksella on tarkoitus helpottaa ennen kaikkea maahan tuotujen luvattomasti valmistettujen teosten kappaleiden hävittämistä.\nRangaistusmääräysmenettelyssä voidaan rangaistusmääräysmenettelystä annetun lain (692/1993) 1 §:n 1 momentin mukaan määrätä sakkorangaistus ja enintään 1 000 euron suuruinen menettämisseuraamus rikkomuksesta, josta tapaukseen sovellettavassa rangaistusssäännöksessä ei ole esillä olevien asianhaarain varalta säädetty ankarampaa rangaistusta kuin sakko tai enintään kuusi kuukautta vankeutta. Tekijänoikeuslakiin ehdotetun 58 §:n 2 momentin sanamuoto synnyttää kuitenkin vaikutelman siitä, että sillä erityissäännöksenä syrjäytettäisiin rangaistusmääräysmenettelystä annettuun lakiin sisältyvä menettämisseuraamusta koskeva euromääräinen yläraja. Saadun tiedon mukaan säännöksellä pyritään kuitenkin vain suhteessa pykälän 1 momentissa olevaan sääntelyyn selventämään sitä, että hävittämismääräys voidaan antaa myös silloin, kun rangaistusmääräysmenettelyssä määrätään menettämisseuraamus. Näin ollen säännöksen soveltamisala määräytyisi kyseeseen tulevan menettämisseuraamuksen osalta edelleen rangaistusmääräysmenettelystä annetun lain mukaan.\nLakivaliokunnan mielestä säännöstä on edellä mainittujen tulkintaongelmien välttämiseksi tarpeen selventää lisäämällä siihen viittaus rangaistusmääräysmenettelystä annetun lain mukaiseen menettelyyn.\nEdellä olevan perusteella lakivaliokunta esittää sivistysvaliokunnalle, että tekijänoikeuslain 58 §:n 2 momentti muotoiltaisiin uudelleen esimerkiksi seuraavaan tapaan:\nJos teoksen kappale on valmistettu tai levitetty yleisölle vastoin tätä lakia taikka tuotu maahan tai Suomen alueelle 56 a §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja se määrätään rangaistusmääräysmenettelystä annetun lain (692/1993) mukaan valtiolle menetetyksi, voidaan asianomistajan vaatimuksesta samalla määrätä, että teoksen kappale on hävitettävä.\nVälittäjänä toimivan palvelun tarjoajan vastuuvapaus\nTekijänoikeuslakiin ehdotetaan lisättäväksi 60 a §, jossa viitataan tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoamisesta annetun lain (458/2002) 13—25 §:ään. Kyseisissä pykälissä säädetään tekijänoikeutta ja tekijänoikeuden lähioikeuksia loukkaavan aineiston saannin estämisestä ja siinä noudatettavasta menettelystä.\nEsityksen perustelujen (s. 134/II) mukaan kyseinen viittaussäännös ja prosessioikeuden yleissäännökset täyttävät tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY 8 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Niiden mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenhaltijoilla on mahdollisuus hakea kieltoa tai määräystä sellaisia välittäjiä vastaan, joiden palveluita kolmas osapuoli käyttää tekijänoikeuden tai lähioikeuden rikkomiseen. Direktiivissä tarkoitettu kielto tai määräys tulee näin ollen olla mahdollista kohdistaa myös sellaisiin välittäjiin, joilla ei ole keinoja kontrolloida välittäjän yhteyksien kautta kulkevaa aineistoa.\nHallituksen esityksessä (s. 45/I) katsotaan, että oikeudenkäymiskaaren 7 lukuun sisältyvät säännökset yksityisoikeudellisissa riita-asioissa käytettävistä turvaamistoimista — erityisesti mainitun luvun 3 § — ovat sovellettavissa myös välittäjinä toimivia palveluntarjoajia vastaan välitystoiminnan luonteesta riippumatta. Lakivaliokunnan tietoon on kuitenkin saatettu, että hallituksen esityksen antamisen jälkeen on annettu käräjäoikeuden päätös, jossa hylättiin hakemus välittäjänä toimineelle operaattorille annettavasta määräyksestä estää tekijänoikeutta loukkaavan aineiston saanti. [Helsingin käräjäoikeuden päätös nro 31693, annettu 21.12.2004 (ei lainvoimainen).] Käräjäoikeus hylkäsi turvaamistoimihakemuksen, koska se katsoi, että hakijat eivät olleet osoittaneet oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:n säännöksen soveltamisen edellytyksenä olevaa vaadettaan oikeutetuksi ja että turvaamistoimen perusteena oleva vaade-edellytys ei siis täyttynyt.\nValiokunta on edellä esitetystä syystä joutunut arvioimaan uudelleen sen, missä määrin hallituksen esityksessä ehdotettu sääntely riittää suojaamaan tekijänoikeuden haltijoita. Ottaen huomioon erityisesti sen, että tekijänoikeuden loukkausten määrä on saatujen tietojen mukaan jatkuvassa kasvussa, lakivaliokunta on päätynyt esittämään, että tekijänoikeuslakia jo nyt täydennetään säännöksillä, joiden nojalla voidaan ryhtyä toimenpiteisiin loukkausten jatkumisen estämiseksi. Siitä huolimatta, että tällaiset pykälät nyt otetaan tekijänoikeuslakiin, valiokunta painottaa, että ne on syytä ottaa uudelleen tarkasteltaviksi siinä vaiheessa, kun pannaan täytäntöön teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/48/EY. Siihen mennessä on voitu luultavasti saada myös jo kokemuksia näiden pykälien toimivuudesta.\nHarkitessaan tarvittavan uuden sääntelyn sisältöä lakivaliokunta on pitänyt lähtökohtanaan seuraavia seikkoja. Ensinnäkin teosten tekijöillä on perustellut odotukset siitä, että he saavat luomiensa teosten käyttämisestä oikeudenmukaisen korvauksen. Tällöin laittoman toiminnan estämiseksi tulee olla käytettävissä riittävät keinot. Ensisijaisesti näiden keinojen tulee kohdistua siihen henkilöön, jonka väitetään saattavan yleisön saataviin tekijänoikeudella suojattua aineistoa ilman tekijän suostumusta. Keinojen riittävän tehokkuuden takaamiseksi niitä tulee kuitenkin viime kädessä olla mahdollista kohdistaa myös viestien välittäjinä toimiviin teleyrityksiin. Sekä viestinnän vapauden turvaamisen näkökulmasta yleensä että väitetyn loukkaajan oikeusturvan kannalta erityisesti on tärkeää, että tällaisille viestinnän harjoittamiseen puuttuville toimille asetetaan riittävät edellytykset ja että asiassa noudatettava menettely sisältää takeet kaikkien osapuolten oikeuksien huomioon ottamisesta. Valiokunta on niin ikään pitänyt tärkeänä, ettei ehdotetuilla säännöksillä missään tapauksessa vaaranneta kiistan kohteena olevaan viestintään nähden ulkopuolisten oikeuksia.\nTekijänoikeutta loukkaavan aineiston saannin estäminen, uusi 60 a—60 d §\nEdellä esitetyistä yleisistä lähtökohdista käsin valiokunta esittää, että lakiin lisätään esimerkiksi seuraavan sisältöiset pykälät, jotka koskevat tekijänoikeutta loukkaavan aineiston saannin estämistä.\n60 a §. Pykälän 1 momentin mukaan tuomioistuimella olisi oikeus määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjä taikka muu välittäjänä toimiva palvelun harjoittaja luovuttamaan liittymän yhteystiedot tekijälle tai hänen edustajalleen. Määräyksen kohteena olisivat siis tietoliikennealalla toimivat teleoperaattorit. Luovutettavat tiedot koskisivat vain sitä teleliittymää, josta saatetaan yleisön saataviin tekijänoikeudella suojattua aineistoa ilman tekijän suostumusta. Tuomioistuimelle esitettävässä tietojen luovutuspyynnössä olisi näin ollen osoitettava, että kyseessä on tällainen aineisto.\nKoska 1 momentin nojalla tietoja ei luovutettaisi viranomaiselle vaan suoraan toiselle yksityiselle, säännös sisältäisi myös luovuttamisvelvollisuutta rajaavan edellytyksen. Sen mukaan tietoja voitaisiin luovuttaa vain sellaisen liittymän osalta, josta tekijän oikeuksien suojan kannalta merkittävässä määrin saatetaan yleisön saataviin tekijänoikeutta loukkaavaa aineistoa. Viime kädessä tuomioistuimen tehtävänä olisi valvoa, että aineiston yleisön saataville saattaminen laajuudeltaan ylittää tämän merkittävyyskynnyksen. Jos tämä kriteeri ei täyty, tekijällä tai hänen edustajallaan on aina mahdollisuus kääntyä asiassa poliisin puoleen. Poliisilla taas on poliisilain 36 §:n 2 momentin nojalla oikeus saada teleyritykseltä ja yhteisötilaajalta yhteystiedot sellaisesta teleliittymästä, jota ei mainita julkisessa luettelossa, tai telepäätelaitteen tai liittymän muut yksilöivät tiedot, jos tietoja yksittäistapauksessa tarvitaan poliisille kuuluvan tehtävän suorittamiseksi.\nKoska kyse voi olla vain yksittäistapauksellisesta tietojen luovuttamisesta, luovuttamista koskevan pyynnön tulisi myös olla sillä tavoin yksilöity, että yhtäältä tuomioistuin voisi antaa riittävän tarkkarajaisen luovuttamismääräyksen ja että toisaalta välittäjänä toimiva operaattori pystyisi asianmukaisesti paikantamaan sen, mistä teleliittymästä on kyse.\nPykälän 2 momentti sisältäisi viittauksen eräisiin sähköisen viestinnän tietosuojalain (516/2004) pykäliin. Tästä seuraa, että yhteystiedot saaneeseen tekijään tai hänen edustajaansa sovellettaisiin samoja säännöksiä kuin muihinkin sivullisiksi katsottaviin henkilöihin, joilla sähköisen viestinnän tietosuojalain nojalla on oikeus käsitellä sähköisen viestinnän tunnistamistietoja.\nPykälän nojalla tapahtuvassa tietojen luovuttamisessa on välittäjinä toimivien operaattoreiden kannalta kyse heille lain nojalla asetettavasta, normaalitoimintaan kuulumattomasta velvollisuudesta. Viime kädessä tietojen luovuttaminen edistää toisten yksityisten toimijoiden taloudellisten etujen turvaamista. Näistä syistä lakivaliokunta esittää säädettäväksi, että välittäjänä toimivalla operaattorilla olisi 3 momentin nojalla oikeus saada yhteystietoja pyytäneeltä korvaus tietojen luovuttamisesta aiheutuneista kuluista samoin kuin sellaisesta vahingosta, josta välittäjä mahdollisesti joutuu tietojen luovuttamisen vuoksi vastaamaan. Säännöksessä tarkoitettu korvausvelvollisuus olisi oletettavasti samalla omiaan suuntaamaan pykälässä tarkoitettuja tietojen luovuttamispyyntöjä tekijänoikeuden suojan toteuttamisen kannalta merkityksellisiin tapauksiin.\n60 a § (Uusi)Tekijällä tai hänen edustajallaan on oikeus tuomioistuimen määräyksellä salassapitosäännösten estämättä yksittäistapauksessa saada lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjältä taikka muulta välittäjänä toimivalta palvelun tarjoajalta yhteystiedot sellaisesta teleliittymästä, josta tekijän oikeuksien suojan kannalta merkittävässä määrin saatetaan yleisön saataviin tekijänoikeudella suojattua aineistoa ilman tekijän suostumusta. Tiedot tulee antaa ilman aiheetonta viivytystä. Tietojen luovuttamista koskevan asian käsittelyssä noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.Edellä 1 momentissa tarkoitettuja yhteystietoja saaneeseen tekijään tai hänen edustajaansa sovelletaan, mitä sähköisen viestinnän tietosuojalain (516/2004) 4, 5, 8, 19, 31, 41 ja 42 §:ssä säädetään viestinnän luottamuksellisuudesta ja yksityisyyden suojasta, viestien ja tunnistamistietojen käsittelystä, tietoturvasta, ohjauksesta ja valvonnasta, pakkokeinoista sekä rangaistuksista.\tTässä pykälässä tarkoitetun tekijän tai hänen edustajansa on korvattava tietojen luovuttamismääräyksen täytäntöönpanosta aiheutuneet kulut sekä mahdollinen vahinko lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjälle taikka muulle välittäjänä toimivalle palvelun tarjoajalle.\n60 b §. Pykälä sisältäisi säännöksen, jonka mukaan tekijällä tai tämän edustajalla on tekijänoikeuden loukkauksen jatkamisen estämiseksi oikeus ajaa kannetta väitettyä loukkaajaa vastaan. Jos tuomioistuin hyväksyy kanteen, sen tulisi määrätä, että tekijänoikeutta loukkaavan aineiston saattaminen yleisön saataviin on lopetettava. Kiellon tehosteeksi voitaisiin asettaa uhkasakko.\n60 b § (Uusi)Tekijällä tai hänen edustajallaan on loukkauksen jatkamisen kieltämiseksi oikeus ajaa kannetta sitä vastaan, joka saattaa tekijänoikeutta loukkaavaksi väitettyä aineistoa yleisön saataviin. Hyväksyessään kanteen tuomioistuimen on samalla määrättävä, että aineiston saattaminen yleisön saataviin on lopetettava. Tuomioistuin voi asettaa määräyksen tehosteeksi uhkasakon.\n60 c §. Pykälässä säädettäisiin tuomioistuimen mahdollisuudesta antaa määräys, jonka mukaan tekijänoikeutta loukkaavaksi väitetyn aineiston saattaminen yleisön saataviin on keskeytettävä. Keskeyttämismääräys annettaisiin välittäjänä toimivalle operaattorille. Pykälässä ei yksilöitäisi sitä teknistä tapaa, jolla keskeyttämismääräys olisi pantava toimeen, vaan se jäisi kyseisen operaattorin harkintaan.\nPykälän 1 momentin mukaan keskeyttämismääräys voitaisiin antaa 60 b §:ssä tarkoitettua kieltokannetta koskevan oikeudenkäynnin aikana. Koska kyse on keskeyttämismääräyksestä, sen antaminen edellyttäisi luonnollisesti sitä, että tekijänoikeutta loukkaavaksi väitettyä aineistoa edelleen pidetään yleisön saatavilla. Keskeyttämismääräyksen antaminen edellyttäisi myös sitä, että tuomioistuimen arvion mukaan määräys ei olisi kohtuuton ottaen huomioon sekä kyseistä aineistoa yleisön saataviin saattavan henkilön, välittäjän että tekijän oikeudet.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin mahdollisuudesta antaa keskeyttämismääräys silloin, kun 60 b §:ssä tarkoitettua kieltokannetta ei ole vielä nostettu. Koska asia joudutaan tällöin ratkaisemaan jossain määrin epävarmemmassa tilanteessa kuin kanteen käsittelyn jo ollessa käynnissä, keskeyttämismääräys voitaisiin antaa vain, jos 1 momentissa mainittujen edellytysten lisäksi olisi samalla ilmeistä, että tekijän oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Käytännössä tämä edellyttäisi näyttöä siitä, että tekijälle koituvat taloudelliset menetykset muodostuisivat huomattaviksi, jos keskeyttämismääräystä ei annettaisi ennen oikeudenkäynnin alkua. Oikeusturvasyistä momentissa edellytettäisiin myös, että tuomioistuimen olisi ennen määräyksen antamista varattava tilaisuus tulla kuulluksi sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, joka saattaa tekijänoikeutta loukkaavaksi väitettyä aineistoa yleisön saataviin. Koska tämän momentin mukainen keskeyttämismääräys on lähinnä tekijän taloudellisten oikeuksien toteutumista turvaava ennakollinen toimi, olisi tekijältä tai hänen edustajaltaan syytä edellyttää nopeaa toimintaa määräyksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi määräys raukeaisi, jos 60 b §:ssä tarkoitettua kieltokannetta ei nostettaisi kuukauden kuluessa määräyksen antamisesta. Tämän momentin mukaisen asian käsittelyyn sovellettaisiin hakemusasioiden käsittelyä koskevia oikeudenkäymiskaaren säännöksiä.\nAiemmin esitetyn mukaisesti lakivaliokunta pitää erittäin tärkeänä, että tekijänoikeutta koskevan riidan ulkopuoliset tahot eivät joudu millään tavoin kärsimään kyseisen riidan vireilläolosta. Tämän vuoksi pykälän 3 momentti sisältäisi ehdottoman kiellon, jonka mukaan sen paremmin 1 kuin 2 momentinkaan nojalla annettu keskeyttämismääräys ei saisi vaarantaa kolmannen oikeutta lähettää ja vastaanottaa viestejä.\nJotta keskeyttämismääräyksiä ei haettaisi kovin kevein perustein, pykälän 4 momentissa säädettäisiin keskeyttämismääräyksen hakijalle velvollisuus korvata määräyksen kohteeksi joutuneen tahon samoin kuin teleliittymän haltijan kulut sekä määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko siinä tapauksessa, että 60 b §:ssä tarkoitettu kieltokanne hylätään tai keskeyttämismääräys 2 momentin nojalla raukeaa.\n60 c § (Uusi)Tuomioistuin voi 60 b §:ssä tarkoitettua kannetta käsitellessään tekijän tai hänen edustajansa vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan sakon uhalla keskeyttämään tekijänoikeutta loukkaavaksi väitetyn aineiston saat-tamisen yleisön saataviin (keskeyttämis-määräys), jollei sitä voida pitää kohtuuttomana ottaen huomioon aineistoa yleisön saataviin saattavan henkilön, välittäjän ja tekijän oikeudet.Ennen 60 b §:ssä tarkoitetun kanteen nostamista tuomioistuin voi tekijän tai hänen edustajansa vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että tekijän oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, joka saattaa tekijänoikeutta loukkaavaksi väitettyä aineistoa yleisön saataviin, tilaisuus tulla kuulluksi. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään. Tämän momentin nojalla annettu keskeyttämismääräys raukeaa, jollei 60 b §:ssä tarkoitettua kannetta nosteta kuukauden kuluessa määräyksen antamisesta.Tämän pykälän nojalla annettu keskeyttämismääräys ei saa vaarantaa kolmannen oikeutta lähettää ja vastaanottaa viestejä.Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin asianomaisen teleliittymän haltijalle määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko sekä asiassa aiheutuneet kulut, jos 60 b §:ssä tarkoitettu kanne hylätään tai keskeyttämismääräys 2 momentin nojalla raukeaa.\n60 d §. Pykälän nojalla 60 a—60 c §:ssä olevia säännöksiä sovellettaisiin myös tekijänoikeuslain 5 luvun mukaisen lähioikeuden haltijaan ja tämän edustajaan.\n60 d § (Uusi)Mitä edellä 60 a—60 c §:ssä säädetään, sovelletaan vastaavasti 5 luvussa säädetyn lähioikeuden haltijaan ja hänen edustajaansa.\nLakivaliokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että lakiin lisättävien uusien pykälien vuoksi 60 a §:n edellä oleva väliotsikko pitää muuttaa. Sopiva uusi väliotsikko voisi olla esimerkiksi Tekijänoikeutta loukkaavan aineiston saannin estäminen.\nRikoslain 49 lukuun ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 §, joka koskisi teknisen suojauksen kiertämistä. Säännöksen mukaan rangaistaisiin sitä, joka tekijänoikeuslain 50 a §:ssä säädetyn kiellon vastaisesti ja siten, että teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa, kiertää teoksen suojana olevan tehokkaan teknisen toimenpiteen. Rangaistuksena on sakkoa tai enintään vuosi vankeutta.\nLakivaliokunta on kiinnittänyt huomiota pykälän perusteluihin (s. 136/II), joissa säännöksen soveltamisalasta esitetään varsin laaja tulkinta: "-- on olemassa useita oikeudenhaltijoita, joiden teoksista tai muista suojan kohteista tekninen suojaus on luvatta poistettu. Tehtyä rikosta arvioitaisiin kokonaisuutena siten, että saman teon piiriin katsottaisiin kuuluvan kaikki henkilön tekemät suojauksen luvattomat purkamiset tai kiertämiset, joiden osalta rikoslain 8 luvun 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa säädetty kahden vuoden vanhentumisaika ei ole vielä kulunut umpeen." Valiokunta huomauttaa, että näin kategorinen lausuma poikkeaa niistä periaatteista, joita rikosoikeudessa yleensä noudatetaan rikosten rajaamisessa ns. pitkittäissuunnassa. Tällöin kyse on ennen kaikkea siitä, miten arvostellaan tilanteita, joissa henkilön tunnusmerkistön mukainen käyttäytyminen jaksottuu useiksi, ajallisesti toisiaan seuraaviksi eriksi. Vuonna 1992 toteutetun rikoslain 7 luvun uudistuksen myötä rikosoikeudestamme katosi niin sanottu jatketun rikoksen konstruktio. Uudistuksen yhteydessä lakivaliokunta kuitenkin huomautti, että teko, jota luonnollisen katsantokannan mukaan on pidettävä yhtenä tekona, tulee aikaisempaa useammin katsoa yhdeksi eikä useammaksi rikokseksi (ks. LaVM 15/1990 vp, s. 3). Tästä ei kuitenkaan vielä seuraa, että kaikki rikoksen vanhentumisajan puitteissa tehdyt teot ilman muuta kuuluisivat "saman teon" piiriin.\nLakivaliokunta huomauttaa tämän vuoksi, että hallituksen esityksen perusteluista poiketen tulee ensin yleisesti noudatettavien rikosoikeudellisten periaatteiden mukaisesti arvioida se, onko tekoja yksi vai useampia. Tämän jälkeen on sitten jokaisen teon osalta erikseen tutkittava, täyttyykö teknisen suojauksen kiertämisen rangaistavuuden edellytyksenä oleva huomattavan haitan tai vahingon edellytys vai onko teko tällaisen edellytyksen puuttuessa mahdollisesti rangaistava tekijänoikeuslain 56 e §:ssä tarkoitettuna teknisen toimenpiteen loukkausrikkomuksena.\nEdellä olevaan viitaten lakivaliokunta pitää aiheellisena, että sivistysvaliokunta mietintönsä perusteluissa toteaisi hallituksen esityksen perustelujen sanotuin tavoin poikkeavan rikosoikeudessa yleensä noudatettavista periaatteista.\nLausuntonaan lakivaliokunta esittää sivistysvaliokunnalle,


Olemisen-tiloja-etsimassa - koti, vapaa-ajan asuntovai mökkikoti?\nOlemisen tiloja etsimässä – koti, vapaa-ajan asunto vai mökkikoti?\nMinne suuntaamme kun “mennään mökille” ? Tai mistä tiedämme, että olemme tulleet kotiin? Ja mitä tarkoitamme, kun haluamme “olla vain kotona” ? Usean vuoden olen makustellut näitä kysymyksiä, ja juhannuksen jälkimainingeissa näppäimillä mökkikodin pohdintaa ryydittävät rennot kesäkuvat.\nOn vaikeaa päättää, missä ja miten haluaa asua. Meillä onneksi oli keskenämme samanlaiset toiveet ja energiat kodin ja sopivan arjen metsästyksestä, kun tämä torppa tiellemme osui. Kiertelimme vuosia “järkevän automatkan” säteellä pääkaupunkiseudun ulkopuolista maaseutua. Halusimme oman paikan, josta pääsee helposti luontoon liikkumaan ympäri vuoden. Toiveissamme oli meidän näköinen arki, jossa voimme hyvin. Samaan aikaan pelkäsimme velkaantua, hometaloja, ylipitkiä työmatkoja ja vaikka mitä. Vertailimme myös Espoota ja Pohjois-Helsinkiä. Se, että päädyimme saareen on kuitenkin kosminen oikku.\nTämä on meidän mökkikoti. Meillä ei ole tälle talolle tai tontille hienoa nimeä ja lähipiirin keskusteluissa “menemme saareen” ja “olemme saaressa”. Mökkikoti on oikeastaan kehittynyt tässä ajan kanssa lempinimeksi siitä, miten vastaan esim. työkavereiden kysymyksiin viikonloppusuunnitelmista. Tällöin kerron vaatimattomasti, että “menemme mökille” ja jatkan siitä puuhiin mitä minulla on kulloinkin työn alla täällä saaressa. Kakkoskoti kuullostaa elitistiseltä ja sitä paitsi meidän tapauksessa virheelliseltä. Tämä on meidän ykköskoti, jossa haluamme viettää suurimman osan ajasta.\nMikä erottaa kodin ja mökin? Se ei ole talon tai asunnon koko tai tyyppi, maakunta tai hanavesi. Molemmat nauttivat kotirauhaa. Erot kodin ja mökin välillä ovat suhteellisia ja jokaisella on näistä oma ajatus ja kokemus. Molemmat ovat tunnetiloja ja erityisesti tunne kodista liittyy vahvasti identiteettiin.\nMe halusimme kodin luonnon keskeltä. Ulkomailla asuessani ja pitkillä matkoilla minulla on ollut ikävä Suomen luontoa. Erityisesti suolta tuoksuvaa metsää, metsän reunalta aukeavaa maisemaa, harmaita kallioita ja rantakiviä, virtaavaa vettä ja sinistä taivaanrantaa, marjoja, sieniä, lunta ja syksyn ruskaa. Nämä muistot löytyvät sekä lapsuuteni kodin maisemista että mökiltä. Sanotaan, että koti on siellä missä sydän on. Ja tässä mielessä näihin hetkiin on identiteettini juurtunut. Kun saavutan nämä muistot ja tunteet nykyhetkessä, olen tullut kotiin.\nMeitä yhdistää se, että olemme kasvaneet maalla ja mökkeilyyn hurahtaneissa perheissä. Molemmin puolin sukua mökkeily on käytännössä tarkoittanut toinen toistaan seuraavia rakennusprojekteja ja retkeilyä. Tosin hyvin eri tavalla ja erilaisissa paikoissa. Onkin ollut rikkaus jakaa nämä perinteet ja kokemukset toisen puoliskon kanssa. Ja nyt jaamme ne uudella tavalla täällä saaressa – jatkuvia rakennusprojekteja ja omalta pihalta spontaania arkiretkeilyä! Tämä on minulle kotoisaa – olen kiinni juurissani ja samaan aikaan teemme omaa juttuamme. Täällä on tilaa hengittää, oivaltaa, oppia ja toteuttaa. Tällä hetkellä olenkin enemmän innoissani näistä projekteista kun taas toinen puoliskoni kaipaa vielä syvemmälle ja useammin luontoon.\nJuhannuksena meillä oli tupa täynnä väkeä. Alun perin ajattelimme, että tekisimme jotain ihan muuta emmekä halunneet “olla kotona”. Viikonloppuna meillä oli kuitenkin eteinen täynnä kenkiä ja kaikki sängyt käytössä. Oli hauska tunne, kun ystävämme valloittivat rennosti talon tavaroillaan ja kaikki osallistuivat puuhasteluun saunavesien kannosta ruoanlaittoon ja tiskaukseen. Tuntui siltä, etteä myös he olivat “kuin kotonaan” ja se on mukavaa. Suomalaiset ovat mökkikansaa ja ehkä täällä alkeellisissa oloissa tuleekin mökkifiilis, jonka puitteissa pätee rennommat reviirit.\nPoikkeuksellisesti emme organisoineet puuhatalkoita vaan keskityimme juhannuksena syömiseen ja saunomiseen. Juhannuspäivänä aurinko houkutteli veneilemään ja hurautimme makkaranuotiolle lähisaaristoon. Merituuli oli navakka ja purjehtijoita oli paljon liikkeellä. Ennustuksen mukaisesti illalla satoikin jo, mutta katettu veranta pelasti illallisen. Juhannuksen jälkeen ystävien lähdettyä oli ladattu ja rento olo, mutta oli myös ihanaa jäädä “vain kotiin” tekemään muutama etäpäivä. Maadoittua villasukkiin ja olla hiljaa omien ajatusten kanssa.\nAsumisen tarpeet ovat murroksessa kuten työelämäkin. Mökkejä on vaatimattomista tuvista torppiin ja moderneihin omakotitaloihin. Neliöhinnat työpaikkojen lähellä ovat suolaisia. On aivopakoa ulkomaille ja maalle hidastamaan muuttaneita. Eri sukupolvilla ja eri ura- ja perhevaiheessa olevilla on moninaiset toiveet työelämän ja vapaa-ajan yhteensovittamisesta. Maaseudulla ja kaupungissa asuminen eivät kuitenkaan ole vastakohtia vaan tapahtuvat limittäin. Toisilla maaseudulla asuminen keskittyy kesään, meillä se on viikottaista.\nYhä enemmän mökkeily on muuttumassa “kakkosasumiseksi”. Toisaalta 1800-luvulla kehittynyt huvilakulttuuri osoittaa, että töihin on maalta ennenkin pinkaistu. Toisin kuin yläluokan villan arjessa, nykyaikana ei elämää mahdollista palvelusväki, suvun miesten sijasta töitä on kaikkien tehtävä ja kustannuksia ei jaeta huvilankunnan kesken vaan riskit ja kustannukset kannetaan itse. Useammassa paikassa asuminen ei kuitenkaan ole suomalainen tai uusi ilmiö. Jos haluat reflektoida omaa maalla asumista ja kakkosasumisen tulevaisuuden skenaarioita, kurkkaa Seppo Ahon ja Heli Ilolan tutkimusjulkaisuun Toinen koti maalla? Kakkosasuminen ja maaseudun elinvoimaisuus. Vahva peukutus tälle katselmukselle.\nMyönnettäköön, että välillä on haastavaa yhdistää tällainen “eristyksissä” asuminen ja työnteko. Minua hämmästyttää miten hitaasti asenteet etätyöstä kehittyvät näinä hyvinvointiboomin aikoinakin. Etätyökulttuuri on toki hyvin toimiala-, organisaatio- ja tehtäväkohtaista. Olen kuitenkin huomannut, että tästä kodista puhuminen “mökkinä” antaa virheellisen käsityksen – jopa ehkä laiskottelun vivahduksen. Sitä täällä asuminen ei todellakaan ole. Etäpäivien pitoa kantaa toive siitä, että ruohonleikkuut ja muut omakotitalon tontin ylläpitotyöt onnistuvat normaalisti arki-iltoina. Pidemmät vapaa-ajat voisi antautua sitten rentoutumiselle ja omille projekteille.\nMinusta oli mahtavaa tänä keväänä #töissäluonnossa -kampanja, jonka puitteissa Luonnon päivät ja Helsingin kaupunki haastoivat työnantajia viemään työntekijät tunniksi luontoon. Itse en tällaisessa tempauksessa ollut mukana, mutta harrastan tätä yksin etäpäivinä. Esimerkiksi tällä viikolla menin kahville laiturille ja venyttelin koneen edessä jumiutuneita hartioita samalla kun seurasin lintuja. Toisena päivänä puolitin havupuista kerkkiä ja tein vesimyyräansakierroksen. Ihan vain kävelessä villiä pihaa ympäri hengitys tasaantuu, ryhti paranee ja alitajunnassa surraavat ideat ja ongelmat sinkoilevat kohdilleen. Syttyykö aina heti lamppu. Ei. Mutta lataako mieltä, kehoa ja hyvinvointia pidemmällä tähtäimellä. Kyllä. Olen tällä hetkellä onnekas siitä, että työssäni voin hyödyntää etätyötä (niin maalla kuin kaupungissa) ja nauttia myös liikkuvasta työstä. Minusta #töissäluonnossa on loistava lisä työpaikat vallanneeseen sisustuksen monitilatrendikeskusteluun, jonka aallossa avokonttoreita kehitetään toimivimmiksi. Sekin on tärkeää, sillä avokonttorissa jatkuva työskentely on todella kuormittavaa.\nMaa- ja metsätalousministeriön teettämä Mökkibarometri (2015) antaa mielenkiintoisia signaaleja siitä, miten maaseudulla (mökki)asumista ja työskentelyä voi tällä hetkellä yhdistää. Barometrin mukaan joka kymmenes mökkiläinen teki vuoden aikana ansiotöitä mökillä ja keskimäärin etätyötä tehtiin 12 työpäivää vuodessa. Etätöitä tehdään toki yleisesti enemmän kuin mitä tässä juuri mökkiläisten kyselyssä kartoitettiin. Tämä oli kolmas Mökkibarometri, ja reilun kymmenen vuoden aikana halu mökkiläisten etätyöhön on kasvanut. Myös Aho & Ilola komppaavat yli kymmenen vuotta vanhasta datasta, että mökillä etätyöskentely on harvinaisempaa ja töissäkäynti mökiltä käsin yleisempää.\nNyt ihan iski kipinä etsiä tuorempaa tutkimustietoa maalla asumisen ja kaupungissa työskentelyn yhdistämisestä. Nämä MMM:n kyselytutkimuksen tuloksethan ovat suuntaa-antavia ei vähiten siksi, että vapaa-ajan asumista ja mökkeilyä on vaikea tosiasiallisesti selvittää ja suurin osa mökkien omistajista on eläkeläisiä jotka eivät ole enää palkkatöissä. Mökkeilyn, vapaa-ajan asumisen ja monen kodin asumisen yhdistämisen muodot tulevat vain moninaistumaan tulevaisuudessa. Etätyöstä puhuessa on myös hyvä muistaa se, että se sisältää myös harmaata ylityötä. Joskus se läppäri kannetaan kotiin tai mökille palkattoman ylityön puitteissa, koska töitä ei ole ehditty tehdä vaikka toimistolla on istuttu koko viikko. Oletko sinäkin tehnyt töitä myös lomalla?\nHuolimatta haasteista, tämä koti ja olemisen tilat luonnon keskellä kehittyvät pikku hiljaa. Se on prosessi, jossa töiden ja vapaa-ajan tasapaino hakee rajojaan. Toivottavasti saavutamme ihannetasapainon useamman kerran tässä vuosien aikana. Ehkä myös asuminen helpottuu, kun vesi tulee taas taloon ja varaava takka lämmittää talvellakin.\nOlen todennut, että tämä on ideaali etätyökonteksti luovaan työhön. Mutta jonain toisena hetkenä se voi olla esim. viikon matka toiseen kaupunkiin, maahan tai uuteen kahvilaan. Etätyö on moninaista. Ajatustyölle sekä havainnoimiselle pitää mielestäni antaa tilaa myös työyhteisöjen ja oman kodin seinien ulkopuolella. Jokainen ammentaa inspiraatiota eri tavalla.\nKoti on tunnetila. Mökki on tunnetila. On erilaisia kotoisia olemisen tiloja, joihin identiteettimme on juurtunut. Joskus ne ovat vierekkäin samalla tontilla, toisinaan niitä erottavat tuhannet kilometrit ja vuodet. Meidän mökkikoti täällä saaressa on arkinen ympärivuotinen koti, vaikka viikottain kaupunkiluukussa rampataankin toimistolle töitä tekemään. Täällä vallitsee puuhakas mökkimentaliteetti ja erilaisia olemisen tiloja vuoden aikojen rytmissä. Ja jokainen intohimoinen suunnittelija ja omatikotitaloasuja tietää sen, että kotihan ei ole koskaan valmis. Ei varmasti tämäkään.\nMILLAINEN ON SINUN (UNELMA)KOTISI MAALLA?\nRantasaunan lämmitys alkaa männynkävyillä\n2 thoughts on “Olemisen tiloja etsimässä – koti, vapaa-ajan asunto vai mökkikoti?”\nAivan ihana tämä sinun blogisi! Ahmin heti monta juttua peräjälkeen, sillä tällaisia kotimaisia visuaalisesti kauniita hitaampaan ja kestävämpään elämiseen liittyviä blogeja on tosi vähän tai sitten olen vain tosi huono löytämään niitä. Joka tapauksessa ajatusmaailmasi iski minuun heti. 🙂\nAsumisessa alkaa tosiaan olla taas uusi murros käsillä ja koko ajan näkyy enemmän liikehdintää missä länsimainen keskiluokka alkaa tehdä ratkaisuja laatikon ulkopuolelta ja asuminen, eläminen ja työ sovitetaan ympäristön ja omien tarpeiden mukaan, eikä mennä enää tietyn kaavan mukaisesti. Teidän ratkaisunne kuulostaakin erittäin onnistuneelta oman hyvinvoinnin lisäämiseksi, ja myönnänpä että tuollaisesta saarimökistä on tullut haaveiltua tovi jos toinenkin. Keräilen itseasiassa koko ajan pesämunaa (ja uskallusta) siihen, että jonain päivänä irtautuisin oravanpyörästä ja vain muuttaisin pieneen taloon/mökkiin elämään yksinkertaista elämää ilman velkaa, vakituista työtä tai muitakaan velvoitteita. Sitä odotellessa olen kuitenkin kaivannut koko ajan tuota luovuutta ruokkivaa ja erilaisissa tiloissa tasapainoilevaa ympäristöä kuin mitä kuvailit omaa yhdisteltyä mökki- ja kaupunkielämäänne. Tänä keväänä se vihdoin toteutui jossain muodossa kun löysimme kodin meren rannasta, missä jatkuva purjeveneiden tiirailu ikkunasta ja rantakallioilla istuskelu on avannut jo ihan uusia luovuuden portteja sisälläni. Työpaikkani taas on kaupungin toisella laidalla metsissä, missä voin joka päivä katsella hevosten laiduntamista ja kuunnella puiden huminaa. Luonnossa on mieletöntä voimaa ja se edistää omaa hyvinvointia niin paljon, että sitä on melkein hankala kuvailla. Hyvin olet kyllä onnistunut siinä omassa blogissasi, pidän juuri tavasta millä olet kuvaillut pieniäkin yksityiskohtia ja sitä, miten välillä on vain hyvä pysähtyä aistimaan niitä ja nauttia hetkestä. Koska sitähän se elämä loppujen lopuksi on: tätä hetkeä ja niitä pieniä hyviä asioita. 🙂\nKiitos sanoistasi ja refletoinnista Minna! Komppaan ajatuksiasi täysin – elämä on just niitä arjen yksinkertaisia asioita ja läsnäolon hetkiä. Itsellä oravanpyörä pitkittyneessä taantumassa on tarkoittanut korporaatioarjen sijasta pätkätyöllisyyttä. En ole voinut tehdä isoa hyppyä yrittäjyyteen, mutta pienillä mikropäätöksillä muokannut ja tasapainoillut (työ)elämääni paremmaksi. Joustava ura, sellainen kai minulla on mutta luovana tekijänä lisää vapautta kaipaan jatkuvasti. Vapautta ja hyvää oloa on kuitenkin ehdottomasti ollut omannäköinen arki. On hienoa että asumisen erilaisista tarpeista ja elämisen päätöksistä keskustellaan – monen kodin asumisen yhdistämisen muodot tulevat vain moninaistumaan tulevaisuudessa samalla lailla kuin työelämä pirstaloituu.\nJa hei tosi kaunis ja konkreettinen blogi sulla, seuraan mielenkiinnolla teidän uuteen kotiin ja maisemaan asettumista. Luonnossa on mieletöntä voimaa kuten sanoit, tässä ollaan sielunsiskoja. <3


Perämeren kansallispuistojen yhteistyö käynnistynyt - Ulkoilma\nHaaparannan Kukkolankosken upeissa talvimaisemissa pidettiin kansainvälinen työpaja, jossa pääkeskusteluaiheena oli yhteistyö Perämerellä sijaitsevan kahden merellisen kansallispuiston välillä. Työpajaan osallistui ruotsalaisen Haaparannan saariston kansallispuiston ja suomalaisen Perämeren kansallispuiston edustajistoa. Työpajan toteuttaminen oli ensimmäinen askel rajat ylittävään luonnonsuojeluyhteistyöhön Perämeren alueella.\nKahden päivän aikana kansallispuistoja hallinnoivien tahojen henkilökunta Ruotsin Norrbottenin läänihallituksesta sekä Metsähallituksen Pohjanmaan luontopalveluista vertaili puiston välisiä yhtenäisyyksiä ja eroja puistojen hallinnoinnissa ja palveluiden ylläpidossa. Päivien aikana keskusteltiin muun muassa käyntimääristä, luonnonhoitotoimenpiteistä, puistojen järjestyssäännöistä sekä yritysyhteistyöstä. Lisäksi työpajassa keskusteltiin voitaisiinko tulevaisuudessa saada aikaan yhteisiä projekteja. Työpaja päättyi positiivisiin ajatuksiin tulevan yhteistyöhön kannalta: innokkuutta hyvien käytänteiden vaihtamiseen myös jatkossa löytyi molemmilta puolelta rajaa.\nTyöpaja järjestettiin osana kansainvälistä Cross-Border Co-operation of National Parks of Bothnian Bay hanketta, jonka tarkoitus on luoda perusta kansallispuistojen väliselle yhteistyölle. Hanke on vuoden kestävä, Metsähallituksen luontopalveluiden koordinoima yhteistyöhanke, jota rahoittavat EU:n aluekehitysrahaston Interreg IV A pohjoinen -rahoitusohjelma, Metsähallituksen Pohjanmaan luontopalvelut, Norrbottenin lääninhallitus sekä Haaparannan ja Tornion kaupungit.\nHankkeen nettisivut www.metsa.fi/cbcbothnianbay


80 m² Puusepänkatu 6 B, 38700 Kankaanpää Paritalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 16135780\n550 € / kk●80 m²\nPuusepänkatu 6 B, Käpylä, Kankaanpää●2h, k, kph, s, wc\nSiisti, tilava paritaloasunto Käpylän alueella. Sähkölämmityksen apuna on asunnossa ilmalämpöpumppu. Hyvät säilytystilat. Etupihalla autotalli. Lemmikit neuvoteltavissa. Kuvista löytyvä pohjapiirustus on A-asunnosta, ja suuntaa-antava. Nyt vuokrattavassa asunnossa on isompi sauna. Asunto on myös peilikuva pohjapiirustuksen asunnosta. Vuokra-asuntohakijan luottotiedot tarkastetaan. Oheisesta lisätietolinkistä pääset täyttämään vuokra-asuntohakemuksen.\nTupakointi kielletty. Lemmikkieläimet sallittu. Asunnonhakijan luottotiedot tarkistetaan.\nMuut maksut: Sähkö- ja vesimaksut kulutuksen mukaan. Ennakkovesimaksu 15 €/hlö/kk. Lisäksi jätehuoltomaksu.\nKeskusta Keskus Käpylä Myllymäki Kankaanpää Kärki Tapala Reima Lorvikylä Järventausta Makkaramäki Niinisalo Kilvakkala Pansia Vuorenmaa Hapuoja Jyränkylä Koskenoja Mettälänkangas


LukanLusikassa ruokablogi: elokuuta 2012\nTästä hyvin yksinkertaisesta munakasversiosta tuli maultaan erinomainen. Omien orakastestien perusteella olen tähän mennessä tullut siihen tulokseen että, orakkaat maistuvat parhailta:\na) sekasienenä kantarellien kanssa,\nb) munakkaissa, tai\n5 dl raakoja puhdistettuja orakkaita\n100-150 g purjoa\nMausteet: suola, sitruunapippuri, sipulijauhe\nPaista orakkaita ja lisää hetken kuluttua huolellisesti puhdistetut ja pieneksi pilkotut purjot\nKun neste on haihtunut lisää voita\nSekoita munat, ruokakerma ja mausteet\nLisää muna-kermaseos ja paista munakasta sekoittaen keskilämmöllä jonkin aikaa\nVähennä lämpöä ja anna kypsyä hautuen.\nTunnisteet: munakas, sieni\nLidl: Springfresh: Yogurt Drink: Strawberry&Banana\nLidlin uutuustuotteisiin kuuluva Springfresh on juotava mansikan ja banaanin makuinen jogurtti. Pakkaus mukavan sinivaalea ja pullon ulkomuoto tarjoaa mukavan käsiotteen. Tuote on ulkonäöltään vaaleanpunaista ja hyvin juoksevaa. Tuoksu vähäinen ja lievästi hapan. Ensimmäiseksi tuotteessa maistuu sen sokerisuus. Jogurtti on miellyttävän pehmeän makuista. Mansikka ja banaani eivät erotu kovin selkeästi, tosin niiden pitoisuus valmiista tuotteesta on vähäinen. Molempia on käytetty täysmehumuodossa vain 0.5 %. Tuotteen sokeripitoisuutta voisi vähän vähentää tai korvata osin toisilla makeutustuotteilla. Tälläisenaankin ihan mukava juoma mutta niin on maitokin.\nSokeri 12.8 g\nSuolapitoisuus 0.1 g\nTunnisteet: jogurtti, Lidl, tuotearviointi\nPandan uudet tuotteet\nOn aina kiva yllätys kun postin ilmoituslappu kertoo Pandan uutuustuotteiden saapuneen. Miksi pitää tätä tunnetta vain minulla kun sitä voi jakaa samalla muillekin :) joten luvassa taas arvonta jossa jaossa syksyn 2012 Pandan uutuustuotteita. Pandan esitteen mukaan tuotteet tulevat kauppoihin syyskuun 2012 alussa.\nTässä kuvia Pandan uutuuksista\nPanda Suklaa Mix White 150 g\nPandan mukavan uudella logolla varustettu lilasävyinen pussi houkuttelee ehkä erityisesti naiskuluttajia värityksellään. 150 gramman paketti sisältää kolmea erilaista valkosuklaamakeista. Pehmeä toffee on toffeeta sisältävä valkosuklaalla päällystetty yhdistelmä. Double Choco on suklaamuna, jossa valkosuklaapäällyste. Valkosuklaatassu on Pandan valkoista suklaata sisältävä pala. E-koodillisia lisiä on vain yksi (e414, pintakäsittelyaine), joka on aina mukavaa. Pussi kului yhdessä illassa (hivenen kaloripitoista).\nPanda Suklaa Mix Dark 150 g\nMyös tämä pussi on saanut kylkeen Pandan uuden logon. Pussi kohtuullisen hyvää tuotesuunnittelua mutta ei ehkä erotu kaupan hyllyiltä niin hyvin kuin White. Pussissa kolmea tummaa suklaamakeista. Kinuskineliö on kinuskillä täytetty ja tummalla suklaalla päällystetty makeinen. Mansikkasydän on mansikanmakuisella täytteellä ja tummalla suklaalla päällystetty makeinen. Tumma suklaatassu on tummasta suklaasta tehty suklaapala. Pandan tumma suklaa ei ole vielä kovin tummasuklaapitoista, joka varmaan käy monien kuluttajien makuun.\nKinuskimuru on 130 gramman suklaalevy jossa kinuskimuruja ja maitosuklaata.\nKuningatar täytesuklaa on 100 gramman levy jossa mustikka-vadelmatäyte ja maitosuklaapäällyste.\nARVONTA PÄÄTTYNYT ONNEA VOITTAJALLE\nKirjoita kommentti, niin olet mukana ylläolevien Kuningatar ja Kinuskimuru suklaalevyjen arvonnassa.\nKilpailuaikana vastauskommentteja tuli 273 kappaletta. Näistä random.org arpoi voittajaksi kommentin numero 163, jonka esitti\ntina hai ät hot mail piste com\nPaljon onnea voittajalle ja kiitos muille osallistuneille. Arvontoja tulee sitämukaa kun sponssiyritykset sen minulle mahdollistavat :)\nOsallistumisaika torstai 23.8.2012 kello 21.00 - sunnuntai 02.09.2012 kello 18.00.\nKai muistit tarkistaa kattavan postaukseni Pandan tehtaanmyymälästä :)\nLähettänyt LukanLusikassa 276 kommenttia\nYlistönmäen Technopolis on yksi neljästä Katri Antell henkilöstöravintolasta Jyväskylän alueella. Se sijaitsee It-teknologiarakennuksen alakerrassa, joita on alueella sievä rypäs. Paikka on melko pieni ja vähän ahdas. Katto ulottuu osittain neljän kerroksen korkeudelle mutta on vastaavasti alimmillaan liian alhaalla. Siihen on luultavasti upotettu jonkinverran ääntävaimentavia elementtejä sillä ahdas ja täysi ravintola ei ollut niin meluisa kuin se olisi voinut olla. Tilaratkaisu antaa paljon valoa ravintolalle. Pöydät hivenen liian tiukassa ja käytävät kapeita. Ravintolassa on lounasta useissa eri hintaluokissa. Halvimmillaan keitto, leipä ja juoma maksaa 4.9 e joka on jo varsin hyvä hinta Jyvässeudulla. Näiden lisäksi tarjolla on useita erilaisia noutopöytäruokia eri hintaluokissa. Otin päivän keiton ja salaatin hintaan 5.8 e, johon kuului leipä, ruokajuoma, salaatti ja pääruoka *.\nSalaattipöytä koostui laadukkaista elementeistä ja oli laajuudeltaan riittävä. Vihersalaatti maultaan hyvää, porkkanasalaatti maistuvaa ja raejuusto on aina kiva lounasruoka. Pöydässä oli lisäksi peperoneja, valkosipulia öljyssä ja jalapenoja, joista heti kolme lisäpistettä arvioon. Täälläkin tarjottiin makeaa sekahedelmä ja banaanisekoitusta jonka nautin aina jälkiruokana. Sen sijaintipaikka voisi olla laidassa ettei se sotkeutuisi muuhun vihertarjontaan. Leipäpöytä hyvä ja tarjolla oli kahta erilaista limppua. Päivän keittona oli lammaskaalikeittoa, joka oli maultaan erinomaista. Lammasta oli tarpeeksi ja se oli laadultaan hyvää ja rasvatonta. Kaali oli kypsää ja keittoliemi miellyttävän makuista ja vähän makeaa. Kahvi kuuluu joihinkin lounaisiin mutta ei edullisimpiin.\nPaikka osoittautui vierailun arvoiseksi. Jos nälkäsi ei ole sitä vatsaansattuvaa laatua, kenties vähän myöhäisempi ruokailuhetki tarjoaisi rauhaisamman kokemuksen. Paikan lounaslautaset vähän sekava valikoima erimerkkisiä yhdistelmiä. Salaattilautaset kaikki liian pieniä ja bongasin noname-lautasten joukosta yhden Villeroy-Bochinkin. Ruuan laatu oli lounaspaikaksi erinomainen ja hinta laatuunsa nähden jopa halpaa. Pisteissä ehkä taas vähän ensimmäisen kerran innostusta mutta uskon vierailevani täällä myös toiste :)\nOsoite Ylistönmäentie 26, 40500 Jyväskylä\nBlogi on taas saavuttanut seuraavan tasalukeman.\nViikolla 33 elokuussa 2012:\nklikkauksia oli 100000, 100k\nblogipostauksia julkaistuna 343\nJulkaistuja kommentteja 1210\nPostauksia on valmiiksi kirjoitettuna 400 (noin 60 julkaisematonta), lounaspostauksia on valmiina tammikuun 2013 loppuun. Kohta alkaa pitkähkö Jämsän lounasravintoloiden postaussarja. Herkkuja ja huteja löytyi sieltäkin :)\nSyksyllä ehkä taas arvontoja jos sponsorit lähettävät jotain kivoja tuotteita.\nKiitos kaikille kävijöille ja lukijoille, niin vanhoille kuin uusille :)\nPerinteikäs sienikastike kantarelleista.\n5 dl pilkottuja puhdistettuja kantarelleja\n2 rlk vehnäjauho\n4-5 dl maito tai\n3 dl maito ja 2 dl kerma seos\nmausteet: suola, vähän sitruunapippuria, ruokalusikallinen soijakastiketta\nPilko sipulit ja paista niitä sienten kanssa jonkin aikaa pannussa voin kera\nlisää vehnäjauhot ja ruskista hetki.\nLisää maito ja mausteet ja anna hautua.\nTästä sieniä ja purjoa sisältävästä reseptistä tuli yllättävän hyvä. Purjo sopi tosi hyvin yhteen kantarellien kanssa.\n0.5 l raakoja puhdistettuja kantarellejä\n250 g purjo\nMausteet: suola, (sitruunapippuri), valkosipulijauhe\nhuuhdo purjo hyvin ja leikkaa kahtia ja sen jälkeen paloiksi\nPaista sieni-, purjo- ja sipuliseosta kunnes neste haihtuu\nLaita vesi ja seos kattilaan, mausta ja keitä 20 minuuttia\nLisää kerma, sekoita ja lämmitä vielä hetki.\nKeljon Citymarket on oiva paikka heräteostosten tekoon. Tällä kertaa alehyllyssä lojui minulle aikaisemmin tuntematon jäätelöpakkaus Ingman Sentimento Tiramisu 0.95 l hintaan 1.99 e *. Paketti ja sen nimi viittaavat vähän ylemmän hintaluokan jäätelökokemuksen puolelle. Pakkaus on kauniisti suunniteltu ja sisältää riittävät tiedot. Ingmanin tapaan myös nettitiedot erinomaiset. Jäätelö on tehty maidosta, kermasta ja tiramisuvalmisteesta, jota on kahdeksan prosenttia tuotteesta. Lisäksi siinä on iso joukko vähemmän käytettyjä aineita ja neljä E-koodia. Avattu jäätelö on vaaleanruskeaa ja tuoksuu hivenen kahville. Se on rakenteeltaan nopeasti sulavaa. Jäätelö on maultaan melko kermainen ja hyvä. Siitä tuntuu vain puuttuvan jotain ulottuvaisuutta mausta, joka saisi ostamaan sitä myös toistekin. Jäätelö itsessään on melko kevyttä 200 kcal ja 9.1 grammaa rasvaa per 100 g.\nSokeri 25 g\nValmistaja: Ingman Suomi\nHinta 1.99 e (ale)\nJyväskylän insinööriopiskelijoille lounasta tarjoava Dynamo on melko uudessa rakennuksessa Lutakossa piipun vieressä. Ravintolan ilme on mainion modernin tyylikäs. Isot ikkunat on peitetty osittain varjostavalla kankaalla joka varmasti auttaa aurinkon paahteessa. Katto on korkealla ja seinät kauniilla puulla koristettu. Ravintola tarjoilee lounasta kolmessa eri hintaryhmässä opiskelijat 2.43 e, henkilökunta 5.0 e ja ulkopuoliset 6.7 e. Tarjolla myös salaatti ja keittolounashinnoittelut. Otin 6.7 euron hintaisen lounaan, johon sisältyi ruokajuoma, leipäpöytä, salaatti, pääruoka ja kahvi *. Ravintolan ruuasta vastaavat restonomiopiskelijat kuten aiemmin arvioidussa Ideassakin.\nLeipäpöytä ei lähelläkään Sonaatin tasoa. Tarjolla kaksi suunnattoman kokoista vatia vehnäleipää ja yksi vadillinen vehnäistä ruispalaleipää. Salaatti oli kanssa jonkinlainen pettymys. Siihen kuului kolme erilaista salaattia, jossa ne tyypilliset porkkana ja vihersalaatti ja näiden lisäksi kurkkusalaatti. Kurkkusalaatti oli jollain keinoin saatu kitkeräksi (etikkaa). Muut salaatit ihan perussyötäviä. Päivän ruokana oli lindstöminpihvejä/punajuuripihvejä, perunasosetta ja kastiketta. Lämmintä kasvislisäkettä ei ollut saatavilla. Lindstöminpihvit olivat pienempiä kuin aikaisemmin testatun Idean mutta maukkaampia. Punajuuripihvit vain syötäviä. Tyypilliset opiskelijaruokaloiden rajoitukset pätivät lihapuolella siinä kuinka paljon ruokaa saa ottaa. Perunasose kohtuullisen hyvää. Kastikkeen olisi ruokalista mukaan pitänyt olla tummaa sipulikastiketta mutta sen sijaan oli tarjolla jonkinlaista todella heikkoa herkkusienikastiketta. Kastike aivan liian liisterinen ja maultaan makea, jopa tympeä. Jälkiruokakahvi jatkoi samaa linjaa olemalla kitkerää.\nSekä salaattipöytää ja leipäpöytää voisi parantaa. Sen jälkeen voisi edetä lämpimän ruuan parannuskohteiden pariin lisäämällä lämpimän kasvislisäkkeen :) Vieressä rakennuksen kirjastotilat, jossa kohtuullinen päivittäisten lehtien valikoima.\nRuoka, maku: 61/100\n* käynti toukokuu 2012 välittömästi Idean jälkeen\nRuokaresepti: purjo keltavahveropiiras\nTässä kesäisessä herkussa on käytetty tuoreita kantarelleja ja reilusti juustoraastetta. Pohjasta tuli yllättävän murea ja kuohkea. Osansa sillä saattoi olla 30 % rasvaa sisältävä juuston jämäpala :) Piirakka maistuu erinomaiselta kylmänä.\n1 dl grahamvehnäjauhoja *\n3 rlk vettä\n5 dl puhdistettu ja pilkottu kantarelli\n150 g purjo\nKerma-, juusto-, munaseos\n2 dl ruokakerma tai rasvaseos\n1 dl juustoraaste\nsekoita se vehnäjauhoseoksen ja muiden pohja-aineiden kanssa\nlevitä taikina vuoan pohjalle ja paista 200 asteessa 10 minuuttia\npaista sienet, pilkottu sipuli ja purjo voitilkkasessa hetken aikaa\nanna hautua kannen alla\ntee kerma-, juusto-, munaseos\nsekoita sienet kerma-, juusto-,munaseokseen\nkaada täyteseos piirakkavuokaan ja tasoittele.\nPaista 200 asteessa noin 30 minuuttia\n* Jauhomäärää voisi hitusen lisätä jotta piirakkapohjasta tulisi näyttävämpi.\nOhjetta on edelleen muokattu Irma Järvisen Kirjan "Parhaat ruokasienet ja maukkaimmat sieniherkut" osiosta piiraat ja pasteijat. Rasvaa on vähennetty ja piiraan sisältöjä muutettu.\n▼ elokuuta 2012 (10)


Vahvan ammattitaidon omaavat siskokset Anna ja Satu Niiranen eivät lähteneet maidontuottajiksi pystymetsästä. Siskoksilla on ennakkoluuloton halu pysyä aallon harjalla.\nSiskokset Satu (vas.) ja Anna Niiranen ovat luoneet maidontuotantotilalleen selkeät tavoitteet: "Keskituotosta korkeammaksi ja kannattavuutta lisää. Tilan tulee olla myös tulevaisuudessa elinvoimainen ja kaikilta osa-alueiltaan vertailukelpoinen."\nAy Kangas-Niirasen lypsykarjatilalla tehtiin vuonna 2014 odotettu vallanvaihto, kun ohjaksiin tarttuivat perheen siskokset, Anna ja Satu Niiranen. Metsätalousinsinööriksi opiskellut Anna sekä agrologin (AMK), seminologin ja ammatillisen aikuisopettajan koulutuksen saanut Satu sanovat tehneensä kuitenkin pehmeän laskeutumisen maatalousyrittäjyyteen.\n"Auttelimme tilan töissä viikonloppuisin ja loma-aikoina, joten tiesimme mihin olimme ryhtymässä. Toki hyppy kiireapulaisesta itsenäiseksi maatalousyrittäjäksi oli omalla tavallaan iso, mutta onhan meitä tässä kuitenkin kaksi perhettä jakamassa niin työt kuin vastuunkin."\nSukupolvenvaihdoksen aikoihin Siikalatvan Kestilässä sijaitsevalla tilalla oli vajaat 50 lehmää, 90 hehtaaria peltoa vuokramaineen sekä työläs parsinavetta.\n"Teimme kuitenkin heti realistisen toimintasuunnitelman ja asetimme selkeät tavoitteet. Aluksi oli hankittava lisää peltoa ja vasta sen jälkeen oli vuorossa uusi navetta."\nKolmessa työntäyteisessä vuodessa siskokset saivat kasvatettua peltohehtaarit vuokramaineen noin 120:een ja tilarakenteen muutenkin sille tasolle, että pystyivät rakennuttamaan uudet tuotantotilat. Pellon tekoa on edelleen jatkettu ja tällä hetkellä alaa on 160 hehtaaria vuokramaineen sekä 50 hehtaaria sopimusalaa.\n"Alun alkaen suunnittelimme kahta erillistä navettaa, toinen lehmille ja toinen nuorkarjalle. Luovuimme kuitenkin ajatuksesta, yksinomaan jo kustannussyistä", siskokset taustoittavat.\n"Tämä on meidän näköisemme kokonaisuus, pohjaratkaisultaan selkeä, yksinkertainen ja hyvin pitkälle automatisoitu. Halusimme lisäksi, että kaikki eläimet ovat yhtenäisessä tilassa."\nMaidontuottaja Mika Kaappola teki konehallista pihaton – lopputulos yllätti myönteisesti


Haastattelut > Graafinen suunnittelija\nArja Karhumaa, 33 v.\nGraafinen suunnittelu – muotoilun laji\nGraafinen suunnittelija luo merkityksiä yhdistelemällä kuvaa ja tekstiä. Hän kiteyttää toimeksiantajansa määrittämän viestin yksinkertaiseen ja tajuttavaan muotoon.\nGraafinen suunnittelu on sukua taiteelle, mutta ei missään nimessä ole sitä. Taiteilija tekee työtä omista lähtökohdistaan, graafinen suunnittelija vie eteenpäin jonkun toisen viestiä. Urani alussa saatoin pitää itseäni lahjakkuutena, jonka tekemisiin ei ole hyvä puuttua. Nyt otan asiakaspalautteen vakavasti. Muutosehdotukset eivät enää ole ongelma vaan keskustelun alku.\nSuunnittelijat toimivat mitä erilaisimmissa tehtävissä. Asteikon toisessa päässä on kuvittaja, toisessa päässä minunkaltaiseni tekstiä ja typografiaa painottava tekijä. Opiskelin mainosgraafikkokoulussa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Tein töitä mainostoimistoissa kuusi vuotta ja totesin, ettei mainostyö sittenkään sovi minulle.\nPalattuani opiskelutauolta ja äitiyslomilta ryhdyin itsenäiseksi yrittäjäksi. Graafisen suunnittelun toimistoni Ama Design toimii Helsingissä Kirjatyöntekijänkadulla.\nMietin kirjaimia, mietin kuvamaailmaa\nMainonnan suunnittelijat keksivät ja ideoivat. Minä olen pulassa, jos pitäisi luoda tyhjästä. Rakennan uutta annetuista elementeistä. Kuvitan niukasti, joten suunnittelutyössäni korostuu teksti, kirjainten muoto ja niiden asettelu.\nLähes kaikki toimeksiantoni liittyvät jollain tavalla kulttuuri- ja taideviestintään. Suunnittelen julkaisuja ja muotoilen kirjoja. Vastaanotin hiljattain kunniakirjan Vuoden kaunein kirja –kilpailussa. Teen esitteitäkin, lehtiä, jopa ruokalistoja. Tyypillinen työ on yrityksen tai yhteisön visuaalinen ilme.\nAloitan työn perehtymällä aihemaailmaan. Tutustun toimeksiantajan materiaaliin ja tutkailen muiden vastaavien organisaatioiden ratkaisuja. Luonnostelen, merkitsen muistiin mielleyhtymiä, piirrän ja hahmottelen. Alku on usein tuskallinen, kärsivällisyyttä vaativa vaihe. Kun työ alkaa jäsentyä, pääsen vauhtiin.\nPaljon elementtejä sisältävä projekti vie kuukausia. Pidän yhteyttä asiakkaaseen ja varmistun, että etenen oikeaan suuntaan. Mietin kuvamaailmaa, yhdistelen elementtejä, koostan ja sommittelen. Pohdin taittoa ja asettelua. Minulle tyypillistä on etsiä ja löytää oikea typografia. Mainosten ideoijaa tuskin kiinnostaa, miten kirjaimet välistetään. Minä sen sijaan nautin saadessani kirjaimet kohdalleen.\nTyö jäsentyy, viesti kiteytyy, ja visuaalinen ilme asettuu tasapainoon. Valmis työ on useimmiten kokonaisuus yritysilmeineen, logoineen ja lomakkeineen. Huolehdin tavallisesti materiaalin painoon saattamisestakin. Toimitan sen sähköisessä muodossa, joten vastaan käytännössä myös materiaalin teknisestä laadusta.\nProjektin alkuvaiheessa luotan kynään ja paperiin, muutoin työskentelen tietokoneella. Käytän taitto- ja kuvankäsittelyohjelmia. Ne ovat kuitenkin vain apuvälineitä. Graafikon osaaminen perustuu tajuamiseen. Kuten entinen opettajani Tapani Aartomaa sanoi, ammattilainen kykenee työskentelemään sähkökatkonkin aikana.\nLopputuloksessa oma leima\nTyöskentelen samanaikaisesti useiden projektien parissa. Muutamalle toimeksiantajalle teen töitä jatkuvasti, jotkut tilaavat vain kertaluontoisen suunnittelupalvelun. Tilauskannan suhteen olen onnekas. Toistaiseksi minun ei ole tarvinnut markkinoida palvelujani. Tänä päivänä toimeksiantoni ovat laajoja kokonaisuuksia. En luultavasti ryhtyisi enää suunnittelemaan pelkkää käyntikorttia.\nDeadlinet, työn valmistumisen määräajat lyhenevät jatkuvasti. Perheellisenä en kuitenkaan istu iltojani työn äärellä. Yrittäjän vapaus ja kannettava tietokone antavat joustovaraa. Teen töitä toimistollani tai kotona. Vapaata pidän tarpeen mukaan. Toimin yksin ja jaan työhuoneen valokuvaajaystäväni kanssa. Viihdyn omissa oloissani, mutta toisinaan kaipaan sparrausta, toisen graafikon kommentointia.\nToimin yhteisössä osallistumalla graafisen alan ammattijärjestö Grafia ry:n työhön. Tapaan kollegoitani ja pidän itseni ajan tasalla. Opiskeluaikana syntyneessä kaveriporukassa pääsen käsittelemään ammatin pieniä hienouksia. Kokoonnumme silloin tällöin ja keskustelemme viinilasin äärellä taitto-ohjelmien näppäinkomennoista.\nItsenäisenä ammatinharjoittajana suhtaudun työhön entistäkin kunnianhimoisemmin. Mainostoimistossa tein firman töitä, nyt suunnittelujäljessäni on oma leima. Kukaties käytän tänään entistä suurempaa osaa aivoistani. Jopa yrityksen hallintoasiat sujuvat. Ennen yrittäjän ammattitutkintoa pelkäsin numeroita, taseita ja tilinpäätöksiä. Nyt olen löytänyt itsestäni yrittäjän.\nLukioaikana olin lukutoukka. Ylioppilastutkinnon jälkeen lähdin opiskelemaan kirjallisuutta Tampereen yliopistoon mutta jaksoin vain yhden lukukauden. Käteni syyhysivät todellisen ja silminnähtävän kimppuun. Hain muutamaan graafisen alan kouluun, mutta kun en päässyt, menin vuodeksi Englantiin piikomaan.\nPalattuani ulkomailta sain harjoittelupaikan helsinkiläisestä yhden miehen multimediatoimistosta. Omistaja opetti minulle kaiken suunnitteluohjelmien käytöstä. Kun hän myi firmansa, pääsin suunnittelutoimisto Uniqueen. Opiskelin iltaisin Markkinointi-instituutin alaisessa mainosgraafikkokoulussa, ja työskentelin myöhemmin kolme vuotta mainostoimistossa SEK&Greyssä.\nPienessä mainostoimistossa sain tehdä työtä monipuolisesti lippusista yritysmarkkinoinnin suunnitteluun, suuressa yrityksessä vain sektoroituja palasia. Vähitellen mainostoimistotyö alkoi sotia omia arvojani vastaan. En pitänyt oikeana mainostaa vaikkapa virvoitusjuoman terveellisyyttä ja luonnonmukaisuutta, jos tuote oli täynnä lisäaineita.\nHalusin pois mainosmaailmasta. Harkitsin lapsentekoa tai opiskelua. Lapset tulivat vasta myöhemmin, joten aloitin Taideteollisen korkeakoulun maisteriopinnot. Kun palasin työelämään toden teolla, tein sen itsenäisenä yrittäjänä. Muutaman vuoden aikana oli alalla tapahtunut paljon.\nVisuaalinen kulttuuri yhteistä omaisuutta\nVisuaalinen kulttuuri on kaikkien yhteistä omaisuutta. Ei ole oikeaa ja väärää. Tänään kuka tahansa pääsee yhdistelemään kuvaa ja tekstiä hankkimalla itselleen suunnitteluohjelman. Jokainen voi harjoitella käden ja silmän yhteistyötä sekä opetella itseilmaisua visuaalisen kommunikaation keinoin.\nGraafinen suunnittelu kiinnostaa minua tutkimusalueena. Opetan ja luennoin alan oppilaitoksissa, seuraan keskustelua ja haaveilen väitöskirjan tekemisestä. Lähitavoitteeni on pitää yritykseni kannattavana. Vaikka viestintään liittyy aina houkuttelua ja koukuttamista, haluan kulutushysterian vastapainoksi olla mukana luomassa aidosti hyviä asioita. Minulle on tärkeää voida seistä töitteni takana.


##### Paksu lesbo porno videoita - Milf - Uusimmat videot Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa.\nSara masturbating and fucking like her stepmom - Brunetit,Isot tissit,Lesbot. Kategoriat: Lesbot. Paksu tyttö masturboi kotona - Masturbointi Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Videon Tiedot Raportoi Virheestä Osake Kommentit (0). Shyla & Puma on kokeneet pornolesbot - Lesbot Ilmaiset Porno Videot. Kuuma,nuori Riley Reid ja hänen lesboystävä - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 393 7:30 Kuuma,nuori.\nLuokkatoverit myös lesbotytöt - Blondit,Brunetit,Lesbot,Tytöt Ilmaiset Porno. Pornotähdet Dahlia Sky ja Helly Hellfire - Paksu lesbo porno videoita Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nTagit: musta Paksu seksi. Erittäin kuuma lesboseksi - Lesbot Paksu lesbo porno videoita Porno Videot,Suomi pornoa. Charlee Chase on paksu huora - Suuhoidot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 471 6:16 Charlee Chase.\nKoulutytöt Brenda ja Musta vittu putki nussivät - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 207 5:07 Koulutytöt Brenda ja Beverly nussivät.\nPaksu teinityttö masturboi kotona - Paksu lesbo porno videoita Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Kenna James ja hänen lesboystävä - Lesbot,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 424 12:25 Kenna James ja hänen lesboystävä. Paksu,blondi kotiäiti saa syvälle sisään - Blondit,MILF Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Isokullinen mies panee koulutytölle rajusti vittuun - Brunetit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 272 6:21. Masturbointi. Kaunis,nuori Lola tyydyttää itseään - Masturbointi Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nIsotissinen lesbo-MILF paksu lesbo porno videoita nuori tyttö. Hullu,paksu nainen on seksi-orja. Paksu,asian brunette Gigi Skye pirno munaa - Aasialaista Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 278 7:35.\nTagit: opettaja oppilas Lesbo. Paksu,blondi kotiäiti saa syvälle sisään - Blondit,MILF Ilmaiset Porno Videot,Suomi. MILF nainen on paksu,mutta tiukka. Tyttö kadulta on humalassa ja kiimassa - Brunetit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 571 1:05:33 Tyttö kadulta on ;aksu ja kiimassa. Paksu nainen masturboi ja squirttaa - Brunetit,Isot tissit,Masturbointi Ilmaiset Porno Videot. Aistillinen blondi dildoottaa - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 290 10:00 Aistillinen blondi dildoottaa.\nPaksu,asian brunette Gigi Skye saa munaa - Aasialaista Ilmaiset Porno Videot. Charlee Chase on paksu ensimmäinen anaaliseksiä vedio - Suuhoidot Ilmaiset Porno Paksu lesbo porno videoita pornoa.\nKokeneet lesbo Raylene Munches paksu lesbo porno videoita nuori tyttö - Lesbot,MILF,Tytöt Ilmaiset Porno Videot 940 7:43. Shyla & Puma on kokeneet pornolesbot - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 583 8:27 Shyla & Puma.\nBrunetit,Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Paksu MILF on kylvyssä - Masturbointi,MILF Ilmaiset Porno Videot,Suomi.\nKokeneet lesbo Raylene Munches ja nuori tyttö - Lesbot,MILF,Tytöt Ilmaiset Porno Videot 943 7:43. Tagit: Lesbo Hieronta. Chase on paksu huora paksu lesbo porno videoita Suuhoidot Paksu lesbo porno videoita Porno Videot,Suomi pornoa. Vanha nainen on perverssi - MILF Ilmaiset Porno Sarja kuva suku puoli nuket pornoa.\nOtsikko: Punatukkaisen tytötn ensimmäinen lesboporno. Paksu ja kiimainen äiti ratsastaa sohvalla - Amatööri,Kotivideot,MILF Ilmaiset Porno. Tagit: Tyttö Paksu. saa rajusti orgasmin - Lesbot,Masturbointi Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Lesbo-MILF ja nuoret tytöt - Ryhmäsex Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nPaksu tyttö masturboi kotona. Teini koulutyttö nussii kuin likainen huora - Brunetit Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 214 4:41 Teini ebondy porno nussii. Leya Falcon on paksu mutta tiukka - Pornotähdet Ilmaiset Porno Videot.\nSeksikäs sihteeri ja hänen kuuma lesbo-pomo - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Lesbo pornotähdet London,Brynn,ja Ashli.\nTagit: Paksu Mies. Saksan MILF naistel lesbo-vimma - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Musta oppilas ja hänen lesbo-opettaja. Paksu tyttö lutkuttaa ja ratsastaa - Amatööri Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Pidän tästä. Nuoret lesbotytöt nuolevat pillua - Lesbot,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nTraci Lord porno pic Lesbo suku puoli näyttää Suku puoli video Moives Roman orgioita Italian perversiot Musta Porno tähdet luettelo Homo seksiä torrent\nPaksu,amatööri tyttö tyydyttää itseään - Amatööri,Masturbointi,MILF Ilmaiset Porno. Amatööri Saksan lesbo-porno - Amatööri,Blondit,Lesbot Ilmaiset Porno Videot. Cameron Cruise ja hänen paras ystävä - Brunetit,Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nAlison nuolevat sohvalla pillua - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Paksu MILF ratsastaa kiimaisesti. Vanessa Cage ja hänen lesboystävä - Lesbot,Pornotähdet Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.


Potilaan tiedonsaantioikeus geneettiseen tietoon\nSoini, Melanie (2012)\nBiotieteiden nopea kehitys on mahdollistanut uusien menetelmien käytön terveydenhuollossa. Geenitestillä voidaan saada nopeasti tarkkaa tietoa potilaan terveydentilasta. Geenitesti ei kerro pelkästään potilaan sen hetkisestä terveydentilasta, vaan ennustaa sairastumista tai sairastumisen riskiä vuosikymmenienkin päähän. Ideaalitilanteessa geenitestin tulos auttaa henkilöä arvioimaan terveydentilaansa ja muuttamaan elintapojaan geeniperimän edellyttämällä tavalla jo sairauden oireettomassa vaiheessa.\nGeneettinen terveystieto voi olla tärkeää paitsi henkilölle itselleen, myös hänen lähisukulaisille, sillä useimmat sairaudet johtuvat ainakin osittain geeneistä. Henkilön geenitestin tuloksesta saattaa olla kiinnostuneita lähisukulaisten lisäksi myös esimerkiksi vakuutusyhtiöt ja työnantajat. Geneettisen tiedon tarkkuuden, perheen yhteisen terveystiedon, geneettisen tiedon pysyvyyden ja henkilökohtaisuuden sekä syrjinnän mahdollisuuden johdosta geneettinen tieto nähdään usein erityiseksi tiedoksi muuhun potilastietoon nähden, johon yleensä liittyy ennusteiden epävarmuus.\nTerveydenhuollossa geenitestejä tehdään Suomessa vuosittain noin 20 000 kpl. Geenitestien nopeasta yleistymisestä huolimatta lainsäädäntöä alueelta on vähän. Tutkielman tarkoituksena on kartoittaa geneettisen tiedon luomia haasteita potilaan tiedonsaantioikeuteen nähden. Tutkielman ydinkysymyksiä on geneettisen tiedon erityislaatuisuus ja miten ei-geneettistä potilastietoa silmällä pitäen säädetty potilaslaki soveltuu geneettistä tietoa sisältävään potilastiedon sääntelyyn. Aiheen tarkastelukulma on oikeusdogmaattinen.\nTutkimuksen perusteella kysymys geneettisen tiedon erityisyydestä on vielä jokseenkin auki. Erityiskysymykseksi tuntuu nousevan erityisesti ennustavan geenitestin problematiikka. Myös geneettisen tiedon käsitteen epätarkkuus aiheuttaa haasteita mahdolliselle erityissääntelylle.