Homman suuri ja kaikenkattava kaupunki- ja liikennesuunnitteluketju\nSivuja: 1 ... 161 162  164 165 Siirry alas\nKirjoittaja Aihe: Homman suuri ja kaikenkattava kaupunki- ja liikennesuunnitteluketju (Luettu 535992 kertaa)\nViestejä: 16 542\nVs: Homman suuri ja kaikenkattava kaupunki- ja liikennesuunnitteluketju\n« Vastaus #4860 : 10.09.2021, 12:40:41 »\nTäällä toiset kauhistelee pyöräväylien ja toiset autoramppien hintoja. Tässä yksi molemmille, vaikkei se mikään uutinen olekaan. Finlandiatalon korjaus, 122 miljoonaa kolmessa vuodessa. Ihan vähäistä suurempi siivu koko kaupungin rakennus & korjausbudjetista. Olen itse sen verran vanha, että muistan kun niitä laattoja edellisen kerran vaihdettiin .\nUuno Nuivanen, Kallan and P like this\n« Vastaus #4861 : 10.09.2021, 14:12:09 »\nLainaus käyttäjältä: RP - 10.09.2021, 12:40:41\nFinlandiatalon korjaus, 122 miljoonaa kolmessa vuodessa. Ihan vähäistä suurempi siivu koko kaupungin rakennus & korjausbudjetista. Olen itse sen verran vanha, että muistan kun niitä laattoja edellisen kerran vaihdettiin .\nMuistaakseni jo silloin oli puhetta siitä, että käyristyneille marmorilaatoille olisi huokeampia ja kestävämpiä vaihtoehtoja. Itse kannatin marmorilaattojen korvaamista samankokoisilla muotoon pokatuilla, ruostesuojatuilla ja jauhemaalatuilla teräslevyillä. Jos vielä varmempaa ruostumattomuutta halutaan, sitten voi käyttää materiaalina vaikka ruostumatonta tiskipöytäpeltiä. Sekin tulisi halvemmaksi ja kevyemmäksi kuin marmori. Kotimainen rosteri, oisko huono idea?\nViestejä: 29 783\n« Vastaus #4862 : 10.09.2021, 16:45:12 »\nLainaus käyttäjältä: Aimo Räkä - 10.09.2021, 13:19:01\nLainaus käyttäjältä: Hae-won - 02.09.2021, 03:58:08\nSaska Saarikoski taisi joskus raportoida miten oli huomannut Suomen olevan hyvin valkoihoinen maa.\nHarmittiko se Saskaa?\nSaskaa harmittaa aina kaikki se, mikä normisuomalaista ja suomalaisten enemmistöä ilahduttaa. Ja päinvastoin.\nViestejä: 20 583\n« Vastaus #4863 : 15.09.2021, 22:00:18 »\nSAISIKO olla koti Helsingistä 450 eurolla kuukaudessa? Kyllä kiitos, tuumivat sadat ihmiset viime sunnuntaina.\nAsuntoesittelyyn Mellunmäen Sinkilätiellä kiemurteli jopa 500 kiinnostuneen ihmisen jono.\n"Heti ensimmäisenä päivänä kun ilmoitimme asunnosta, saimme 250 hakemusta ja näyttöön tuli useita satoja ihmisiä. Asuntonäyttöilmoitukset piti sulkea netistä lopulta kokonaan”, kertoo asuntojen rakennuttaja Toivo Groupin toimitusjohtaja Markus Myllymäki.\n”Kyse on Ara-asumisen muodosta. Nyt vuokralle tulevat uudet asunnot ovat korkotuettuja kohteita”, kertoo Myllymäki.\nSe tarkoittaa, että asuntoihin ei pääse käsiksi kuka tahansa. Kriteerit ovat tiukat. Valintaperusteita ovat asunnon tarve, varallisuus ja tulot. Etusijalle pyritään asettamaan kaikkein kiireellisimmässä tilanteessa olevat, kuten asunnottomat, vähävaraiset ja pienituloiset hakijat.\nTavallisesti tuetun asumisen yksiöihin valikoituukin esimerkiksi pienituloisia eläkeläisiä tai ilman kotia olleita. Isompiin asuntoihin on pääsy vaikkapa vähävaraisilla lapsiperheillä.\nSinkiläntien hanke on Helsingin kaupungin täydennysrakentamisen kohde ja osa uudistavaa asuntopolitiikkaa, jonka tarkoituksena on torjua asuinalueiden eriarvoistumista.\n”Paras tapa ehkäistä segregaatiota on se, että jokaisella alueella olisi kaikkia erilaisia väestöryhmiä ja tuloluokkia”, Markus Myllymäki sanoo.\nMyllymäki ei ole havainnut, että nimby-ilmiöksi kutsuttu, niin sanottu epämiellyttävien asioiden vastustaminen ja eriarvoistamisen muoto olisi nostanut päätään Mellunmäessä.\nAsuntohaku on yhä auki. Asunnot vuokrataan kalustamattomina. Mikäli asunto myönnetään esimerkiksi kodittomalle, huonekalut täytyy hankkia itse.\nViestejä: 16 884\n« Vastaus #4864 : 15.09.2021, 22:32:51 »\nJuu.Täysin järjetöntä pistää italialaista marmoria, joka kestää seinässä 25-vuotta ja taas uutta. Viime kerrallakin oli ehdotuksena komposiittilevy, jossa vain pinnassa on marmoria, eikä se käyristy. Tai kotimainen vaalea kivi, joka kestäisi sata vuotta.\nMinulla on vielä Finlandiatalon marmoria kirjapainoina. Sitä sai vapaasti roskalavoilta, kun purkivat seinät viimekerran.\nAimo Räkä, Eino P. Keravalta and Lalli IsoTalo like this\n« Vastaus #4865 : 15.09.2021, 23:15:36 »\nToi Mellunmäen Sinkilätien kohdehan ei ole missään arvolähiössä, vaan kivenheiton päässä Meltsin metrikseltä. Siihen pellolle on viime vuosina rakennettu pienkerrostaloja, ja jokunen uusi ok-talokin on tien toisella laidalla. Länsimäentien toisellekin puolelle kai rakennetaan paraikaa.\n« Vastaus #4866 : 16.09.2021, 02:22:24 »\nLainaus käyttäjältä: no future - 15.09.2021, 23:15:36\nMellunkylä eli metroasemalta vuokkiin(vuosaareen) päin paikka rauhottuu aika paljon verrattuna metroaseman ympäristöön.Ei helsingissä mitään "arvolähiöitä" ole kuin ehkä kulosaari/lauttasaari ja munkkiniemi.Noi "arvolähiöt" jutut on kiinteistövälittäjien suoltamaa p*skaa.Yrittävät kai myydä ulkopaikkakuntalaisille noita kämppiä tms.Aika hauska ratkaisu tossa talossa toi ensimmäisen kerroksen sisäpiha,kukaan tuskin tulee ikinä siihen taakse tuolla päin.Samoin jos aamulla menet kalsareilla partsille niin suora näkyvyys naapurin parvekkeelle ja melko varmasti näet ikkunoista naapuriin sisään yms.Käytännössä verhot aina kiinni.Toi 450€/kk on 21 neliön yksiö ja talo sijaitsee 600m päässä metroasemasta.Tosta tulee mieleen nämä suihku vaatekaapissa viritelmät mitä keskustassa on/ollut.\nJos jotain kämppää voisi sanoa "arvokämpäksi" omasta mielestä näin helsinkiläisena niin se on tyyliin koko ylin kerros muutettu yhdeksi kämpäksi wanhassa talossa lähellä keskustaa.\n« Viimeksi muokattu: 16.09.2021, 08:30:08 kirjoittanut Melbac »\nKallan and pienivalkeapupu like this\n« Vastaus #4867 : 16.09.2021, 05:18:17 »\nLainaus käyttäjältä: P - 15.09.2021, 22:32:51\nJa miettikää, millä seuraava korjaus tullaan toteuttamaan? Carraran vai Lasan marmorilla?\nLasan marmori on tiivistä ja kestävää, eikä toista vastaavaa valkoista marmoria maailmasta löydy. Italialaiseen Silandron sairaalaan asennettiin kivijulkisivu vuonna 2001 ja marmori on osoittautunut maineensa veroiseksi valinnaksi.\nOn kestänyt Italiassa jo 20 vuotta...\nUskoisin firenzeläisiin, joilla jotkut rakennukset ovat kestäneet jopa "satoja vuosia".\n« Viimeksi muokattu: 16.09.2021, 05:20:14 kirjoittanut DuPont »\n« Vastaus #4868 : 16.09.2021, 06:01:52 »\nSuomen sään takiahan ne hajoaa täällä.Oli muistaakseni vielä liian ohuita jonka takia ne kupertu tms.\n« Vastaus #4869 : 16.09.2021, 12:31:06 »\nLainaus käyttäjältä: Melbac - 16.09.2021, 06:01:52\nJa taisi siinä rakenteessa/kiinnityksessäkin olla jotain pielessä, etenkin Suomen olosuhteissa. Mutta tällaistahan ei oikein saa sanoa, koska Aallon arkkitehtuuri on virheineenkin parasta ja pyhää.\nUuno Nuivanen and Eino P. Keravalta like this\nViestejä: 23 419\n« Vastaus #4870 : 16.09.2021, 12:35:56 »\nLainaus käyttäjältä: no future - 16.09.2021, 12:31:06\nMuistelen lukeneeni, että Aalto olisi alunperin piirtänyt tuon pytingin päällystettäväksi jollain tummalla kotimaisella kivellä, joka olisi sään kestänyt. Mutta piti saada marmoria kun se on hienoa ja melkein kuin ulkomailla.\n« Vastaus #4871 : 16.09.2021, 13:22:07 »\nTuli aika oudot fiilikset tästä jutusta, upotetaan järjetön rahasumma vuokratontilla olevaan vanhaan taloon. Veikkaan että tontin vuokra on uudella "sopimuksella" noin 10 000 € vuodessa ehkä enemmänkin.\nJanne ja Maria ostivat Helsingistä unelmatalon, josta paljastui ikävä yllätys: ”Remppaan mennyt noin 600 000 euroa”\n”Talon henki on tärkeä juttu. Sitä ei ole uusissa taloissa.”\nJoskus unelman eteen joutuu tekemään tavallista enemmän töitä.\nTämän tietävät kokemuksen kautta helsinkiläiset Maria Klemetz ja Janne Käpylehto, jotka ostivat yhdessä vanhan omakotitalon Helsingistä kesällä 2019.\nMuuttopäivän piti olla maaliskuussa 2020, mutta sitten löytyi vähän lahoa. Meni vain hetki, ja lahoa löytyi jälleen lisää.\nLopulta kuntotarkastetusta kodista löytyi niin paljon korjattavaa, että muuttopäivä venyi joulukuuhun 2020.\nKäpylän kodista muotoutui työmaa, joka vaati lisälainan ottamista pankista, yli tuhat omaa työtuntia ja liki kohtuuttoman määrän kärsivällisyyttä.\n– Juuri meille sopivan talon etsiminen on ollut pitkällinen, suorastaan jääräpäinen projekti. Taloa etsittiin kolme vuotta, Käpylehto kertoo Ilta-Sanomille.\nAsuinalueena Käpylä oli kaikkea sitä, mistä perinnerakentamiseen ja minitaloihin erikoistunut arkkitehti Klemetz ja energia-alan asiantuntija sekä keksijä Käpylehto olivat haaveilleet. Oli hyvät liikenneyhteydet ja yhteisöllisyyttä naapurien kesken.\nVuosina 2020—2021 päättyvistä maanvuokrasopimuksista osa on tehty noin 50 vuotta sitten, ja osa sopimuksista on uusittu 1970- tai 1980-luvulla. Silloisista sopimusehdoista ja Helsingin seudun kiinteistöjen viime vuosikymmenien voimakkaasta arvonnoususta johtuen vuosina 2020 ja 2021 päättyvien sopimusten mukaiset vuokrat ovat jääneet osittain hyvin alhaisiksi verrattuna nykyhetken kohtuulliseen maanvuokratasoon.\nHelsingin kaupunki perii asuinkäyttöön tarkoitetuilta tonteilta nykyisin vuotuista maanvuokraa, joka on 4 % tontin laskennallisesta arvosta. Uudet vuokrat sidotaan elinkustannusindeksiin. Tavoitteena on kehittää maanvuokrasopimusten ehtoja ja vuokrauskäytäntöjä siten, että maanvuokran kehitys vastaisi nykyistä paremmin kiinteistöjen yleistä arvonkehitystä.\ntalo.jpg (1015.82 kilotavua, 1677x936 - tarkasteltu 66 kertaa.)\nvuokratontti.jpg (1134.76 kilotavua, 1671x938 - tarkasteltu 47 kertaa.)\nViestejä: 13 653\n« Vastaus #4872 : 16.09.2021, 13:26:50 »\nTyhmempi kuvittelisi, että säänkestävyys olisi arkkitehtuurissa perusedellytys, jonka ympärille toteutetaan muut tarpeet, kuten esteettisyys. En esimerkiksi usko, että säänkestäväksi rakennettu Kiasma olisi väistämättä rumentanut Helsingin keskustaa.\nMikä muuten on Oodin säänkestävyys? Milloin on tiedossa ensimmäinen katto- tai julkisivuremontti?\nP and l'uomo normale like this\n« Vastaus #4873 : 16.09.2021, 13:37:37 »\nLainaus käyttäjältä: Uuno Nuivanen - 16.09.2021, 12:35:56\nTässä HS:n jutussa spekuloidaan asialla, ja ingressistä päätellen (ainakin hyysärin mielestä) Aalto(kaan) ei sittenkään halunnut mustaa. Joku lukuoikeudet omaava voi kertoa mihin tulokseen HS jutussaan päätyi.\nHalusiko Alvar Aalto Finlandia-talosta mustan? Tältä se näyttäisi\nFinlandia-talon surullisenkuuluisa marmoripinta joudutaan taas remontoimaan. Alun perin Alvar Aalto ehdotti, että talo olisi voitu rakentaa mustasta kivestä. Vai ehdottiko?\n9.2.2016 2:00 | Päivitetty 9.2.2016 9:51\nETU-TÖÖLÖ. Elettiin 1990-luvun ahdistuneesti yskiviä alkuvuosia. 1980-luvun uhmakas nousu oli katkennut kuin kananlento ja Suomi polvistunut syvään lamaan.\nOmalla tavallaan aikakauden tunnelmaa kuvasi hyvin, että samoihin aikoihin Finlandia-talon fasadi, yksi kansakunnan arkkitehtuurin symboleista, alkoi kiskoa viimeisiä, korisevia hengenvetojaan. Kansallisarkkitehti Alvar Aallon suurteoksen valkoisesta marmorista veistetty julkisivu kupruili ja taipuili kuin ulos unohdettu pärekori.\n(Loput maksumuurin takana)\nTässäkin juttua soutamisesta ja huopaamista värin vaihtoon liittyen. Läheltä liippasi, mutta järki ei voittanut.\nAlvar Aallon leski arkkitehti Elissa Aalto oli tiiviisti mukana Finlandia-talon julkisivumuutosehdotuksissa. Aallon toimisto teki 1990 suunnitelmat kivimateriaalin vaihtamiseksi kotimaiseen granodioriittiin, mutta kaupungin taholta graniittia muistuttavaa syväkivilajia ei pidetty sopivana. Sen katsottiin muuttavan talon ilmettä ja luonnetta liikaa. Uusi lupahakemus tehtiin amerikkalaisella Bethel White graniitilla, mikä valituskierrosten jälkeen hyväksyttiin 1991. Julkisivumateriaalista ja rakennuksen olemuksesta keskusteltiin paljon arkkitehtien ja rakennussuojelujärjestöjen toimesta. Kaupunki päätti kuitenkin toteuttaa korjauksen graniitilla ja ajoittaa sen vuosille 1994–1995 . Tästä huolestuneena Suomen Arkkitehtiliitto, Suomen rakennustaiteen museo, Rakennustaiteen seura ja Alvar Aalto Säätiö tekivät kesäkuussa 1992 Finlandia-talon suojeluesityksen Uudenmaan lääninhallitukselle. Elissa Aalto oli myös tässä vaiheessa muuttanut kantaansa ja piti marmoria ainoana oikeana vaihtoehtona.\nTyömaata ja suojeluesitystä valmisteltiin samanaikaisesti, mutta suojelupäätöksen tultua voimaan 1993 kiven valintaan paneuduttiin taas uudella tarmolla. Valtioneuvoston vahvistamassa suojelupäätöksessä julkisivumateriaalin vaihto ennakoitiin todeten: "Rakennuksen julkisivuissa tulee säilyttää alkuperäistä vastaava arkkitehtoninen asu materiaalien, värien ja jäsentelyn osalta."\n« Vastaus #4874 : 16.09.2021, 16:15:00 »\nLainaus käyttäjältä: Golimar - 16.09.2021, 13:22:07\nVoinee olla taiteilijaporukalla, siis osalla vasemmistokuplaa, olla muutto edessä omistusomakotitaloista ja paritaloista Puu-Vallilasta ja -Käpylästä, kun vuokrasopimus tulee uusittavaksi? Tai pitää saada lisää apurahoja.\n« Viimeksi muokattu: 16.09.2021, 16:25:37 kirjoittanut P »\n« Vastaus #4875 : 16.09.2021, 17:14:55 »\nEi kai puuvallilaan ole pitkään aikaan millään taiteilijoilla ollut varaa muuttaa? Ainakaan myytävänä noita kämppiä ei ole ikinä.\n« Vastaus #4876 : 16.09.2021, 17:58:55 »\nLainaus käyttäjältä: Siili - 16.09.2021, 13:26:50\nMusiikkitalolla ainakin on suunniteltu ne isot lasi-ikkunat siten, että jos lumi pakkautuu niitä vasten alkaa tiivisteet vuotamaan vettä sisälle. Terveisin tuonkin tönön käsilumihuollosta aikanaan vastannut. Melkoinen urakka, kun ne pitää aina lapioida auki jos lunta tulee. Lisäksi oviaukkojen lämmitetyt trallit on kivoja, jos ei ole lumimyrsky. Jos lunta tulee paljon niin se pakkautuu ja aiheuttaa oikein ihanan liukkaan kerroksen siihen päälle, joten petkelehommia tiedossa, jos ei koko ajan ole availemassa. Niin hyvin se nykyarkkitehtuuri toimii.\nAijoo, Espoosta Leppävaarasta(ko se oli) löytyy taloyhtiö, joka on ihan kiva varmaan kesällä, mutta suunnittelussa on otettu niin hyvin talviolosuhteet huomioon, että lumihuolto pitää tehdä 4 eri koneella - käsin (ei pieni homma, kun sisäpihalla porrasaskelmia ja paikoin mielenkiintoisesti suunniteltuja, kantavia tolppia), mönkijälläb(mutkitteleva, kapeahko tie nurmikkoalueen halki), kiinteistötraktorilla ja olikohan kolmas jonkin sortin kaivuri, että jostain arkkitehtonisesta ratkaisusta sai lumet pois tai siirrettyä lumet pois piha-alueelta tms. Ilmeisesti arkkitehti on koulutettu Barcelonassa, kuten eräs tuttu arkkitehtikin...\nUuno Nuivanen, Kallan, Huppupelikaani and 1 other like this\n« Vastaus #4877 : 16.09.2021, 18:14:43 »\n^Ha haa. Kiitos @Chattarac lumenluontiesimerkeistä. Se toikin mieleeni välittömästi tämän projektin. Saattaa nykyään olla jo rakennettu: As Oy Helsingin Harjus.\nOstaisitko Chattarac "persoonallisen ylimmän kerroksen terassiasunnon" tuollaisella kivalla sisäänvedetyllä parvekkeella, jota näemmä terassiksikin on ryhdytty kutsumaan? Jos et, niin miksi et...\nHarjustaHelsinginHerroille.png (739.5 kilotavua, 847x453 - tarkasteltu 124 kertaa.)\nEikka Keravalta: "Kehitysmaaperäisen maahanmuuton väistämättä aiheuttamat 'lieveilmiöt' ovat aina 'huolestuttava ilmiö', mutta itse ongelman aiheuttaja, kehitysmaaperäinen maahanmuutto on sen sijaan välttämättömyys ja hyväksi maallemme."\n« Vastaus #4878 : 16.09.2021, 18:24:36 »\nLainaus käyttäjältä: no future - 16.09.2021, 17:14:55\nOli varaa jonnekin 2000-luvulle. Nyt monelle pukkaa eläkettä ja tonttivuokran nousua...\n« Vastaus #4879 : 16.09.2021, 20:35:42 »\nLainaus käyttäjältä: P - 16.09.2021, 18:24:36\nsiitäpä se vasta meteli nousisikin, jos ei perittäisi markkinahintaista tonttivuokraa.\n« Vastaus #4880 : 16.09.2021, 21:44:34 »\nLainaus käyttäjältä: Ajatolloh - 16.09.2021, 18:14:43\nKattamattomat ja lasittamattomat parvekkeet pitäisi Suomen oloissa kieltää kaikista uudisrakennuksista.\nMelbac, Kallan and pienivalkeapupu like this\n« Vastaus #4881 : 16.09.2021, 21:45:51 »\nKuusisaarestahan sais ”halvalla” kämppiä, kun Vantaan seurakunta nostaa tonttivuokria helvetisti.\n« Vastaus #4882 : 16.09.2021, 22:42:50 »\nLainaus käyttäjältä: no future - 16.09.2021, 21:45:51\nOliko ehkä sittenkin Lehtisaari?\nKallan and no future like this\n« Vastaus #4883 : 17.09.2021, 07:55:09 »\nJuu. Ei vielä ensimmäistä talvea takana.\n« Vastaus #4884 : 17.09.2021, 09:22:47 »\nNuo parvekkeet/terassit avautuvat kaiken lisäksi pohjoiseen, joten suora auringonpaiste rajoittuu ehkäpä kesäkuun keskipäiviin. Onko niihin liittyvillä asunnoilla ollenkaan ikkunoita etelään?\n« Viimeksi muokattu: 17.09.2021, 11:54:00 kirjoittanut Siili »\n« Vastaus #4885 : 17.09.2021, 10:42:05 »\nNäyttää olevan kauhea tonttikiima päällä kun tuollainen tekstiviesti tuli pikkugrynderiltä joka oli jo aiemmin tiputellut lappuja postilaatikkoon.\nYritimme tavoitella teitä lliittyen kiinteistöön xxxtie xx\n« Vastaus #4886 : 17.09.2021, 11:04:11 »\nLainaus käyttäjältä: Golimar - 17.09.2021, 10:42:05\nMissäpä päin ovat noin hätäisiä? Tuskin jollain perspektiivittömällä peräkylällä? Itselle on vain tippunut lappuja, joissa vastaavia taloja etsitään "asiakkaille" ja yksi selkeästi tontin sijaintiin viittaava kiinnostuksen osoitus.\n« Vastaus #4887 : 17.09.2021, 11:12:53 »\nLainaus käyttäjältä: P - 17.09.2021, 11:04:11\nPimeyden sydämessä jota myös Helsingiksi kutsutaan, noin 1,5 kilometriä lähimmälle metroasemalle. Purkavat vanhat rakennukset (jos niitä on) ja väsäävät hiton kalliita parakkeja tilalle.\nRakentamissamme kodeissa nautit elämästä. Asuntomme ovat tunnettuja hyvästä sijainnista, houkuttelevasta arkkitehtuurista ja järkevistä pohjaratkaisuista.\n« Viimeksi muokattu: 17.09.2021, 11:15:29 kirjoittanut Golimar »\nEino P. Keravalta and P like this\n« Vastaus #4888 : 17.09.2021, 14:51:39 »\nLainaus käyttäjältä: Golimar - 17.09.2021, 11:12:53\nOk. Ihan siis perinteistä gryndaamista. Täällä, missä asun, ei kaavan vuoksi oikein gryndaaminen vielä onnistu. Tilalle saisi pykätä vain vastaavan, joten ei bisnessaumaa.\n« Vastaus #4889 : 17.09.2021, 14:53:08 »\nJos ollaan jossain lähempänä keskustaa, niin kannattaa myydä ennen pakkolunastusta. Jossain Mellunmäessä lienee tilanne sitten toisenlainen.\nSivuja: 1 ... 161 162  164 165 Siirry ylös\nBad Behavior has blocked 58878 access attempts in the last 7 days.


Vuokrataan kerrostalo Yksiö - Tuusula Kellokoski Kalliolinnankuja 2 A\n1h, kk , kerrostalo, 480 €/kk, 31,5 m²\nVuokrataan 1.5.2020 vapautuva toisen (2/3) kerroksen yksiö Kellokosken keskustan kupeesta. Asunto on pintaremontoitu helmikuussa 2018. Remontin yhteydessä asuntoon on asennettu uusi laminaattilattia listoineen ja seinät maalattu. Talossa on hissi.\nSähkö kiinteä 16,07 euroa (0,51e/m2)\nAsunto sijaitsee Kellokoskella hyvien kulkuyhteyksien päässä palveluista. Päivittäisostokset hoituvat n. 900 metrin päässä sijaitsevassa Alepassa tai K-Marketissa. Kirjastoon ja terveyskeskukseen tulee matkaa 1,6 kilometriä.\nVesimaksu: 18,00 eur/hlö/kk, Sähkö kiinteä 16,07 EUR (0,51 EUR / m2)\nAsunto Oy Tuusulan Kalliolinnankuja 2


Pakinaa.: Penaalin terävimmät kynät?\nPenaalin terävimmät kynät?\nKuten uhosin, korvisasiaa on jälleen tiedossa! Uusi villitys on iskenyt ja rautasaha on käynyt kuumana. Poranteräkin on ollut kovilla... Samoin kuin puoliskoni hermot. Hän ehkä ihan vähän joutui auttamaan tämän homman alkuunsaattamisessa.\nTein siis jämäpuuväreistä korviksia. Tiedän tiedän, tämä on varmasti jo koluttu idea ja näitä on vuosien saatossa saanut sieltä sun täältä, mutta pitihän minunkin omat sormeni peliin työntää. Ja sitäpaitsi uskoisin että moni on onnellinen saadessaan ostaa tällaisia valmiina - eivät nimittäin suinkaan olleet niin simppeleitä tehdä kuin äkkiseltään sitä ajattelisi.\nOivia apuvälineitä tähän hommaan on kuitenkin rautasaha, viila ja porakone. Kaikki tulivat tutuiksi. Myös pitkät hermot ovat eduksi, ja ehkä laadukkaammat värikynät. Niin ja terotinkin on aika avainasemassa.\nNämä yhdet tein testikäyttöön (minulla on tapana testata lähes kaikki myymäni korutkin niin, että teen niistä ensin testikappaleet itselleni) ja pidinkin niitä päivän töissä. Lapset jaksoivat kummastella ja hämmästellä, eikä moni aikuinenkaan ollut uskoa että korvissani roikkuu ihan oikeat värikynät.\n"Voiko noilla oikeesti piirtää?" oli lause, jonka kuulin tänään poikkeuksellisen monta kertaa. Kyllä, näillä voi piirtää.\nKoukkujaan vaille jäi vielä useampia värejä, jotka laittelen myyntiin jo ensi viikonlopuksi. Silloin pakkaan jälleen pöytäni ja tavarani kainaloon ja menen Lähiruokatori Heilan (Heinolassa) pihamaalle päiväksi. :)\nJos sua kiinnostaa nämä korvikset, voit ottaa yhteyttä spostilla:\n♥:llä Paki klo 8/31/2015\nTunnisteet: askartelu, DIY, intona, kierrätys, korut, markkinat, minä, myytävänä, tuunaus, väritys\nHanna 7. tammikuuta 2016 klo 14.34\nVitsi miten hieno idea! Nuita voisi tehdä useammatkin niin olisi aina asun väriin sopivat korvikset;)


Jälkiseurantaraportti: Julkishallinnon asiakasneuvonta- ja puhelinpalvelut - Valtiontalouden tarkastusvirasto\n9.2.2018 klo 09:00\nSuositusten suuntaista kehitystä on monilta osin tapahtunut, ja Kansalaisneuvonnan rooli on nyt keskeinen. Jälkiseurantaraportissa selvitetään, mihin toimenpiteisiin tarkastuskertomuksessa esitettyjen kannanottojen johdosta on ryhdytty.\nValtiontalouden tarkastusvirasto on tehnyt jälkiseurannan Julkishallinnon asiakasneuvonta- ja puhelinpalvelut -tarkastuksesta (3/2016). Jälkiseurantaraportissa selvitetään, mihin toimiin tarkastuskertomuksessa annettujen suositusten ja muiden kannanottojen johdosta on ryhdytty.\nTarkastuksen (5/2016 Julkishallinnon asiakasneuvonta- ja puhelinpalvelut) keskeisiä havaintoja olivat, että keskeiset valtionhallinnon neuvontaa ja puhelinpalveluita antavat viranomaiset olivat kehittäneet asiakaspalveluitaan itsenäisesti, ilman yhteistä strategiaa.\nLisäksi tarkastuksessa todettiin, että Kansalaisneuvonta ei ollut saavuttanut alkuperäistä tavoitettaan vastaanottaa hätäkeskuslaitokselle tulevia kiireettömiä puheluita, sen perustamisen valmistelu, ml. kustannushyötylaskelmat olivat puutteellisia eikä poliisin neuvontapalveluista huolehtiminen kuulunut Kansalaisneuvonnan perustehtäviin.\nKansalaisneuvonnan roolia on tarkastuksen jälkeen kehitetty ja vahvistettu sähköisten palvelujen valtakunnallisena yleisneuvontapisteenä. Sähköisen asioinnin tukeen liittyvien palvelutapahtumien osuus on kasvanut Kansalaisneuvonnassa vuosina 2016–2017 ja osuus tulee valtionvarainministeriön arvion mukaan kasvamaan merkittävästi, kun palvelusta tulee Suomi.fi-verkkopalvelun tukipalvelu.\nPalvelunäkymän kehittyminen, sen käyttäjämäärät sekä tekniset ratkaisut koskettavat kaikki keskeisesti myös Kansalaisneuvontaa. Chat-palvelukanavan käyttöönotto on monipuolistanut asiakkaiden yhteyden-ottomahdollisuuksia ja tehostanut osaltaan Kansalaisneuvonnan kykyä vastata palvelupyyntöihin. Kansalaisneuvonnan siirto Väestörekisterikeskukseen toteutui 1.1.2018 alkaen.\nJälkiseurannan perusteella kannanottojen ja suositusten suuntaista kehitystä on monilta osin tapahtunut ja Kansalaisneuvonnan rooli on nyt keskeinen sen toimiessa sähköisten palvelujen valtakunnallisena yleisneuvontapisteenä.\nKuitenkaan Kansalaisneuvonnan alkuperäinen tavoite hätäkeskuksiin kuulumattomien kiireettömien puheluiden määrän laskemiseksi ei koskaan toteutunut, Hätäkeskuslaitokselta Kansalaisneuvonnalle siirretystä pysyvästä 1,1 miljoonan määrärahasiirrosta huolimatta. Hätäkeskuslaitos on itse joutunut kehittämään tähän uusia ratkaisuja.\nTarkastusvirasto jatkaa asian seurantaa osana säännöllistä perusseurantaa ja tarkastussuunnittelua.\nTarkastuksen jälkiseurantaa ei ole tarvetta jatkaa.\n208.63 kb 09.02.2018\nJulkishallinnon asiakasneuvonta- ja puhelinpalvelut\n17.3.2016 klo 09:00\nTarkastuksen perusteella voidaan todeta, että neuvonta- ja puhelinpalvelut on järjestetty keskeisissä viranomaisissa niiden palvelutuotantoa tukevalla tavalla ja samalla myös kustannustehokkuus huomioiden.


Äänekosken sellutehtaan yva valmis – suurimmat vaikutukset vesistöihin | Yle Uutiset | yle.fi\nÄänekosken sellutehtaan yva valmis – suurimmat vaikutukset vesistöihin\nKeski-Suomen ELY-keskuksen arvion mukaan järvitaimen saattaa kärsiä Metsä Fibren Äänekoskella kaavailema sellutehtaan aiheuttamasta veden lämpenemisestä.\n30.10.2014 klo 10.52päivitetty 30.10.2014 klo 10.59\nMetsä Fibren Äänekoskelle suunnitteleman sellutehtaan ympäristövaikutusten arviointi on valmistunut. Selvityksen mukaan suurimmat vaikutukset kohdistuvat vesistöihin.\nTehdashankkeen yva-arvioinnissa nousi esiin, että uusi tehdas lisää vesistöihin päätyvän kiintoaineen määrää ja sitä kautta rehevöitymistä. Lisäksi tehdas tarvitsee entistä enemmän jäähdytysvettä, mikä tarkoittaa järviveden lämpötilan nousua.\n– Jotkut lajit saattava hyötyä lämpimämmästä vedestä. Tehtaan edestä kulkee kuitenkin vaeltava järvitaimen, joka ei pidä lämpimästä vedestä, ja kapeassa Kuhnamon osassa veden lämpötila saattaa nousta, sanoo ylitarkastaja Esa Mikkonen Keski-Suomen ELY-Keskuksesta.\nLoppulausunnossa esitetäänkin uutta nousuväylää järvitaimenelle. Väylä Keiteleelle avattaisiin Myllykosken kohdalta.\nVaikutukset arvioitu laajasti\nVaihtoehdoista mallinnettiin keskeiset ympäristövaikutukset, joiden perusteella on arvioitu muun muassa tehtaan vaikutuksia ilmanlaatuun ja ilmastoon, maisemaan ja kulttuuriympäristöön, maa- ja kallioperään, vesistöihin, liikenteeseen sekä ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen.\nLisäksi selostuksessa on erikseen arvioitu rakennusajan ympäristövaikutukset.\nELY-keskus pitää arviointeja riittävänä, mutta hankkeen jatkosuunnittelussa on otettava järvitaimenen nousuväylän lisäksi huomioon muun muassa ruoppausten aikaiset mahdolliset haitallisten yhdisteiden päästöt ja meluntorjuntasuunnittelu.\nJätti-investoinnista päätös alkuvuodesta\nMetsä Fibren suunnittelema noin 1,1 miljardia euroa maksava sellutehdas olisi toteutuessaan metsäteollisuuden historian suurin investointi Suomessa. Tehdas voisi tuottaa jopa 1,3 miljoonaa tonnia sellua vuodessa.\nTehdas on tarkoitus rakentaa Äänekoskelle nykyisen sellutehtaan alueelle, ja se korvaisi alueella tällä hetkellä toimivan tehtaan.\nMetsä Fibren on määrä tehdä investointipäätös tehtaan rakentamisesta alkuvuonna 2015, jolloin tehdas voisi käynnistyä vuonna 2017.\nTehtaalla on parhaillaan meneillään ympäristölupaprosessi.\nÄänekosken jätti-investoinnilla kunniahimoinen aikataulu 7.5.2014\nMetsä Group sijoittamassa Äänekoskelle yli miljardin 23.4.2014\nselluloosajärvitaimenMetsä FibreÄänekoskiteollisuusIhmisen toiminnan ympäristövaikutuksetMetsä- ja paperiteollisuusmassa- ja paperiteollisuusmassanvalmistusElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)