15.07.2020, klo 12:21:16\nSarjakuvan isä Töpffer 0 jäsentä ja 1 vieras katselee tätä aihetta. « edellinen seuraava »\nKirjoittaja Aihe: Sarjakuvan isä Töpffer (Luettu 25751 kertaa)\n« : 18.11.2004, klo 12:08:33 »\n"Nimen omaan. Täällä (Turussa) julkaistiin myös ensimmäistä kertaa sarjakuvia Suomessa (1857 Rodolphe Töfferin Herra Koipeliinin linnustus Sanomia Turusta-lehdessä).\nTäältä se alkaa ja idässä matkitaan minkä osataan."\nPäivittäisin tässä yhteydessä muutenkin suomalaista sarjakuvahistoriaa vielä hieman eli Suomen ensimmäinen itsenäinen sarjakuva-albumi ei vastoin yleistä käsitystä ole "Amerikalainen kuvakirja" vuodelta 1904, vaan samaisen Töpfferin sama Koipeliini teos vuodelta 1871 - ilmestyi siten 33 vuotta ennen ko. "kuvakirjaa".\n« Vastaus #1 : 18.11.2004, klo 15:38:48 »\nMutta onpahan pendele ensimmäinen väri"albumi" kuitenkin. Sekä on Amerikalaisessa kuvakirjassa myösenkin puhekuplat, kun Töfferin opuxessa on tekstit kuvien alla. Eli tästä pääsemme kiistelemään ikuisuusasioihin, "mikä tekee sarjakuvasta sarjakuvan".\n« Vastaus #2 : 26.11.2004, klo 23:48:22 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 18.11.2004, klo 15:38:48\nNo tuo puhekupla-asia on osoittautunut kuplaksi =), koska amerikkalainen sarjakuva ei keksinyt puhekuplaa eikä sarjakuva ei vaadi puhekuplaa ollakseen sarjakuvaa. Jos puhekupla tekee sarjakuvan, niin Barlow on sarjakuvan isä, koska käytti puhekuplia jo 1600 luvun kuvakertomuksessaan Popish Plot noin vuonna 1682. Lisäksi Myös Rowlandson käytti puhekuplia 1700 luvulla ja CRUIKSHANK ainakin vuodesta 1813 lähtien. Eli puhekupla ei ole kriteeri sarjakuvalle. Sarjakuvan isä Töpffer kuitenkin loi emsimmäisenä albumimaiset sarjakuvakertomukset ja nykyään aikaa Töpfferistä 1833 aina Yellow Kid'iin 1897 pidetään sarjakuvan Viktoriaanisena kautena. Siis sarjakuvan, ei minkään kuvakertomuksen tms. U.S.A:ssa tiedetään jo, että TÖpffer aloitti homman ja Keski-Euroopassakin asia on tuttu. Suomessa historiaa kirjoitetaan vasta nyt uusiksi mm. tämän kirjoitukseni avulla. Menee vielä muutama suosi niin Töpffer tunnustetaan täälläkin siksi ensimmäiseksi. Keski-Euroopassa ja Amerikassa siihen meni 10 vuotta, mutta uskon, että Suomalaiset ovat valmiimpia tunnustamaan tosiasiat ja omaksumaan uutta tietoa paljon nopeammin.\n« Vastaus #3 : 27.11.2004, klo 01:39:26 »\nSiihen mennessä varmaan päästään lopulta yksimielisyyteen myös kirjoitusasusta?\nNyt kun osasin etsiä "Töpfleriä" oikealla nimellä, niin olen vaikuttunut. Kyllä näitä kelpaa katsoa. Vanha kunnon salaneuvoksemme Goethe oli oikeassa. Töpffer sen teki!\n- Päähenkilö epäonnistuu useissa itsemurhayrityksissä\n- Hattu lentää päähenkilön päästä\n- Päähenkilö lentää hevosen selästä kun hevonen halkeaa\n- kestovitsi on että päähenkilö vaihtaa alusvaatteensa, se tapahtuu aina identtisesti kuvattuna\n- päähenkilö valjastaa ratsun kärryjen eteen, kärryt jäävät matkan varrelle, päähenkilö karauttaa eteenpäin huomaamatta tapahtunutta.\nTämä kaikki kuvataan erittäin sarjakuvanomaisesti, eivätkä nämä gagit ole 150 vuodessa miksikään muuttuneet. Tarinassa on 30 sivua. Sivuilla on ruutujako.\nMikähän näissä oikeastaan olisi sellaista, mikä EI tekisi näistä sarjakuvaa? Enemmän tämä muistuttaa sarjakuvaa kuin Yellow Kid, joka useasti oli yhden kuvan pilapiirros. Hollantilaisen Martin Toonderin Pandassa oli alateksti ilman puhekuplia vielä pitkään 1970-luvulle.\n« Viimeksi muokattu: 27.11.2004, klo 02:07:37 kirjoittanut Jari Lehtinen » tallennettu\n« Vastaus #4 : 28.11.2004, klo 17:18:55 »\nLisää (tää alkaa olla OT) eurooppalaisia 1800-luvun sarjakuvia Michiganin yliopiston digitaalisesta kokoelmasta:\nAika perusteellisesti digitoituna, kuvattu kaikki sivut, tyhjätkin.\n« Vastaus #5 : 28.11.2004, klo 18:33:23 »\nLainaus käyttäjältä: Timo Ronkainen - 28.11.2004, klo 17:18:55\nEikä tämä ole OT, tämä on mitä suurimmassa määrässä T. Jos minulla ei olisi tekemistä niin että niihin hautautuu, tässä olisi 12-sivuisen artikkelin paikka Sarjainfoon. (ja tästä saan vielä kuulla, pitikin mennä sanomaan) Otsikko: 1800-luvun sarjakuva. Mukana myös Wilhelm Busch ja Hoffmannin Jörö-Jukka, ainakin ohimennen mainittuna. Sitten voidaan spekuloida pitkällisesti ja uutterasti kuvakirjan ja sarjakuvakirjan välisistä eroista.\n« Viimeksi muokattu: 28.11.2004, klo 18:36:27 kirjoittanut Jari Lehtinen » tallennettu\n« Vastaus #6 : 28.11.2004, klo 22:55:56 »\nSarjainfon vuosikerta 1996 käsitteli paitsi 1800-luvun sarjakuvaa (Töpfferin oma essee mm.) myös keskiajan sarjakuvaa. Sarjainfoa päätoimitti tuolloin muuten nyk. Aku Ankan päätoimittaja J. Heiskanen. Niin, sarjakuva "täytti 100 vuotta" tuolloin.\nEDIT: No, onhan tää hiukan OT, kun ei sarjisbaarista puhuta. Joskos tämän joku ylläpidon tyyppi saisi siirrettyä tuolta Mik-Kiksen 18.11.2004, klo 12:08:33 lähettämästä viestistä lähtien omaksi säikeekseen, niin muutkin sarjakuvan historiasta kiinnostuneet saisivat tietää että tämmöstä on keskusteltu.\n« Viimeksi muokattu: 29.11.2004, klo 01:06:19 kirjoittanut Timo Ronkainen » tallennettu\n« Vastaus #7 : 29.11.2004, klo 01:17:59 »\nMahtaisiko numeroita olla kaupan...?\n(Säie elää! Nyt entistä enemmän OT!)\n« Viimeksi muokattu: 29.11.2004, klo 01:18:35 kirjoittanut Jari Lehtinen » tallennettu\n« Vastaus #8 : 29.11.2004, klo 11:27:17 »\nKaikkia vuoden 1996 Sarjainfoja on saatavilla 4,70 e hintaan tuolta:\nPL 927, 00101 Helsinki.\nRe: Sarjakuvan isä Töpffer\n« Vastaus #9 : 05.03.2005, klo 00:51:39 »\nSarjisbaari-ketjusta löytyi tämmöisiä baarielämään huonosti liittyviä viestejä... Jaoin aiheen.\n« Vastaus #10 : 05.03.2005, klo 05:05:41 »\nTon sarjiksen suomiversiosta pitäisi kyllä saada kuvia, tuskin kovin moni on kyseistä albumia nähnyt.\n« Vastaus #11 : 05.03.2005, klo 10:45:08 »\nSiitä mikä tekee sarjakuvasta sarjakuvan on esitetty monta määritelmää. Kaukoranta-Kemppisen ideana oli kirjaansa kootessaan kai se, että sarjoissa piti olla toistuva hahmo eli päähenkilö. Näin muodoin pilalehdissä 1800-luvun lopussa j 1900-luvun alussa julkaistuja yksittäisiä kuvasrjoja tai sarjakuvia ei laskettaisi sarjakuvaksi, vaikka ne muuten näyttävätkin sarjakuvalta.\nToinen Yellow Kidin tapauksessa käytetty määre on kai se, että sarjakuvan pitää olla populaaria. Sillä pitää olla lukijana suuri populaatio ja 1800-luvun lopussa näin juuri kävi.\nSitä ei voi kai kiistää, etteikö Wilhelm Buschin, Caran d'Achen tai Töpfferin kirjat olisi olleet sarjakuvaa, mutta sarjakuvan synty vain sovittiin (tapahtui vissiin Luccan festareilla joskus -60 tai -70 luvun vaihteessa) yhdistettäväksi sanomalehdistön nousuun. Jenkit sen kuitenkin niihin aikoihin jalosti niihin suosittuihin ja huomattaviin mittoihin mitä se nykyään on. Edeltäjät olivat ns. yksittäisiä saarekkeita, usein toisistaan tietämättömiä yksityisyrittäjiä, eikä yleisökään vielä tunnistanut sarjakuvaa.\nSen sijaan uskon, että sarjakuvan arvostukselle ja sen nostamiselle muiden taiteien joukkoon tekisi erittäin hyvää se, että sen vuosisatainen (tai tuhantinen) historia tunnustettaisiin ja lakattaisiin puhumasta vähän yli satavuotiaasta. Eihän kirjallisuudestakaan puhuta sen iän mukaan. Elokuvassa synty on hieman helpompi hahmottaa kun se edellytti tietyn laitteen keksimistä. Sarjakuvan syntyvuoden määrittäjät eivät yksinkertaisesti tienneet kovin paljoa näistä viktoriaanisista ja muista edeltäjistä ja sarjakuva on muutenkin muuttunut tässä reippaassa 30 vuodessa niin, että monet nykyjutut muistutaa enemmän post Yellow Kid -sarjoja kuin sitä virallista määritelmää. Sarjakuva ei enää (taas) ole vain paperille painettuja hassuja kuvia joissa on mukana kertovaaa tekstiä, niinkuin sen monet tietosanakirjatkin ehtivät määritellä.\n« Viimeksi muokattu: 08.03.2005, klo 11:50:10 kirjoittanut Reima Mäkinen » tallennettu\n« Vastaus #12 : 05.03.2005, klo 12:43:03 »\nSarjakuvan määre on minusta että se on sarja kuvia. Kertomus etenee. Ja Sarjainfon taannoisessa jutussa määriteltiin Yellow Kid ensimmäiseksi sarjakuvaksi. Oli siinä mainittu Reimankin luettelemat nimet.\n« Viimeksi muokattu: 05.03.2005, klo 12:47:28 kirjoittanut Surfin Joe » tallennettu\n« Vastaus #13 : 05.03.2005, klo 13:21:30 »\nPuhekuplat eivät ole sarjakuvan mitta. Jos olisivat niin esim. Prinssi Rohkea ei olisi sarjakuvaa, eikä moni muukaan klassikko! Ajatus on mahdoton.\n« Vastaus #14 : 05.03.2005, klo 16:35:08 »\nMyös tuo "toistuva hahmo" on määritelmässä ontuva juttu. Näinhän monet kertapaukkuna tehdyt novellimaiset sarjakuvatkaan sivät olisi sarjakuvia. Useimmat Kemin sarjakuvakilpailun voittajista eivät olekaan sarjakuvaa?!


Joulutervehdys (päivitetty) |\n← Omatekoiset burgerit\nJulkaistu joulukuu 24, 2012\tby Teräskäsine\nEi tullut maailmanloppua ja hyvä niin, sillä se olisi ollut harvinaisen paska päivä heittää hyvästit kaikelle. Kotona ei netti toimi ollenkaan, joka on syy blogin hiljaisuudelle. Olen kärsinyt ikävästä hammassärystä, joka suonenvedon tavoin helpottaessaan saa minut kiittämään luojaa muuten hyvästä terveydestäni. Onneksi särky on suurimmilta osin kaikonnut, mitä nyt pureskelua pitää edelleen vältellä. Hassua että vuosikausien vihlominen loppui kuin seinään uuden säryn myötä.\nMieleni olen pahoittanut kyvyttömyydestäni vastata omiin odotuksiini. Onneksi sentään koen pahaa mieltä keskeneräisistä töistä, joka paljastaa millä oikeasti on väliä minulle. Kevään näyttely lähestyy uhkaavasti, jonka lopullisen muodon keksin juuri tässä joulun alla. Positiivisuuden adrenaali on mieletön, kun keksii ratkaisun varsin vähäpätöiseen ongelmaan.\nAattona laitan itselleni uuniin vähän maksalaatikkoa ja syön suklaata. Tärkeintä joulussa ovat lahjat, joiden parissa meneekin sitten pitkälle yöhön. Ainakin Iso-Arskan elämänkerta ja Paper Mario: Sticker Star löytyvät varmasti pukin säkistä.\nHyvää joulua kaikil…. tai tarkemmin ajatellen vain muutamille ihmisille.\nPalaan kuvioihin jälleen vuodenvaihteen jälkeen!\nJoulupukki ei tuonnut kaikkia toivomiani lahjoja! Mihin jäi Iso-Arskan elämänkerta ja Kylmän Ringin kaikki kaudet sisältävä DVD Boxi?! Onneksi Paper Mario ilahduttaa suuresti, kuten myös uusi tyttökalenteri.\nPakko vielä laittaa tämä alla oleva vertailu tänne. 😀\nKolmen päivän päästä täytän 23. Silloin korkkaan Wii U:n julkaisussa hankkimani Darksiders 2:n.\n4 vastausta artikkeliin: Joulutervehdys (päivitetty)\njoulukuu 24, 2012 2:32 pm\nHyvää joulua siullekkin. Hyvä että oot keksinyt näyttelyyn jutun jujun, se helpottaa tulevaa hommaa. 🙂\nMinut äiti puhui eteläkarjalaiseen hirsitaloon jossa värjötän uuninpankolla mussuttaen jouluherkkuja ja piirtäen ja pelaten vanhoja ds pelejäni. Saunaankin mahtaa päästä illalla ja huomenna kahtomaan mummoa.\nPijetään kivvaa joulun nimiin~ 🙂\njoulukuu 24, 2012 4:20 pm\nMeinasin pari tuntia sitten upota jäihin. Tästä oli tulla kaikkien aikojen joulu saatana. 😛\njoulukuu 27, 2012 5:48 pm\nKoskenlaskija on ihan hyvä joulu anti siinä missä kinkkukin. Suloinen toi sinun jouluateriasi ^_^\nOn se silti itse tehty porkkanalaatikko silti aika nannaa, ja kiva ylittää ittensä.\nKommentoin tohon sun ylempää ankeus päivitykseen tässä samassa. Komppaa nimittäin. Keskenreäiset asiat näkyy vain ympärillä ja oleminen ja löhöily käy jo pitkä veteiseksi. Koetin tossa äsken maalata, joka menee, mut sekin tuntuu semmoselta puuhalta, jota tekee ”tässä välissä”, kun keksii jotain fiksumpaa.. Eli sitä kuria asap, en siis tarkoita että lähtisin ny urakoimaa jotain vapaaehtoisesti koululle (ei vielä), mut jotakin jonka käden jäljen näkee. Onneks on sentää tullu luettuna nyt lomalla kirjoja joka on aina ku laittais rahaa pankkii. ^_^\nMutta sitten muihin aiheisiin siitä seinästä, hermostuttaa/jännittää. Pitäis varmaa palaveerata sitten ensi vuonna mm.\n– kuljetus (kellä on kortti?), materiaalien osto ja niitten logistiset jutut\n– työryhmä (onko meitä vini kolme vai pyydetäänkö vielä muita luokasta mukaa)\n– ajankäyttö (koulu aikana vai ulkopuolella)\n– harjoitteluna, vai projektina (noppia silti tulee !!)\n– pitäiskö meidänki saada jostain kipsilevyä (niinku kaisallakin oli) ja testata mitkä maalit pysyy esmes.. Pitäiskö joltain koulun vaksilta vinkkejä ottaa vastaan, esim Jounilta\nTämmöstä, tässä lomilla tulee mietittyä kaikenlaista. ^^\nSitten vielä tämän romaanin loppuun yks asia: Joulupukki toi Smallworldin underground lisäosan, ja semmosen korttipakka lisärin. Tässä Timo ehdotti jotakin lautapeli-iltaa joku päivä. Ootko messis?\nHyviä uusia vuosia näin kaiken kukkuraksi!\njoulukuu 28, 2012 7:30 pm\nEn tiedä tarkalleen milloinka koulu alkaa, mutta otetaan se asenne heti alkaijaisiksi, että homma hoidetaan. Itsekin pohdin sitä, että olisi hyvä testata maalia johonkin levyyn. Kysykäämme Kaisalta taikka Jounilta lisävinkkiä noihin kipsilevyihin.\nTuo maalaus tuskin ihan parissa päivässä valmistuu, joten pitää käyttää ne mahdolliset itsenäistä työskentelyä sisältävät päivät siihen. Itselleni käy mikä tahansa ilta koulun päätteeksi, mutta luultavasti useimmille se ei käy.\nKatsotaan. En ole pelannut kortti/lautapelejä varmaan 10 vuoteen, joten olen aika paska niissä. 😛


Sisustustuotteet ja lukitusratkaisut kodin remontoijalle – ABLOY OY\nUusi lukitus remontoinnin yhteydessä\n/global/scaled/4000x1744x0x632x1000x435/Abloy-AbloyFI-Asunnot-ABLOY lukitus ja sisustusratkaisut remontoijalle.jpg\nLukituksen uusiminen tuo kotiisi turvaa ja lisää käyttömukavuutta – kotisi tyylistä tinkimättä. Usein kätevin hetki lukitusratkaisujen päivitykseen on silloin kun kotia kunnostetaan muutoinkin.\nNykyaikainen lukitus on turvallinen\nKotien lukitukselta odotetaan ennen kaikkea turvaa. Siksi suosittelemme lukituksen uusimista vähintään 20 vuoden välein. Vaikka vanha lukitus toimii, vaihto voi olla turvallisuuden kannalta tarpeen: vuosien ja vuosikymmenien aikana avaimia joutuu paikkoihin, joissa niitä ei muista olevankaan, ja henkilöille, jotka ovat säilyttäneet niitä turhan huolettomasti. Nykyaikaiseen lukitukseen kuuluu olennaisena osana se, että lisäavaimia voi tilata vain henkilö, jolla on rekisteröity avainkortti kotisi lukitukseen.\nKäytön mukavuus korostuu kodissa\nKodin lukitus on jatkuvassa käytössä. Siksi, turvallisuuden lisäksi, myös lukituksen käyttömukavuus korostuu. Lukituksen uusimisen yhteydessä on erinomainen tilaisuus miettiä millainen lukitusjärjestelmä palvelee parhaalla mahdollisella tavalla sinun ja perheesi tarpeita. Esimerkiksi painikkeella avaat lukon kätevästi vaikka yhdellä kädellä ja avainpesien sarjoittamisen jälkeen yksi avain riittää kotisi kaikkiin tiloihin. Vielä askelta pidemmällä helppouden vie kotien ulko-ovien lukitusratkaisu YALE DOORMAN, jonka kanssa avaat kotioven kulkutunnisteella, koodilla tai kaukosäätimellä.\nValitse lukitus kotisi ilmeen mukaan\nKoti on asukkaidensa näköinen. Myös lukituksen tulee istua kodin ilmeeseen, joko huomaamattoman tyylikkäästi tai tuoden siihen toivotun lisämausteen. Kotisi tyyliin sopivat ratkaisut löydät ovien design-painikkeiden ja -vetimien joukosta, jossa riittää malli-, materiaali- ja pintakäsittelyvaihtoehtoja.\nHuolehdi yhteensopivuudesta, jos uudistat vain osin\nRemontoidessa kaikkea ei tarvitse uusia kerralla. Avainturvallisuuden parantamiseen riittää usein avainpesien sisällön vaihtaminen. Jos taas haluat uutta ilmettä sisustukseesi, monesti jo painikkeiden ja avainpesähelojen vaihtaminen tuo toivotun muutoksen. Uudet ja vanhat ABLOY-tuotteet ovat pääsääntöisesti yhteensopivia, mutta tuotteiden yhteensopivuus kannattaa kuitenkin tarkistaa ennen ostopäätöksen tekemistä. Tarkemmat tiedot yhteensopivuuksista ja asiantuntijan suositukset saat ABLOY-valtuutetuista lukkoliikkeistä.\nHelppo, mukava ja älykäs – YALE DOORMAN\nYALE DOORMAN on tehty helpottamaan arkipäivääsi. YALE DOORMAN -lukon avaaminen onnistuu koodilla, kulkutunnisteella tai kaukosäätimellä – mikä kulloinkin on sinulle kätevin tapa.\nJoka kodin lukitusratkaisu - ABLOY SENTO


Download "EROTUOMARIN OHJEKIRJA 2014 2015 - Sääntötulkinnat"\n1 SUOMEN JÄÄKIEKKOLIITTO EROTUOMARIN OHJEKIRJA Sääntötulkinnat KANSAINVÄLINEN JÄÄKIEKKOLIITTO\n2 SISÄLLYS SISÄLLYS KÄÄNNÖKSESTÄ... 4 SÄÄNTÖ 34 - KYPÄRÄ... 5 SÄÄNTÖ 41 - KENTTÄPELAAJAN VARUSTEEN MITTAUS... 5 SÄÄNTÖ 49 - KIEKKO PELISSÄ... 5 SÄÄNTÖ 53 - ALOITUSPAIKAN MÄÄRITTÄMINEN / RANGAISTUKSIA TUOMITTU... 5 SÄÄNTÖ 58 - ALOITUKSEN SUORITUSTAPA... 5 SÄÄNTÖ 65 - PITKÄ / HYBRIDI... 6 SÄÄNTÖ 66 - PITKÄ / OHJEET... 6 SÄÄNTÖ 69 - KIEKKO MAALIVERKOLLA (ALAOSASSA JA KATOLLA)... 7 SÄÄNTÖ 74 - KIEKON PELAAMINEN KÄDELLÄ... 8 SÄÄNTÖ 75 - KIEKON PELAAMINEN KORKEALLA MAILLALLA / PELITILANNE... 8 SÄÄNTÖ 78 - PAITSIO... 8 SÄÄNTÖ 79 - PAITSIOTILANTEET SÄÄNTÖ 80 - ALOITUKSET PAITSION JÄLKEEN SÄÄNTÖ 94 - MAALINTEKO SÄÄNTÖ 96 - MAALINTEKO LUISTIMELLA SÄÄNTÖ 97 - MAALIN HYLKÄÄMINEN SÄÄNTÖ 99 - VIDEOMAALITUOMARIN KÄYTTÄMINEN MAALIN MÄÄRITTÄMISESSÄ SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN TUOMITSEMINEN SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN KESTO / KÄYTÖSRANGAISTUS SÄÄNTÖ RANGAISTUSTILANTEET ESIMERKKEJÄ MAALISTA VAJAALUKUISTA JOUKKUETTA VASTAAN ESIMERKKEJÄ MAALIN SYNTYESSÄ SIIRRETYN RANGAISTUSVIHELLYKSEN AIKANA.. 18 SÄÄNTÖ SAMANAIKAISET RANGAISTUKSET ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA RANGAISTUKSISTA (PIENET RANGAISTUKSET) ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA ISOISTA RANGAISTUKSISTA ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA PIENISTÄ JA ISOISTA RANGAISTUKSISTA ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA ISOISTA JA OTTELURANGAISTUKSISTA SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN SIIRRETTY ALKAMISAIKA ESIMERKKEJÄ SIIRRETYISTÄ RANGAISTUKSISTA SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN KESTO / KÄYTÖSRANGAISTUS SÄÄNTÖ RIKKOUTUNUT MAILA / PELAAMINEN KORVAAMINEN SÄÄNTÖ RIKKOUTUNUT MAILA / PELAAMINEN KORVAAMINEN SÄÄNTÖ PELIN VIIVYTTÄMINEN / KIEKON PEITTÄMINEN SÄÄNTÖ PELIN VIIVYTTÄMINEN / LIIAN MYÖHÄINEN ALOITUSKENTÄLLINEN SÄÄNTÖ PELIN VIIVYTTÄMINEN / KIEKON LAUKAISEMINEN TAI HEITTÄMINEN PELIALUEEN ULKOPUOLELLE SÄÄNTÖ TAPPELU SÄÄNTÖ MAILAN TAI ESINEEN HEITTÄMINEN SÄÄNTÖ SÄÄNTÖJEN VASTAINEN TAKLAUS (NAISET) SÄÄNTÖ RANGAISTUSLAUKAUKSEN TUOMITSEMINEN / LÄPIAJO SÄÄNTÖ RANGAISTUSLAUKAUKSEN TUOMITSEMINEN / KENTTÄPELAAJA SULKEE KIEKON Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n3 SISÄLLYS SÄÄNTÖ TOIMINTA RANGAISTUSLAUKAUKSESSA / LAUKAUKSEN SUORITUS SÄÄNTÖ TOIMINTA RANGAISTUSLAUKAUKSESSA / ERITYISTILANTEET SÄÄNTÖ MAALIVAHDIN VARUSTEET / YLEISTÄ SÄÄNTÖ MAALIVAHDIN RANGAISTUKSET / YLEISTÄ ESIMERKKEJÄ MAALIVAHDIN RANGAISTUKSISTA SÄÄNTÖ PELIN VIIVYTTÄMINEN / MAALIVAHTI PELAAJAPENKILLE MENO PELIKATKOLLA SÄÄNTÖ POISTUMINEN MAALIALUEELTA PELAAJIEN YHTEENOTON AIKANA / MAALIVAHTI LIITE 1 TILASTOINTI MAALIT JA SYÖTÖT Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 3\n4 YLEISTÄ KÄÄNNÖKSESTÄ EROTUOMARIN OHJEKIRJA Toimintaohjeet ja sääntötulkinnat (I.I.H.F Case Book) on Kansainvälisen Jääkiekkoliiton, International Ice Hockey Federation (I.I.H.F), laatima ohjekirja. Teos on tarkoitettu helpottamaan virallisen sääntökirjan sääntöjen soveltamista. Suomenkielisessä versiossa on säilytetty alkuperäisen teoksen rakenne ja momenttijärjestys. Käännöksessä on käytetty termiä kenttäpelaaja puhuttaessa joukkueen muista pelaajista kuin maalivahdeista. Termillä pelaaja viitataan yhteisesti joukkueen kaikkiin pelaajiin maalivahdit mukaan luettuina. Paitsiotilanteissa ja muissa viivoihin liittyvissä esimerkeissä on noudatettu seuraavaa terminologiaa. Ylitettävä viiva TAKANA YLI Tilanteen pelisuunta Tilanteessa, jossa kuvataan kiekon, mailan tai pelaajan luistinten asemaa, on menetelty seuraavasti. Tilanteen pelisuunta kuvaa koko esimerkin pääpelisuuntaa. Esimerkiksi, jos kiekko pelataan ensiksi hyökkäysalueelle, sitten se palautetaan puolueettomalle alueelle ja taas takaisin hyökkäysalueelle, tilanteen pelisuunta on tässä esimerkissä puolueettomalta alueelta hyökkäysalueelle. Toisin sanoen ensin kiekko pelataan siniviivan yli, tämän jälkeen siniviivan taakse ja lopulta uudelleen siniviivan yli. Espoossa marraskuussa 2014 JYRKI INGMAN 4 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n6 SÄÄNTÖ 65 - PITKÄ / HYBRIDI Pelaaja syöttää kiekon puolustusalueeltaan siniviivan takaa kanssapelaajalleen, jonka molemmat luisimet ovat omalla kenttäpuoliskollaan. Kiekko osuu tämän kanssapelaajan mailaan, joka on keskiviivan ylitse vastustajan kenttäpuoliskolla ja kiekko jatkaa matkaa vastustajan kenttäpäätyä kohti ja lopulta ylittää päätyviivan. Kyseessä ei ole pitkän tilanne. Hyökkäävä pelaaja laukaisee kiekon ja kiekko osuu omalla kenttäpuoliskolla olevaan puolustavaan pelaajaan ja osuman seurauksena kiekko kimpoaa kiekon laukaisseen pelaajan joukkueen puolustusalueen päätyviivan ylitse. Tilanne 3 Kyseessä ei ole pitkän tilanne. Pelaajan luistimet ovat keskiviivan ylitse (ts. vastustajan kenttäpuoliskolla) ja kiekko on hänen mailassaan omalla kenttäpuoliskolla. Tästä asemasta pelaaja laukaisee kiekon vastustajan maaliviivan ylitse siten, että hän ei saata kiekkoa mailallaan keskiviivan ylitse tai ei saavuta viivaa ( gaining the line ) ennen kuin kiekko irtoaa hänen mailastaan. Pitkän tilanne on voimassa. SÄÄNTÖ 66 - PITKÄ / OHJEET A-joukkueen pelaaja laukaisee kiekon keskiviivan takaa ja kiekko ponnahtaa vastustajan mailan ylitse, kun tämä vastustaja yrittää pelata kiekkoa tai vastustaja yrittää pysäyttää kiekon, mutta epäonnistuu siinä ja kiekko jatkaa kulkuaan vastustajan kenttäpäätyä kohti ja lopulta ylittää päätyviivan. Pitkän tilanne on voimassa. Linjatuomarilla on kätensä ylhäällä siirretyn paitsion merkiksi ja puolustavan joukkueen pelaaja laukaisee kiekon pitkäksi. Tilanne 3 Sillä hetkellä kun kiekko ylittää siniviivan, siirretty paitsio kumoutuu ja pitkän tilanne on voimassa. (Sääntö 82 ii) Maalivahdin mailan lapa on hieman maalialueen ulkopuolella ja maalivahti liikahtaa kiekkoa kohti, mutta hänen luistimensa ovat yhä maalialueella. Kun maalivahti havaitsee, että pitkä aiotaan viheltää, hän vetää mailansa takaisin. Linjatuomarin tulee kumota pitkän tilanne. Linjatuomari tulkitsee, että maalivahti liikkuu kiekkoa kohti. (Sääntö 66 ix 5) 6 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n7 Tilanne 4 A-joukkueen pelaaja #8 laukaisee kiekon puolustusalueeltaan. Kiekko menee hyökkäysalueen siniviivaan kohti, jossa kaksi pelaajaa (A10 ja B6) odottavat kiekkoa. B6 on asemassa pelata kiekkoa, mutta A10:n nostettua B6:n mailaa B6 ei pysty pelaamaan kiekko ja kiekko jatkaa kulkuaan vastustajan kenttäpäätyä kohti ja ylittää päätyviivan. Kumpikaan pelaajista eikä kukaan muukaan pelaaja kosketa kiekkoa. Onko tilanne yhä hybriditilanne ja voivatko molemmat pelaajat yhä kisata kiekosta? Koska A10 estää B6:tta pelaamasta kiekkoa, kun B6 on asemassa pelata kiekkoa, pitkän tilanne kumoutuu. SÄÄNTÖ 69 - KIEKKO MAALIVERKOLLA (ALAOSASSA JA KATOLLA) Kiekko putoaa puolustavan joukkueen maalin katolle, mutta ennen kuin päätuomari ehtii katkaista pelin, hyökkäävän joukkueen pelaaja pelaa kiekon mailallaan pois verkolta. Päätuomarin tulee antaa pelin jatkua, jos kyseessä ei ollut kiekon pelaaminen korkealla mailalla. Kiekko putoaa puolustavan joukkueen maalin katolle, mutta ennen kuin päätuomari ehtii katkaista pelin, hyökkäävän joukkueen pelaaja pelaa kiekon mailallaan pois verkolta ja tekee maalin. Tilanne 3 Jos kyseessä ei ollut kiekon pelaaminen korkealla mailalla eikä hän ei ollut maalialueella sillä hetkellä, kun kiekko putosi maalialueelle, maali hyväksytään. Kiekko putoaa puolustavan joukkueen maalin katolle, mutta ennen kuin päätuomari ehtii katkaista pelin, hyökkäävän joukkueen pelaaja pelaa kiekon mailallaan maalin sisäkautta pois verkolta ja tekee maalin. Tilanne 4 Jos kyseessä ei ollut kiekon pelaaminen korkealla mailalla eikä hän ollut maalialueella sillä hetkellä, kun kiekko putosi maalialueelle, maali hyväksytään. Pelaaja laukaisee kiekon omalta kenttäpuoliskoltaan keskiviivan takaa ja kiekko jää vastustajan maalin maaliverkolle joko suoran laukauksen seurauksena tai päätylaidasta tai päädyn suojalasista kimmonneena. Päätuomari katkaisee pelin. Mistä suoritetaan seuraava aloitus? Seuraava aloitus suoritetaan laukaisupaikkaa lähinnä olevasta aloituspisteestä. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 7\n8 SÄÄNTÖ 74 - KIEKON PELAAMINEN KÄDELLÄ Pelaaja (A6) lyö kiekon kädellään. Kiekko osuu vastustajan maalivahtiin, kimpoaa takaisin peliin ja kiekon saa haltuunsa kädellä pelanneen pelaajan kanssapelaaja A10. Peli katkaistaan käsisyöttönä, koska maalivahti ei kontrolloinut kiekkoa eikä hänellä ollut kiekko hallinnassaan (Sääntö 7, Kiekon hallinta / kiekollinen pelaaja). Pelaaja (A6) lyö kiekon kädellään. Kiekko osuu kanssapelaajaa (A10) vartaloon ja kiekon saa haltuunsa vastajoukkueen pelaaja. Tilanne 3 Peliä ei katkaista käsisyöttönä ellei kiekon alun perin kädellä pelanneen pelaajan kanssapelaaja saa kiekon hallintaansa. Puolustusalueellaan oleva pelaaja (A6) lyö kiekon kädellään pois puolustusalueeltaan keskialueelle. Kiekko osuu puolueettomalla alueella olevaan vastustajan pelaajaan. Vastustajan pelaaja ei saa kiekkoa haltuunsa eikä hallintaansa. Tämän jälkeen kiekon ottaa haltuunsa puolueettomalla alueella kiekon lyöneen pelaajan kanssapelaaja (A10). Peli katkaistaan käsisyöttönä, koska vastustajan pelaaja ei kontrolloinut kiekkoa eikä hänellä ollut kiekko hallinnassaan (Sääntö 7, Kiekon hallinta / kiekollinen pelaaja). SÄÄNTÖ 75 - KIEKON PELAAMINEN KORKEALLA MAILLALLA / PELITILANNE Pelaaja (A6) pelaa kiekko korkealla mailalla. Kiekko kimpoaa sitten B-joukkueen maalivahdin rinnasta. Voiko joku B-joukkueen pelaaja nyt pelata kiekkoa, koska A-joukkueen pelaaja koski siihen? Ei. Kimmoke vastustajan maalivahdista ei muodosta kiekon hallintaa ja haltuunottoa ja tämän takia peli täytyy katkaista. SÄÄNTÖ 78 - PAITSIO Sillä hetkellä kun kiekko kokonaan ylittää siniviivan, pelaajan toinen luistin on siniviivalla tai sen takana puolueettomalla alueella ja toinen luistin on siniviivan yli hyökkäysalueen puolella. Tilanne ei ole paitsio. Sillä hetkellä kun kiekko kokonaan ylittää siniviivan, pelaajan molemmat luistimet ovat siniviivan takana puolueettomalla alueella, mutta hänen mailansa on siniviivan yli hyökkäysalueen puolella. Tilanne ei ole paitsio. 8 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n11 SÄÄNTÖ 94 - MAALINTEKO Maali on syntynyt, mutta tilanteen yhteydessä päätuomarille ilmoitetaan, että pelikello oli pysähdyksissä eikä peliaika käynyt maalin syntyhetkellä. Maali hyväksytään sillä edellytyksellä, että erä ei ollut päättynyt. Päätuomari päättää keskusteltuaan linjatuomareiden ja ajanottajan kanssa, kuinka kauan pelikello oli pysähtyneenä. Jos päätuomari eivätkä toimitsijat pysty määrittämään kulunutta aikaa, peliä jatketaan pelikellon mukaisesta ajasta. Omalla kenttäpuoliskolla oleva pelaaja laukaisee kiekon vastustajan maaliin. Tilanne 3 Maali hyväksytään. Laukaistu kiekko osuu hyökkäävän pelaajan kypärään tai mihinkä tahansa vartalon kohtaan ennen kuin kiekko menee maaliin. Tilanne 4 Maali hyväksytään, jos kyseessä ei ollut hyökkäävän pelaajan toimesta tarkoituksellinen kiekon ohjaus kypärällä tai kyseisellä vartalon osalla. Puolustava pelaaja pelaa kiekon omaan maaliinsa, kun hyökkäävä pelaaja seisoo maalialueella. Maali hyväksytään. SÄÄNTÖ 96 - MAALINTEKO LUISTIMELLA Hyökkäävän joukkueen pelaaja kääntää luistinta ohjatakseen kiekon maaliin. Maali hyväksytään, jos kyseessä ei ollut ilmeinen potkuliike. Kiekko osuu hyökkäävän pelaajan liikkuvaan luistimeen ja menee maaliin. Maali hyväksytään, jos kyseessä ei ollut ilmeinen potkuliike. SÄÄNTÖ 97 - MAALIN HYLKÄÄMINEN Hyökkäävän joukkueen pelaaja lyö kädellään kiekkoa ja kiekko kimpoaa toisesta pelaajasta (hyökkäävän tai puolustavan joukkueen), hänen mailastaan tai luistimesta, maalivahdista tai tuomarista maaliin. Maalia ei hyväksytä (Sääntö 74 vi) Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 11\n12 Hyökkäävän joukkueen pelaaja lyö tahallaan kiekkoa kädellään. Kiekko kimpoaa vastustajan maalivahdista toiselle hyökkäävän joukkueen pelaajalle, joka laukaisee kiekon maaliin. Tilanne 3 Maalia ei hyväksytä. Päätuomarin pitää katkaista peli käsisyöttönä, koska maalivahti ei kontrolloinut kiekkoa eikä hänellä ollut kiekko hallinnassaan (Sääntö 74 vi ja Sääntö 7, Kiekon hallinta / kiekollinen pelaaja). Hyökkäävän joukkueen pelaaja lyö tahallaan kiekkoa kädellään. Kiekko kimpoaa vastustajan maalivahdista ja toisesta puolustavan joukkueen pelaajasta toiselle hyökkäävän joukkueen pelaajalle, joka laukaisee kiekon maaliin. Tilanne 4 Maalia ei hyväksytä. Päätuomarin pitää katkaista peli käsisyöttönä, koska maalivahti ja toinen puolustava pelaaja eivät kontrolloineet kiekkoa eikä heillä ollut kiekko hallinnassaan (Sääntö 74 vi ja Sääntö 7, Kiekon hallinta / kiekollinen pelaaja). Hyökkäävän joukkueen pelaaja lyö tahallaan kiekkoa kädellään. Kiekko osuu kanssapelaajaan mailan varteen ja kimpoaa suoraan vastustajan maaliin. Tilanne 5 Maalia ei hyväksytä (Sääntö 74 vi). Kiekko osuu hyökkäävän pelaajan kohotetun mailan kohtaan, joka on maalin yläriman yläpuolella ja sitten kiekko osuu jonkin pelaajan vartaloon ja tästä suoraan maaliin. Tilanne 6 Maalia ei hyväksytä. Kiekko osuu hyökkäävän pelaajan kohotetun mailan kohtaan, joka on maalin yläriman yläpuolella ja sitten kiekko kimpoaa jostakin pelaajasta, maalivahdista tai tuomarista maaliin. Tilanne 7 Maalia ei hyväksytä. Puolustava pelaaja ohjaa kiekon omaan maaliinsa, kun hyökkäävä pelaaja seisoo maalialueella. Mikä on päätuomarin päätös, jos a) Hyökkäävä pelaaja ottaa kontaktin maalivahtiin? b) Hyökkäävä pelaaja ei millään tavalla vaikuta maalivahdin mahdollisuuteen torjua kiekkoa? a) Maalia ei hyväksytä ja hyökkäävälle pelaajalle tuomitaan soveltuva rangaistus. b) Maali hyväksytään. 12 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n13 SÄÄNTÖ 99 - VIDEOMAALITUOMARIN KÄYTTÄMINEN MAALIN MÄÄRITTÄMISESSÄ Mitä videotarkastuksia päätuomari ei voi pyytää? Päätuomari ei voi pyytää videotarkastusta seuraavissa tilanteissa: a) Ylittikö kiekko maaliviivan ennen vihellystä vai sen jälkeen? b) Oliko hyökkäävä pelaaja maalialueella ennen kuin kiekko ylitti maaliviivan? c) Siirtyikö maali paikoiltaan rangaistuslaukauksessa tai voittomaalikilpailussa ennen kuin kiekko ylitti maaliviivan? d) Yrittikö rangaistuslaukauksen tai voittomaalikilpailun suorittaja maalia toisella laukauksella torjunnan tai kimmokkeen jälkeen? SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN TUOMITSEMINEN 1. Linjatuomareilla ei ole oikeutta raportoida mailan päällä lyömistä, jos tilanteesta tuomitaan ainoastaan kaksinkertainen pieni rangaistus (ja automaattinen käytösrangaistus). Kuitenkin, he voivat kertoa mielipiteensä aina päätuomarin sitä tiedustellessa. 2. Linjatuomarit eivät saa katkaista peliä tuomitakseen kaksinkertaisen pienen rangaistuksen korkeasta mailasta pelaajan loukkaannuttua. Kuitenkin, he voivat kertoa mielipiteensä aina päätuomarin sitä tiedustellessa. 3. Linjatuomareilla ei ole oikeutta raportoida keihästämisrikkeitä, jos tilanteesta tuomitaan ainoastaan kaksinkertainen pieni rangaistus (ja automaattinen käytösrangaistus). Kuitenkin, he voivat kertoa mielipiteensä aina päätuomarin sitä tiedustellessa. Päätuomari on nostanut kätensä ylös A-joukkueen siirretyn rangaistuksen merkiksi. Tämän jälkeen ennen pelikatkoa linjatuomari toteaa A-joukkueen syyllistyvän rikkeeseen, josta tuomitaan joukkuerangaistus. Linjatuomari ei katkaise peliä. Hän ei näytä mitään käsimerkkiä. Linjatuomari raportoi rikkeen päätuomarille ensimmäisellä pelikatkolla. SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN KESTO / KÄYTÖSRANGAISTUS Pelaajalle tuomitaan käytösrangaistus. Sitten, kun hän istuu rangaistuspenkillä, hänelle tuomitaan toinen käytösrangaistus. Toinen käytösrangaistus tuomitaan pelirangaistuksena. Pöytäkirjaan merkitään ensimmäinen käytösrangaistus 10 minuutin rangaistuksena ja pelirangaistus 20 minuutin rangaistuksena. Toista käytösrangaistusta ei merkitä pöytäkirjaan, koska se muuttuu automaattisesti pelirangaistukseksi. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 13\n14 SÄÄNTÖ RANGAISTUSTILANTEET Erotuomarin täytyy esittää kolme kysymystä pieniin rangaistuksiin liittyen: Kärsiikö joukkue pientä rangaistusta? Onko joukkue vajaalukuinen ts. onko jäällä lukumääräisesti vähemmän pelaajia kuin vastustajalla pienen tai joukkuerangaistuksen takia? Tekikö vastustaja maalin? Jos vastaus kaikkiin kolmeen kysymykseen on kyllä, ensimmäinen kärsittävinä olevista pienistä rangaistuksista tai joukkuerangaistuksista päättyy, paitsi jos maali tehdään rangaistuslaukauksesta tai säännössä 111 erityisesti muuta määrätään. A-joukkueelle on tuomittu joukkuerangaistus rikkeestä liian monta pelaajaa jäällä. Samalla pelikatkolla A-joukkue esittää mittauspyynnön B-joukkueen pelaajan mailasta, joka todetaan sääntöjen mukaiseksi ja A-joukkueelle tuomitaan toinen joukkuerangaistus. Yksi A-joukkueen kenttäpelaaja voi kärsiä molemmat rangaistukset peräkkäin (2 + 2 ). A-joukkueen pelaajalle numero 5 on tulossa siirrettynä pieni rangaistus koukkaamisesta. Pelikatkolla A-joukkueelle tuomitaan myös joukkuerangaistus. Tilanne 3 A5 kärsii oman pienen rangaistuksena ja A-joukkueen tulee nimetä toinen kenttäpelaaja kärsimään joukkuerangaistus. Joukkueiden pelivahvuus on 5-3. Siirretty rangaistusvihellys ilmoitetaan jo vajaalukuisena (yhden tai useamman pienen tai joukkuerangaistuksen takia) olevaa joukkuetta vastaan ja tuomittava rangaistus aiheuttaisi rangaistuslaukauksen. Ennen kuin tuomari katkaisee pelin rangaistuslaukauksen tuomisemiseksi tekee ei-rikkonut joukkue maalin. Mikä on tuomarin päätös? Tilanne 4 Siirretyn rangaistusvihellyksen aiheuttanut rike tuomitaan (pieni rangaistus, kaksinkertainen pieni rangaistus, iso rangaistus tai ottelurangaistus) ja vanhin rangaistuskellossa oleva vajaalukuiseksi tekevä pieni rangaistus (tai joukkuerangaistus) päättyy automaattisesti säännön 111 ii perusteella. Joukkue on vajaalukuinen pienen rangaistuksen (tai joukkuerangaistuksen) takia ja joukkuetta vastaan tuomitaan siirretty iso rangaistus ja automaattinen pelirangaistus (tai ottelurangaistus), mutta ennen kuin peli katkaistaan ei-rikkonut joukkue tekee maalin. Tilanne 5 Vanhin kärsittävänä oleva pieni rangaistus päättyy (Sääntö 111 ii) ja siirretty iso rangaistus ja automaattinen pelirangaistus (tai ottelurangaistus) tuomitaan rikkoneelle pelaajalle normaalisti. Pelaajalle tuomitaan iso rangaistus ja pelirangaistus ja tämän jälkeen toisesta tilanteesta ottelurangaistus joko ennen tai pelin katkaisemisen jälkeen. Joukkueen on laitettava sijainen 10 minuutiksi rangaistusaitioon kärsimään rangaistuksia, jonka ajan joukkue pelaa vajaalukuisena. Pöytäkirjaan merkitään rikkeen tehneelle pelaajalle minuuttia. 14 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n15 Tilanne 6 Joukkueen toimihenkilölle tuomitaan ottelurangaistus. Jos joukkueen toimihenkilölle tuomitaan ottelurangaistus, joukkueen pelaajapenkille jäävän toimihenkilöstön täytyy, kapteenin välityksellä, määrätä kuka kenttäpelaajista kärsii viiden (5) minuutin rangaistuksen. Joukkue pelaa tämän ajan vajaalukuisena ellei jokin muiden sääntökohtien mukainen tilanne muuta vajaalukuisuutta. ESIMERKKEJÄ MAALISTA VAJAALUKUISTA JOUKKUETTA VASTAAN (1) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:30 maali 4:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan Ajassa 3:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan A9 palaa jäälle ajassa 4.00 (2) A-joukkue B-joukkue B11 2 min 3:00 A6 2 min 3:30 A9 2 min 4:00 maali 4:30 A6 palaa jäälle ajassa 4:30 (3) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B11 2 min 3:00 A9 5 min + PR 3:30 maali 4:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan Ajassa 3:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan A9 poistetaan pelistä. Sijaiskärsijä kärsii A9:n 5 min rangaistuksen. Kukaan ei pääse jäälle ajassa 4:00 (4) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PR 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:30 maali 4:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan A6 poistetaan pelistä. A6:n sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen. Ajassa 3:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan A9 palaa jäälle ajassa 4.00 (5) A-joukkue B-joukkue A6 5 min+ PR 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:00 maali 4:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan A6 poistetaan pelistä. A6:n sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen. Kukaan ei pääse jäälle ajassa 4:00 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 15\n16 (6) A-joukkue B-joukkue A6 2+5 min +PR 4:00 A9 2 min 8:00 maali 9:15 A6 poistetaan pelistä. A6:n sijaiskärsijä kärsii 2 ja 5 min rangaistukset. A9 palaa jäälle ajassa 9:15, koska A9:n rangaistus on ensimmäinen (ts. vanhin kellossa ) kärsittävistä pienistä rangaistuksista. (7) A-joukkue B-joukkue A6 2+5 min +PR 4:00 A9 2 min 9:10 maali 9:15 A6 poistetaan pelistä. A6:n sijaiskärsijä kärsii 2 ja 5 min rangaistukset. A6:n sijaiskärsijä palaa jäälle ajassa 9:15, koska A6:n pieni rangaistus on ensimmäinen kärsittävistä pienistä rangaistuksista. (8) A-joukkue B-joukkue A7 5 min + PR 3:00 A11 5 min + PR 3:10 A12 2 min 4:00 maali 4:30 A7 poistetaan pelistä. Sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen. A11 poistetaan pelistä. Sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen. Kukaan ei pääse jäälle, koska A12 ei kärsi pientä rangaistusta maalin syntyhetkellä. (9) A-joukkue B-joukkue A4 2 min 10:00 A7 2 min 10:30 A9 2 min 11:00 B8 2 min 11:00 maali 12:10 Ajassa 11:00 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 5 vastaan, koska A9:n ja B8:n rangaistukset kumoavat toisensa (sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä). A4 palaa jäälle ajassa 12:00 ja joukkueet pelaavat 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Tällöin A7:n pieni rangaistus on ainoa pelikellossa kärsittävänä oleva rangaistus. A7 palaa jäälle maalista ajassa 12:10. (10) A-joukkue B-joukkue A9 5 min + PR 3:00 A6 2 min 3:30 B min 3:30 maali 4:30 A9 poistetaan pelistä. A9:n sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen (ja palaa jäälle 8:00). Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A6:n pieneen rangaistukseen ja B11:n toiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. B-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään B11:n normaalisti kärsittävää toista pientä rangaistusta. B11 palaa jäälle 7:30:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. Kukaan ei pääse jäälle maalista. 16 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n17 (11) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PR 3:00 A9 2 min 3:30 B11 5 min + PR 3:30 maali 4:00 A6 poistetaan pelistä. Sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen ja palaa jäälle 8:00. B11 poistetaan pelistä. Sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen ja palaa jäälle 8:30. Ajassa 3:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A9:n pieneen rangaistukseen ja B11:n isoon rangaistukseen ei sovelleta samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. A9 palaa jäälle maalista 4:00. (12) A-joukkue B-joukkue A min 12:00 B3 2 min 12:00 A9 2 min 13:15 maali 13:30 Ajassa 12:00 A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään A7:n normaalisti kärsittävää yhtä pientä rangaistusta, koska A7:n toiseen pieneen rangaistukseen ja B3:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. B-joukkueen maalista ajassa 13:30 A7:n sijainen palaa jäälle. A7 palaa jäälle 15:30:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. (13) A-joukkue B-joukkue A7 2 min 3:30 B11 2 min 3:30 B14 5 min + PR 3:30 B19 2 min 3:30 maali 4:00 B14 poistetaan pelistä. B14 sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen ja palaa jäälle 8:30. Ajassa 3:30 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 3 vastaan, koska A7:n pieneen rangaistukseen ja B19:n tai B11:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. Maalista 4:00 joko B19 tai B11 palaa jäälle (kumpi kärsii pientä rangaistusta kapteenin alkuperäisen valinnan mukaisesti). (14) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PR 3:00 A9 2 min 3:30 B11 2 min 3:30 maali 4:00 A6 poistetaan pelistä. A6:n sijaiskärsijä kärsii 5 min rangaistuksen ja palaa jäälle 8:00. Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Maalista 4:00 ei kukaan palaa jäälle, koska sijainen kärsii A6:n isoa rangaistusta. A9 ja B11 palaavat jäälle 5:30:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 17\n18 (15) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 A9 2 min 4:00 maali 4:30 maali 5:30 Ajassa 4:30 A8:n ensimmäinen pieni rangaistus päättyy maalista ja peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Ajassa 5:30 A9:n pieni rangaistus päättyy maalista ja peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. ESIMERKKEJÄ MAALIN SYNTYESSÄ SIIRRETYN RANGAISTUSVIHELLYKSEN AIKANA (1) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 A min (S) (S) = siirretty rangaistusvihellys maali 4:30 Maalista A15 palaa peliin A23:n kaksinkertainen pieni rangaistus tuomitaan ajassa 4:30 (2) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:30 A23 2 min (S) maali 4:10 Kenenkään rangaistus ei pääty Maali poistaa siirretty rangaistusvihellyksen ja A23:n rangaistusta ei tuomita. A-joukkue ei ole vajaalukuinen maalin syntyessä (3) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:30 A23 2 min 4:00 maali 4:30 A15 rangaistus päättyy maalista. Hänen pieni rangaistuksensa on vanhin kellossa kärsittävänä oleva rangaistus (4) A-joukkue B-joukkue A15 5 min 3:00 A23 2 min 3:30 B12 2 min 4:00 maali 4:30 A23 rangaistus päättyy. Joukkue on vajaalukuinen pienen rangaistuksen takia. (5) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:00 A23 2 min 3:15 maali 4:30 A23 rangaistus päättyy. 18 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n19 (6) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:30 A23 2 min 4:00 B3 2 min (S) maali 4:30 B3 siirrettyä rangaistusvihellystä ei tuomita. B12 rangaistus ei tee joukkueesta vajaalukuista (7) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:30 A23 2 min 4:00 A6 2 min (S) maali 4:30 A15 rangaistus päättyy. A6:n pieni rangaistus alkaa ajassa 4:30. (8) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:30 A23 2 min 4:00 maali 5:00 A15 rangaistus päättyy ajassa 5:00. Joukkueet ovat tasalukuiset maalin syntyhetkellä. (9) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 A23 2 min 3:30 B12 2 min 4:00 maali 4:30 A15 rangaistus päättyy. (10) A-joukkue B-joukkue B12 2 min 3:00 A15 2 min 3:30 A23 5 min 4:00 maali 4:30 A15 rangaistus päättyy. Joukkue on vajaalukuinen pienen rangaistuksen takia. (11) A-joukkue B-joukkue A15 5 min 3:00 B12 5 min 3:30 A23 2 min 4:00 maali 4:30 A23 rangaistus päättyy. Joukkue on vajaalukuinen pienen rangaistuksen takia. (12) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 3:00 B12 2 min 3:00 A23 5 min 3:30 A6 2 min (S) maali 4:30 A6:n rangaistusta ei tuominta (ellei kyseessä ole iso rangaistus tai ottelurangaistus). Joukkue ei ole vajaalukuinen pienen rangaistuksen takia. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 19\n20 SÄÄNTÖ SAMANAIKAISET RANGAISTUKSET 1. Poista niin monta rangaistusta kuin mahdollista. 2. Minimoi sijaisten lukumäärä rangaistusaitiossa. 3. Maksimoi jäällä olevien pelaajien lukumäärä. ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA RANGAISTUKSISTA (PIENET RANGAISTUKSET) (1) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B11 2 min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. (2) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B11 2 min 3:00 A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään A6:n normaalisti kärsittävää toista pientä rangaistusta A6:n toiseen pieneen rangaistukseen ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (3) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A9 2 min 3:30 B11 2 min 3:30 Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n pieneen rangaistukseen ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (4) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A9 2 min 3:30 B11 2 min 3:30 A7 2 min 3:30 Ajassa 3:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A7:n tai A9:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (5) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A9 2 min 3:15 B min 3:15 Ajassa 3:15 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n pieneen rangaistukseen ja B12:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (6) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A min 4:00 B min 4:00 Ajassa 4:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen ja B12:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. 20 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n21 (7) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:00 A6:n tai A9:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (8) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A9 2 min 3:30 B min 3:30 Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A9:n pieneen rangaistukseen ja B11:n yhteen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. B-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään B11:n normaalisti kärsittävää yhtä pientä rangaistusta (9) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. Kummankin joukkueen on laitettava sijainen kärsimään pientä rangaistusta. Sijaiset palaavan jäälle ajassa 5:00. A6 ja B11 palaavat jäälle 15:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. (10) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 9:00 A9 2 min 9:20 B4 2 min 9:20 A8 2 min 9:20 B7 2 min 9:20 Ajassa 9.20 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A8:n, A9:n, B4:n ja B7:n pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (11) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 A6:n tai A9:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) ja B11:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (12) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 A9:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen ja B11:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 21\n22 (13) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A9 2 min 3:00 B12 2 min 3:00 A min 3:00 A7:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen ja B11:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten sääntöä A6:n tai A9:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) ja B12:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (14) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 B12 2 min 3:00 A min 3:00 A7:n ja A9:n kaksinkertaisiin pieniin rangaistuksiin ja B11:n pieniin rangaistuksiin ja B12:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä (15) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 B min 3:00 A7 2 min 3:00 A6:n tai A7:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) ja A9:n kolminkertaiseen pieneen rangaistukseen sekä B11:n ja B12:n kaksinkertaisiin pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä (16) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Kaikkiin pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (17) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B8 2 min 3:00 A min 3:00 B9 2 min 3:00 A5 2 min 3:00 B7 2 min 3:00 B-joukkueen kaikkiin kolmeen pieneen rangaistukseen ja A3:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sekä A5:n tai A6:n pieneen rangaistukseen (kapteenin valinta) sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä (18) A-joukkue B-joukkue A5 2 min 3:00 B8 2 min 3:00 A min 3:00 B9 2 min 3:00 A7 2 min 3:00 A5:n, A7:n, B8:n ja B9:n pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä Määräävänä tulkintana on saada jäälle mahdollisimman monta pelaajaa sekä välttää sijaisen asettamista rangaistuspenkille. 22 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n23 (19) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B min 3:00 A6 2 min 3:00 B min 3:00 A min 3:00 A6:n, A7:n, B8:n ja B9:n pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä Määräävänä tulkintana on välttää sijaisen asettamista rangaistuspenkille. (20) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 A9 2 min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A6:n ja A9:n pieneen rangaistuksiin ja B11:n kaksinkertaiseen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (21) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B8 2 min 3:00 A9 2 min 3:00 B7 2 min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Kaikkiin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (22) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Kaikkiin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. (23) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B11 2 min 3:00 A min 3:00 A6:n pieneen rangaistukseen ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten sääntöä. A-joukkue pelaa vajaalukuisena neljä minuuttia (A9). A9 palaa jäälle 7:00. A6 jäälle 15:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla ja B11 palaa jäälle 5:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. (24) A-joukkue B-joukkue A6 rangaistuslaukaus 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 23\n24 (25) A-joukkue B-joukkue A15 2 min 4:00 B10 2 min 4:20 A18 2 min 4:30 A min 5:00 B21 2 min 5:00 Ajassa 4:20 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. Ajassa 4:30 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan. Ajassa 5:00 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan. Ajassa 5:00 A77:n n toiseen pieneen rangaistukseen ja B21:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. A77:n toisen pienen rangaistuksen kärsii sijainen. Ajassa 6:00 alkaa A77:n sijaiskärsijän rangaistus, mutta A15 jää rangaistuspenkille rangaistuksensa päättymistä seuraavaan pelikatkoon asti ja joukkueet pelaavat 3 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A77 palaa jäälle 10:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla B21 palaa jäälle 7:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. (26) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A7 2 min 3:30 B9 2 min + PR 3:30 Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. B9 poistetaan ottelusta. B9:n tilalle ei tarvita sijaiskärsijää, koska A7:n ja B9:n pieniin rangaistuksiin sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA ISOISTA RANGAISTUKSISTA (1) A-joukkue B-joukkue A3 5 min + PR 3:00 B8 5 min + PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon, koska A3 ja B8 poistetaan ottelusta. (2) A-joukkue B-joukkue A1 (maalivahti) 5 min + PR 3:00 B8 5 min + PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon, koska A1 ja B8 poistetaan ottelusta. ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA PIENISTÄ JA ISOISTA RANGAISTUKSISTA (1) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A9 5 min + PR 3:30 B14 5 min + PR 3:30 Ajassa 3:30 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n ja B14:n isoon rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon, koska A9 ja B14 poistetaan ottelusta. 24 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n25 (2) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A min + PR 4:00 B min + PR 4:00 Ajassa 4:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A7:n ja B19:n rangaistuksiin (isoon ja pieneen) sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. Joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon, koska A7 ja B19 poistetaan ottelusta. (3) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 A5 2 min 4:00 B11 2 min 4:00 A7 5 min + PR 4:00 B19 5 min + PR 4:00 Ajassa 4:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A5:n ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. A7:n ja B19:n isoon rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijöitä rangaistusaitioon, koska A7 ja B19 poistetaan ottelusta. (4) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B min + PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A3:n ja B8:n yhteen pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään A3:n normaalisti kärsittävää toista pientä rangaistusta. Sijainen palaa jäälle 5:00. B-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään B8:n normaalisti kärsittävää isoa rangaistusta. Sijainen palaa jäälle 8:00. B8 poistetaan ottelusta. (5) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 B8 2+5 min +PR 3:00 A5 2 min 3:00 B9 5 min + PR 3:00 A7 5 min + PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 4 vastaan. A7:n ja B8:n isoon rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. A5:n ja B8:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. A7, B8 ja B9 poistetaan ottelusta. B-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään B9:n normaalisti kärsittävää isoa rangaistusta. Sijainen palaa jäälle 8:00. Määräävänä tulkintana on saada jäälle mahdollisimman monta pelaajaa sekä välttää sijaisen asettamista rangaistuspenkille. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 25\n26 (6) A-joukkue B-joukkue A7 2 min 4:00 A9 5 min + PR 5:00 B4 5 min + PR 5:00 A8 2 min 5:10 B3 2 min 5:10 A4 2 min 5:10 B7 2 min 5:10 Ajassa 4:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan Ajassa 5:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A9:n ja B4:n isoon rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Sijaisia ei tarvita, koska A9 ja B4 poistetaan ottelusta. Ajassa 5:10 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A4:n, A8:n, B3:n ja B7:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten sääntöä. (7) A-joukkue B-joukkue A3 2+5 min +PR 3:00 B8 2+5 min +PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A3:n ja B8:n kaikkiin (pieneen ja isoon) rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. Sijaisia ei tarvita, koska A3 ja B8 poistetaan ottelusta (8) A-joukkue B-joukkue A3 2 min 3:00 B8 2 min 3:00 A7 5 min + PR 3:00 B9 5 min + PR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A3:n ja B8:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. A7:n ja B9:n isoon rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Sijaisia ei tarvita, koska A7 ja B9 poistetaan ottelusta. (9) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PR 3:00 B11 2 min 3:00 A9 2 min 3:00 A9:n pieneen rangaistukseen ja B11:n pieneen rangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten -sääntöä. A6 poistetaan ottelusta. ESIMERKKEJÄ SAMANAIKAISISTA ISOISTA JA OTTELURANGAISTUKSISTA (1) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PR 3:00 B7 OR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A6:n ja B7:n ottelurangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon. (2) A-joukkue B-joukkue A6 OR 3:00 B7 OR 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A6:n ja B7:n ottelurangaistukseen sovelletaan samanaikaisten rangaistusten - sääntöä. Joukkueiden ei tarvitse laittaa sijaiskärsijää rangaistusaitioon. 26 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF\n27 SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN SIIRRETTY ALKAMISAIKA ESIMERKKEJÄ SIIRRETYISTÄ RANGAISTUKSISTA (1) A-joukkue B-joukkue A min 13:00 A6 2 min 20:00 (erän päätyttyä) Ajassa 20:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Erän päätyttyä tuomittu pieni rangaistus alkaa seuraavan erän alussa. A6:n käytösrangaistus käynnistyy uudelleen ajassa 22:00 pienen rangaistuksen päätyttyä. A6 jäälle 29:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään pientä rangaistusta erän alussa ja sijainen palaa jäälle 22:00. (2) A-joukkue B-joukkue Seuraavat rangaistukset määrätään A-joukkueelle pelikatkolla A4 2 min 3:00 A5 2 min 3:00 A min 3:00 A7 5 min + PR 3:00 A7 poistetaan ottelusta. A7:n iso rangaistus kärsitään viimeisenä (sijainen kärsii). Ajassa 3:00 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Muiden rangaistusten kärsimisjärjestys on vapaasti joukkueen kapteenin valittavissa, vaikka yksi rangaistuksista on kaksinkertainen pieni rangaistus. (3) A-joukkue B-joukkue A6 2 min 3:00 B min 3:00 B7 2 min 3:30 (ollessaan rangaistusaitiossa) Ajassa 3:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 4 vastaan. B-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään B7:n toista pientä rangaistusta. Ajassa 3:30 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 4 vastaan. B7:n sijainen kärsii myös B7:n uuden rangaistuksen edellisen päätyttyä eli yhteensä 4 min (ja palaa jäälle 7:00). Jos A-joukkue ei tee maalia, niin peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 4 vastaan aina 7:00 asti. B7 kärsii yhteensä kuusi (6) minuuttia ja palaa jäälle 9:00:n jälkeen ensimmäisellä pelikatkolla. (4) A-joukkue B-joukkue A min 3:00 A8 2 min 3:00 A9 2 min (JR) 3:00 Ajassa 3:00 peliä jatketaan 3 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Ajassa 3:00 A8:n ja A9:n pienet rangaistukset kärsitään (rangaistuskelloon). Ajassa 5:00 A7 aloittaa pienten rangaistuksiensa kärsimisen. Ajassa 5:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. Ajassa 5:00 joko A8 tai A9 palaa jäälle (kapteenin valinta). Tulkinnan määräävänä tekijänä on maksimoida jäällä olevien pelaajien määrä. Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF 27\n28 (5) A-joukkue B-joukkue A6 5 min + PRK 3:00 A8 (A6:n 2 min 3:30 sijainen) (ollessaan rangaistusaitiossa) A8 (A6:n 10 min 4:00 sijainen) (ollessaan rangaistusaitiossa) A6 poistetaan pelistä. A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään A6:n isoa rangaistusta (joukkueen valinta A8). Ajassa 3:30 A8:lle tuomitaan pieni rangaistus (olleessaan rangaistusaitiossa). A8:n pieni rangaistus käynnistyy ajassa 8.00 ison rangaistuksen päätyttyä. Ajassa 4:00 A8:lle tuomitaan käytösrangaistus (olleessaan rangaistusaitiossa). Ajassa 4:00 peliä jatketaan 4 kenttäpelaajalla 5 vastaan. A-joukkueen on laitettava sijainen kärsimään A8:n pientä rangaistusta. A8:n käytösrangaistus käynnistyy ajassa 10:00 pienen rangaistuksen päätyttyä. Jos lisärangaistuksia ei tuomita ja B-joukkue ei tee maalia ison rangaistuksen päätyttyä ajassa 8.00, ajassa 10:00 peliä jatketaan 5 kenttäpelaajalla 5 vastaan. SÄÄNTÖ RANGAISTUSTEN KESTO / KÄYTÖSRANGAISTUS Siirretty rangaistus on tulossa A-joukkueelle. B-joukkueen pelaaja laukaisee kiekon vastustajan maalia kohti. Maalivahti torjuu kiekon, saa kiekon haltuunsa ja tarkoituksellisesti ohjaa kiekon kanssapelaajalleen. Peli katkaistaan. Päätuomari on nostanut kätensä ylös A-joukkueen siirretyn rangaistuksen merkiksi ja B- joukkue on vaihtanut maalivahtinsa ylimääräiseen kenttäpelaajaan. B-joukkueen pelaaja kuljettaa kiekkoa oman maalinsa editse, jolloin A-joukkueen pelaaja häiritsee mailalla häntä ja kiekko menee tyhjään maaliin. Tilanne 3 Maalia ei hyväksytä, koska kiekko meni maaliin siirretyn rangaistuksen aiheuttaneen joukkueen pelaajan toiminnan tuloksena (katso Sääntö 114 v). Peli katkaistaan ja siirretty rangaistus tuomitaan A-joukkueen pelaajalle. Päätuomari on nostanut kätensä ylös A-joukkueen siirretyn rangaistuksen merkiksi ja B- joukkue on vaihtanut maalivahtinsa ylimääräiseen kenttäpelaajaan. B-joukkueen pelaajalla on kiekko hallussaan ja hän yrittää syöttää kiekon kanssapelaajalleen, mutta kiekko kimpoaa A-joukkueen pelaajasta mennen suoraan tyhjään maaliin. Tilanne 4 Maalia ei hyväksytä ja siirretty rangaistus tuomitaan. Päätuomari on nostanut kätensä ylös A-joukkueen siirretyn rangaistuksen merkiksi ja B- joukkue on vaihtanut maalivahtinsa ylimääräiseen kenttäpelaajaan. B-joukkueen pelaaja ampuu kiekon, joka osuu keskiviivan takana olevaan A-joukkueen pelaajaan ja kimpoaa tästä B-joukkueen tyhjään maaliin. Maalia ei hyväksytä ja siirretty rangaistus tuomitaan. 28 Suomen Jääkiekkoliitto ry ja IIHF


Opiskelun erityiset painoalueet – Erityisopetus\nEnnen oppiaineen yksilöllistämistä täytyy kokeilla opiskelun erityisiä painoalueita. Erityisiä painoalueita voidaan käyttää myös eriyttämisen menetelmänä. Erityisten painoalueiden määrittelyn tavoitteena on auttaa oppilasta oppimaan oppiaineen välttämättömät sisällöt.\nOpiskelun erityisiä painoalueita voidaan käyttää vain tehostetun tai erityisen tuen aikana. Ne määritellään oppimissuunnitelmassa tai HOJKSissa.\nPainoalueiden määrittely on oppilasta opettavan opettajan tehtävä. Opettaja myös päättää, mitä oppikirjoja ja/tai muuta opiskelumateriaalia opiskelussa käytetään opetussuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Opiskelun erityiset painoalueet muodostuvat oman vuosiluokan keskeisimmistä sisällöistä eli ns. ydinsisällöistä. Painoalueet eivät voi olla esim. alempien vuosiluokkien tavoitteita ja sisältöjä, vaan oppilas pyrkii oman vuosiluokkansa tavoitteisiin.\nOpiskelun erityiset painoalueet eri oppiaineissa laaditaan yhteistyössä oppilaan ja huoltajan kanssa sekä kirjataan oppimissuunnitelmaan tai HOJKSiin. Oppimissuunnitelmassa tai HOJKSissa kuvataan konkreettisesti, miten oppilas työskentelee ja mitä muuta tukea hän saa. Myös osaamisen osoittamisen tavat kirjataan pedagogisiin asiakirjoihin. Oppilas voi antaa erilaisia näyttöjä ja hänellä voi olla kokeita, jotka keskittyvät näihin painoalueisiin. Oppilaan ja huoltajan tulee tietää, miten painoalueisiin keskittynyt opiskelu näkyy todistukseen merkityssä arvosanassa.\nKun painoalueiden sisältöjä määritellään, kannattaa käyttää apuna paikallista opetussuunnitelmaa, josta löytyy tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaiset sisällöt. Myös hyvää osaamista kuvaavat arviointikriteerit 6. vuosiluokan päätteeksi ja päättöarvioinnin kriteerit hyvälle osaamiselle auttavat sisältöjen määrittelyssä. Erityisten painoalueiden mukaan opiskeltaessa suorituksia arvioidaan suhteessa yleisen oppimäärän tavoitteisiin.\nPainoalueittain opiskelu on useimmiten luonteeltaan väliaikaista. Opetuksen sisältöjä pitää lisätä oppilaan edistymisen mukaisesti.\nMikäli edes keskeisiin sisältöihin liittyvien tavoitteiden saavuttaminen ei ole mahdollista, oppimäärä voidaan yksilöllistää. Tarkempaa tietoa yksilöllistämisestä Opetussuunnitelman perusteiden luvussa 7.4.4. Opetussuunnitelman perusteet (linkki siirtää sivulle)\nLisätietoa opiskelun erityisistä painoalueista OPH:n sivuilla (linkki siirtää sivulle)


Viherrin: lokakuuta 2020\nklo lokakuuta 24, 2020 20 kommenttia:\nKiertelin tänään puutarhassa keräämässä talteen lisää perennojen ja kesäkukkien siemeniä. Keräilin siemenkotia sisälle kuivumaan eriparisiin asetteihin, joita käytän myös kukkaruukkujen alustana. Myöhemmin erottelen niistä siemenet ja laitan ne paperipusseihin säilöön. Sää oli aurinkoinen ja syksyisen kirpeä, meillä ei ole vielä ollut sellaisia pakkasöitä, että kukinta olisi loppunut. Toki monet siemenet olisi kannattanut kerätä ajat sitten kuivempaan aikaan, mutta ei nyt vieläkään ihan myöhäistä ole.\nVarjoliljan ja unikon siemenkotia\nKelloköynnökset olivat tehneet todella vähän siemenkotia, etsin niitä jo aiemmin ja otin talteen mitä löysin. Löysin netistä selitykseksi, että ne tarvitsisivat isompia pölyttäjiä, lepakoita tai kolibreja! Suomalaiset lepakot eivät välitä kukista. Ilmeisesti isot kiitäjät käyvät myös pölyttäjiksi, mutta ehkä meillä ei ole ollut niitäkään. Kukka ei pölytä itse itseään vaan siitepölyä olisi voinut siirtää vaikka siveltimellä kukasta toiseen. Ehkä sitten ensi vuonna!\nJätän kelloköynnöksen siemenkodat kokonaisina kuivumaan ja avaan ne vasta myöhemmin.\nPalkoja tekevillä kasveilla taas neuvotaan, että palkojen kannattaa antaa ensin hiukan ruskettua ennen kuin ne kerää. Tämä siksi, että siemenet ehtisivät kypsyä. Tutkailin tuoksuherneiden palkoja. Iso osa oli edelleen ihan vihreitä. Sama juttu pavuilla. Koitin valita vähän ruskistuneita palkoja. Tänä keväänä kylvin tuoksuherneitä vain ostetuista siemenistä niin en ole ihan selvillä, miten tarkkaa puuhaa omien siemenien keruu on.\nVaaleanpunaisilla unikoilla on pienet siemenkodat\nAkileijat ovat varistaneet suurimman osan siemenistään jo ajat sitten. Niitä sitten putkahtelee taas uuden näköisiä kukkapenkeistä, kun eri lajikkeet risteytyvät. Samoin sormustinkukat levittävät siemeniään kaikkialle, niitä en vaivaudu keräämään. Sormustinkukan ruusuketaimia siirtelen välillä parempiin paikkoihin. Unikoissa oli hyvin vielä siemenkodat kiinni. Keräsin vaaleanpunaisten unikoiden siemenkotia tänään vielä lisää.\nAkileijoissakin oli vielä hiukan siemeniä tallessa\nKehäkukan siemenet ovat isoja ja kivoja kerätä ja itävät hyvin. Ne ovat klassikko, jota olen kerännyt "aina". Siksi niitä myös kasvaa puutarhassa joka vuosi. Keräsin myös samettikukan siemeniä.\nRyhmäsamettikukka Tagetes 'Alumia Vanilla Cream'\nVanhat asetit sopivat hyvin siementen lajitteluun (samettikukka)\nTosi hauskan näköiset siemenkodat on tarhaneidolla. Tarhaneito on vanhanajan kesäkukka. Siemenkodat sopivat myös kuivakukiksi. Niiden sisällä on kauniisti kiiltävät pienet mustat siemenet. Kosmoskukka ja isomaksaruoho kukkivat rinnakkain. Näistä otin vain kuvan, en siemeniä.\nTarhaneidon (Nigella damascena) siemenkotia, siemenet näkyvät kuvassa kupin pohjalla.\nKosmoskukka ja isomaksaruoho\nMukavaa uutta viikkoa ja lokakuun jatkoa! Oletko keräillyt siemeniä? Olisin erityisen kiinnostunut kuulemaan, millaisia kokemuksia muilla on tuoksuherneiden siementen keruusta ja kylvöstä. Onko ihan helppoa vai onko jotakin niksejä? Onko tullut hauskoja risteytyksiä vai tutun näköisiä kukkia? Yritin etsiä aiheeseen liittyviä blogipostauksia, mutta ei ollut ihan helppoa.\nklo lokakuuta 18, 2020 16 kommenttia:\nTunnisteet: kelloköynnös, kesäkukat, perennat, puutarha, syystyöt\nOlen täällä taas! Pienen tauon jälkeen blogin on taas tarkoitus päivittyä säännöllisesti. Tänään katsellaan, miltä syksyinen puutarhani näyttää pyöreän päivämäärän päivänä 10.10.2020. Tällä päivämäärällä on sekä Aleksin Kiven päivä että Maailman mielenterveyspäivä. Molemmat tärkeitä päiviä, mutta itselleni mielenterveyspäivän teema on tällä kertaa ajankohtaisempi, joten käsitellään sitä puutarhakierroksen ohessa. Mukana myös tekemistä odottavat syystyöt puutarhassa.\nLokakuun vieriessä eteenpäin syksy on vahvasti läsnä. Sää on kuitenkin ollut lämmin eikä yöpakkasia ole ollut, joten kukinta jatkuu. Itse olen viime ajat ollut paljon poissa kotoa töiden takia, joten monet syyspuuhat ovat edelleen vaiheessa. Tarkoitus on ainakin kerätä vielä siemeniä talteen ja kaikenlaista siistimistä voisi tietysti tehdä, mutta eihän se pakollista ole.\nSiemenkodat odottavat kerääjää\nTalitintit ja mustarastaat pyörivät pihapiirissä ja odottelevat ruokintakauden alkua. Valokuviin ne eivät halunneet vaan tirskuttivat puiden latvoissa, kun yritin liittyä niiden seuraan. Oravalla oli kaverinsa kanssa sellainen vauhti, että se ehti vain puoliksi pysähtyä kuvaan. Hanhet ylittivät puutarhan rauhallisin siiveniskuin.\nMielenterveyspäivän teemana on tänä vuonna kuunteleminen. Hyvinvointiimme vaikuttaa merkittävästi se, miten tulemme kohdatuiksi, Minulle tämä on hyvin ajankohtainen asia.\nOlen viime päivinä kärsinyt vanhan terveysongelman paluusta ja ollut sen takia hankalissa tilanteissa. Se että toinen kuulee, vastaa ja keskustelee ihan arkisista asioista vaikka puhelimessa, on kannatellut joidenkin vaikeiden hetkien yli. En nyt jaksa avata sen enempää, mutta kyse on siis fyysisestä vaivasta, mutta huomaan, miten mielenterveys silti vahvasti kietoutuu asiaan. Oman perheen tuki on tosi tärkeä.\nMielenterveyspäivä kannustaa meitä näyttämään ”vihreää valoa” kuuntelemiselle ja kannustaa jokaista aitoihin läsnäoleviin kohtaamisiin. – Ketä sinä voisit kuunnella?\nKaunopunahatut ovat vanhat tutut (ylempi kuva), mutta puutarhaan oli avautunut vielä uusi kukkija! Punaisten salkoruusujen lisäksi siellä on nyt valkoinen. Menipä sillä myöhään, mutta vielä ehtii! Hortensiat totta kai kukkivat edelleen (seuraavisssa kuvissa).\nOven edustan "nurmi" on aina muistuttanut enemmän metsän pohjaa kuin nurmikkoa. Se on hyvä, koska se ei vaadi paljon hoitoa. Syksyisin sinne kohoaa monenlaisia sieniä, yleensä matoisia jo maasta noustessaan. Olin tänään kuvauskierroksella iloisesti yllättynyt, kun siellä oli komea tatti, joka oli ihan syömäkelpoisessa kunnossa. Ilmeisesti laji oli uusi myös paikalliselle toukkakannalle, kun olivat jättäneet sen rauhaan.\nTatti, jonka nappasin talteen kuvan oton jälkeen\nIloisimpia värejä puutarhassa edustavat tällä hetkellä pensasmustikka ja tuoksuherneet. Pensasmustikalla on upean punainen syysväri ja tuoksuherneet taas kukkivat edelleen. Kuvassa pensasmustikan takana häämöttää pieni japaninvaahtera, joka on yhä melko vihreä. Tärkein ja kiireellisin tekemätön syystyö on pensasmustikan ja muiden jänisten herkkujen suojaaminen ennen kuin hampaat iskeytyvät niihin!\nTerassilla kukkii muutakin kuin tuoksuherneet. Keijunmekko amppelissa sekä kelloköynnös ja jalokärhö Jackmannii säleikössä.\nProjekteista merkittävin on tällä hetkellä muuripenkin uudistus. Sen parissa ahertaa mun mies. Muuri on ollut kauan paikoillaan ja kallistunut. Havut ovat kasvaneet valtavasti ja niiden juuristo on varmasti osasyyllinen ongelmaan. Muuria siirretään ja multatila kasvaa reippaasti. Sain juuri pari puskaa purppurapunalatvaa. Se on niin suurikokoinen perenna, että se varmasti pärjää hyvin noiden sivulle törröttävien katajien kaverina eikä jää kakkoseksi. Eli kuvassa vasempaan reunaan tulossa purppurapunalatvat. Sieltä on muuri tällä hetkellä poistettu ja tuossa pinossa väliaikaisesti.\nNöpö on tyytyväinen, että sää on vaihteeksi vähän parempi eikä tuuli meinaa viedä viiksikarvoja. Vasemmalla aivan vaaleaksi lehdiltään muuttunut köynnöshortensia ja takana pieni purppurapihta. Tähän lähistölle pitäisi istuttaa tulppaanin sipulit maahan, siinä vielä yksi tärkeä rästissä oleva syystyö. (Tärkeä vain siksi, että ne sipulit on jo ostettu.) Mukavaa viikonloppua!\nklo lokakuuta 10, 2020 14 kommenttia:\nTunnisteet: hortensia, Nöpö, perhe, puutarha, syystyöt, syysvärit


RYM Oy - EtusivuPalauteLinkkej�SivukarttaEtusivuYritysUsein kysytty�TutkimusohjelmatOsallistuminenTapahtumatYhteystiedotEtusivu\nMiten hallita tuotetietoa?Miten hallita tuotetietoa?21.10.�-�Dipoli, EspooTeollisuuden hajautetun tiedonhallinnan yhdistys THTH ry j�rjest�� seminaarin 21.10.2010 Dipolissa. Seminaari on kohdistettu asiantuntijoille, jotka toimivat rakennusteollisuusyrityksiss�, suunnittelu- ja arkkitehtitoimistoissa tai -tutkimuslaitoksissa rakennus- ja tuotetiedon parissa. Seminaari k�sittelee my�s yleisesti j�rjestelmien v�list� tiedonsiirtoa. OHJELMA\nLounas 12 - 13\n13:00 Avaus. -- Ari Puuskari, Profox Companies Oy, THTH ry:n hallituksen puheenjohtaja Avauspuheenvuoro asettaa p�iv�n tavoitteet ja esittelee seminaarin puhujat ja esitykset. 13:15 Rakennuttajan tiedonhallinnan nykytila ja tarpeet.\n-- Kari Ristolainen, Senaattikiinteist�t. 13:45 IFC/Building Smart - Suomen aktiviteetit kansainv�lisell� areenalla -- Tomi Henttinen, Gravicon Oy 14:15 Kahvi 14:40 Talotehtaan tiedon- ja toimitusverkoston hallinta.\n-- Pekka Partanen, Jukka-talot.\n-- Alustus: Jouni Kuivanen, Vertex Systems 15:10 Tulevaisuuden nollaenergiarakentamisen suunnittelu- ja simulointihaasteet.\n-- Jari Shemeikka, VTT 15:40 Mallipohjainen tiedonhallinta prosessiteollisuuden hankkeissa. SEFRAM-hanke *)\n-- Juha Pohjala, Norfello Oy 16:10 BIM Safety - tuotetietomallin hy�dynt�minen rakennusturvallisuudessa.\n-- Markku Kiviniemi ja Kalle K�hk�nen, VTT\n16:40 Loppukeskustelu 17:00 Tilaisuus p��ttyy\n*) SEFRAM on THTH ry:n koordinoima tutkimushanke, jossa kehitettiin palvelualustaa yritysten j�rjestelmien v�liseen tiedonsiirtoon.\nIlmoittautumiset seminaariin viimeist��n 15.10.2010 joko s�hk�postitse jarmo.soderman(at)ththry.org tai puhelimitse 040-5017231.\nTapahtuman j�rjest�� THTH ry. TakaisinTutkimuksen keih��nk�rki�Built Environment\nProcess Re-engineering (PRE)Sis�ymp�rist�Energizing SocietyTulevien tutkimusohjelmien aihioita\nUudet sivut auki, kommentoi\n21.4.2010 klo 17:08


Sivuosa-Oscar kaikkien aikojen vanhimmalle voittajalle | Yle Uutiset | yle.fi\n27.2.2012 klo 5:16\n| päivitetty 9.6.2012 klo 14:29\nSivuosa-Oscar kaikkien aikojen vanhimmalle voittajalle\nParhaan sivuosanäyttelijän Oscarilla elokuvasta Beginners palkitusta 82-vuotiaasta Christopher Plummerista tuli Hollywoodissa järjestetyssä gaalassa vanhin Oscarin koskaan saanut näyttelijä. Meryl Streep sai puolestaan jo kolmannen Oscarinsa napattuaan parhaan naisnäyttelijän palkinnon roolistaan Margaret Thatcherina. The Artist-mykkäelokuva kahmi viisi palkintoa, muun muassa parhaan elokuvan, parhaan ohjaajan ja miespääosan palkinnot. Myös fantasiaelokuva Hugo sai viisi Oscaria.\nNäyttelijät Christopher Plummer ja Melissa Leo poseerasivat Oscar-gaalan tiedotustilaisuudessa Los Anglesissa sunnuntaina.\nKuva: Paul Buck / EPA\nTähdet tuikkivat Oscar-gaalassa\nHollywood palkitsi parhaat näyttelijät ja muut elokuva-alalla kunnostautuneet jo 84. kerran järjestetyssä gaalassa. Katso juhlahumua kuvagalleriasta.\n- Sinä olet vain kaksi vuotta minua vanhempi, kultaseni. Missä olet ollut kaikki nämä vuodet? Plummer kysyi kiitospuheessaan Oscar-patsaalta.\n- Harjoittelin Oscar-puhettani jo tullessani äitini kohdusta. Siitä on niin kauan, että teidän onneksenne olen unohtanut sen, hän jatkoi.\nEhdolla parhaasta miessivuosasta oli toinenkin 82-vuotias, Max von Sydow.\nMykkäelokuva kahmi palkintoja\nParhaaksi elokuvaksi valittiin mustavalkoinen ranskalainen mykkäelokuva The Artist. Elokuva sai yhteensä viisi palkintoa, eli yhtä paljon kuin Martin Scorsesen ohjaama fantasiaelokuva Hugo. Scorsesen elokuva joutui kuitenkin tyytymään enimmäkseen teknisiin palkintoihin, kun ranskalaiselokuva vei useimmat merkittävimmistä Oscareista.\nThe Artistin Jean Dujardinille ojennettiin parhaan miesnäyttelijän palkinto ja parhaana ohjaajana palkittiin Michel Hazanavicius. Mykkäelokuvaroolistaan huomioitu näyttelijä puhkesi vuolaisiin kiitoksiin.\n- Rakastan maatanne, Dujardin aloitti kiitospuheensa.\nHazanavicius sen sijaan lähes mykistyi tunnustuksesta.\n- Unohdin puheeni, Hazanavicius sanoi kiitospuheensa aluksi. Kiitos koiralle. Hän ei luultavasti ymmärrä mitä sanon, hän ei ole niin hyvä.\nThe Artistia ei vielä ole esitetty Suomen elokuvateattereissa. Se saa ensi-iltansa Suomessa vasta 2. maaliskuuta.\nStreep palkittiin taas\nMeryl Streep sai jo kolmannen Oscar-palkintonsa. Tällä kertaa pääministeri Margaret Thatcherin roolista elokuvassa Rautarouva. Palkintoehdokkaana Streep on ollut 17 kertaa.\n- Kuulin puolen Amerikan huokaavan "ei kai hän taas", Streep nauroi saatuaan parhaan naisnäyttelijän Oscarin.\nParhaasta naissivuosasta palkittiin Octavia Spencer roolistaan elokuvassa Piiat. Koko kiitospuheensa ajan kyynelehtinyt Spencer pyysi anteeksi puheelle varatun ajan ylittämistä.\nUlkomaisen elokuvan Oscarin sai iranilainen draama Nader ja Simin: Ero.\nAnimaatioista erinomaisimmaksi katsottiin tänä vuonna Rango, joka kertoo identiteettikriisiä potevasta kameleontista. Englanninkielisessä alkuperäisversiossa nimihenkilön ääniroolissa on Johnny Depp.\nElokuva-alan himoituimmat palkinnot jaettiin nyt 84. kerran.\nMykkäelokuvalle ja fantasiaseikkailulle eniten Oscareita\nSacha Baron Cohen levitti "Kim Jong-ilin tuhkat" punaiselle matolle\nMegatähti Psy ilmestyi Cannesin elokuvajuhlille juhlimaan ja tekemään vaikutuksen. Mutta millä tavalla? 24.5.


Kainuussa sähköttä yhä yli 5 000 taloutta – Ylen toimittaja Suomussalmella: "Täällä on aika hektinen tämä tilanne" | Yle Uutiset | yle.fi\nKainuussa sähköttä yhä yli 5 000 taloutta – Ylen toimittaja Suomussalmella: "Täällä on aika hektinen tämä tilanne"\nPelastuslaitos toivoo, että iltaan mennessä sähköttä olisi enää 1 000 taloutta.\n6.1.2018Päivitetty 6.1.2018 11:19\nTuhansia kotitalouksia Kainuussa on yhä ilman sähköä, kun tykkylumi on kaatanut puita sähkölinjojen päälle. Kainuun alueen energiayhtiön Loiste Sähköverkon alueella ilman sähköä oli aamulla yhdentoista maissa lähes 5 500 kotitaloutta.\nPahin tilanne on ollut Suomussalmella, jossa ilman sähköä on tällä hetkellä yli 2 000 kotitaloutta.\nKainuun pelastuslaitoksen aamun käskynjakoon Suomussalmelle saapunut Yle Kajaanin toimittaja Ville Muikkula kertoo, että tilanne ei ole ainakaan pahentunut yön aikana, mutta se voi vielä muuttua päivän edetessä.\n– Matkalla tänne tullessa huomasi, että puita on kaatunut aika reilusti ja selkeästi on kaatumassa lisää. Täällä on aika hektinen tämä tilanne, Muikkula kertoo.\nMuikkulan mukaan lumisade on tällä hetkellä lakannut lähes kokonaan Suomusalmella. Lämpötila on nollan tuntumassa. Ilmatieteen laitoksen mukaan viikonlopun aikana Kainuussa sataa kuitenkin lisää lunta, joten tilanne ei ole helpottumassa nopeasti.\nMuikkula kertoo, että Loiste Sähköverkko on määrännyt Suomussalmelle lisää sähkövikojen korjaajia töihin. Väkeä on hälytetty paikalle Etelä-Suomea myöten.\nKainuun pelastuslaitoksen pelastusjohtajan Anssi Parviaisen mukaan vikoja on korjaamassa nyt kaikkiaan 140 asentajaa, 28 motoa, kuusi kaivinkonetta sekä kuusi puolustusvoimien telakuorma-autoa.\n– Prioriteettilistalla ykkösenä on se, että ihmiset saavat yhteyden hätäkeskukseen ja viranomaisten radioverkko toimii, Parviainen sanoo.\nParviaisen mukaan toiveissa on, että iltaan tai viimeistään yöhön mennessä päästäisiin tilanteeseen, jossa enää tuhat taloutta on ilman sähköä. Tavoite on kuitenkin kova.\n– Pessimistisin arvio on, että sähköttömiä kotitalouksia on vielä illallakin 4 000.\nTykkylumitilanne Kainuussa pahenee – noin 5 000 kotitaloutta ilman sähköä\nTykkylumitilanne pahenee entisestään viikonloppuna – paikoin lunta on jo 30 cm tavanomaista enemmän\nsähkökatkotKainuuSuomussalmiKotimaan uutisetLoiste Sähköverkko OyTykkylumipuut\nBelgia sulkeutuu pelastaakseen terveydenhuoltonsa – perheet saavat tavata kodissaan vain yhtä "halikaveria", sinkuille sallitaan kaksi\nFitch piti Suomen luottoluokituksen ennallaan ja näkymät vakaina\nPuolassa jälleen valtavat mielenosoitukset aborttilain tiukennusta vastaan – "Olemme valmiita taistelemaan loppuun asti"


Pohjoinen keittiöpuutarha: Tomaatit ja kurkut kasvihuoneeseen\nWippersnapper on nopeakasvuinen lajike. Se tuottaa pieniä kirsikankokoisia tomaatteja. Kasvuaika on vain 55 vuorokautta.\nIda Gold ja Sub-Arctic Plenty ovat myös mielenkiintoisia lajikkeita. Molemmat ovat pensastomaatteja. Ida Gold on keltainen lajike ja Sub-Arctic Plenty on Kanadasta peräisin oleva lajike. Molemmat pitäisi sietää viileitä kesiä. Molempien kasvuaika on 58 vrk.\nIda Gold (Lähde: http://www.runabergsfroer.se/)\nKatja on nopea, korkeakasvuinen lajike, joka tuottaa mehukkaita, pihvitomaatin kokoisia hedelmiä. Katja on tässä kokoluokassa nopein löytämäni tomaatti. Lajikkeen alkuperä on Siperiasta ja kasvuaika on ilmoitettu 60 vrk.\nMuita nopeakasvuisia lajikkeita ovat:\nAlaskan Fancy on korkeakasvuinen tomaatti, jonka kasvuaika on vain 57 vrk. Nimestäkin voi päätellä, että tämä lajike sopii pohjoiseen karuun ilmastoon. Alaskan Fancy tuottaa pienehköjä punaisia tomaatteja.\nCheerio on nopeakasvuinen kokonaan punainen kirsikkatomaatti. Kasvuaika on 55 vrk.\nViime kesänä ostin innoissani pari lajiketta kaupasta:\nMicro Tom on ruukkutomaatti ja kasvaa vain n. 20 cm korkuiseksi. Tästä laitoin muutamia siemeniä ruukkuun jo 30.12, ihan kokeiluksi vain. Nämä saavat kasvaa sisällä lisävalolla. Istutan parin viikon päästä taas muutaman siemenen. Toivon näistä aikaista satoa. Taimet saavat muuttaa kesällä kasvihuoneeseen.\nGardeners delight lajikkeen ostin myös, mutta olen huomannut sen kasvuajan olevan suhteellisen pitkä. Saankohan ollenkaan tästä satoa meidän lyhyessä kesässä?\nKurkkulajikkeita löytyy myös monia erilaisia, avomaankurkkuja ja kasvihuonekurkkuja. Täällä ei kannata varmaan yrittääkään avomaalla kasvatettavia kurkkuja.\nXin Tai on kasvihuonekurkku Pohjois-Kiinasta. Tämän lajin kurkut eivät ole sileitä vaan pinta on nystyräinen ja vähän piikikäs. Hedelmät ovat n. 35 cm pitkät. Kasvuaika on 53 vrk.\nXin Tai (Lähde: http://www.runabergsfroer.se/)\nSonja on uusi saksalainen kurkkulajike. Kurkut ovat sileäpintaisia ja n. 25 cm pitkiä. Kasvuaika on 58 vrk.\nSonja (Lähde: http://www.runabergsfroer.se/)\nShintokiwa on japanilainen kestävä lajike. Sitä käytetään mm. sushiin, sen erinomaisen makunsa vuoksi. Kasvuaika on 60 vrk.\nNäistä pitäisi vielä karsia muutama pois, että mahtuvat kasvihuoneeseen.\nAnneli A 23. tammikuuta 2017 klo 9.08\nMoikka! Ihanaa huomata, että uusi blogi on perustettu. Kiva! Toivottavasti viihdyt täällä blogimaailmassa. Hienoa, kun sinulla on kesän kylvösuunnitelmat jo pitkällä.Liityinkin lukijaksesi samantien. Tervetuloa vierailemaan Pihakuiskaajan puutarhassa.


Luomukuva: Hetki Veistospuistossa - kuvatestausta ja tornitalo\nHetki Veistospuistossa - kuvatestausta ja tornitalo\nKevättä tekee, tai keikkuen tulevan kevään ensi keikahdukset\nKävin Harjavallassa, jossa asuu äitini, josta olen kotoisin, jolla on monta puolta; monta hyvääkin. Tässä yksi niistä: Emil Cedercreutzin museo, ja sen ympäristö. Sinne on rakennettu veistospuisto, johon tutustumiseen täytyy joskus varata aikaa. Nyt vain pistäydyin jokitörmällä ja otin muutaman kuvan. Sää oli kaunis. Aurinko lämmitti jo. Joki oli jäässä, mutta siitä nousi sankka sumuverho valaisemaan maisemaa.\nTein kollaasin. Niissä on veistos joka on tuotu paikalleen edellisen käyntini jälkeen.\nTämä on nimeltään: "Ensi kertaa mallina" (Premiére posé), vuodelta 1903. Kyseinen veistos on sijoitettu myös Kankaanpään opiston pihalle. Taustalla, lähempänä joentörmää seisoo miestä esittävä veistos, nimeltään 'Auringonlaskun aikaan' Siitä otin kuvan heinäkuussa 2014 -jonka etin arkistostani esiin tähän:\nNyt kuvaamani "premiére posé" teki vaikutuksen, osittain kuvausajankohdan luoman tunnelman takia. Sumuinen ilma, auringon lämmittämällä pinnalla hiljalleen sulava lumi. Vesi valui pieninä noroina veistoksen pinnalla ja loi aivan erilaisen tunteen ja vaikutelman. Puiston varrella on Cedercreutzin sauna: tuntui kuin tämä pariskunta olisi tullut saunasta rannan tuntumaan vilvoittelemaan. Molemmat tajhoillaan ajatuksiinsa uppoutuneina. Vuosisadan alun rahallinen ilta, ei naapureita tai ohikulkijoita jotka kiinnittäisivät huomionsa alastomiin vartalohin. Tai jotain, tiedättehän.\nIhmetellessäni hiljaisuuden rikkoi ja sai rikkoakin; tuttu koputtelu. Harjulan törmän ikihongan kelottuneita oksia kolisteli käpytikka. Kuin kuuluen kyseiseen hetkeen. En tarvinnut tällä kertaa lintuobjektiivia. Sain kuvaan enemmän kuin tutun tikan.\nFacebook muokkaa sinne lähetetyt kuvat omaan konseptiinsa sopiviksi. Mahdollisimman hyvän kuvan saaminen sinne edellyttää siltä tiettyjä ominaisuuksia. Netistä löytyy paljon ohjeita, joten en laita niitä tähän.\nLatasin testimielessä Facebook-seinälleni muutaman version kuvasta, jonka otin samalla kun kuvasin edelläolevat kuvat. Se esittää erästä Cedercreutzin tunnetuimmista veistoksista, nimeltään: "Työn jälkeen"\nLaitan kuvasarjan tähän lähimmä vertailua varten: miten ne käyttäytyvät bloggerissa, verrattuna facebookiin. Muokkaustiedot kirjoitin suoraan kuvien alalaitoihin.\nYleisimmin käyttämäni nettiin lataamieni kuvien kuvakoko\nSama lievällä menetelmällä terävöitynä\nLopuksi kaksi Raw:ia joille en tehnyt mitään muuta kuin pakollisen jpeg-muunnoksen.\nMuuta kuvattua viime päivinä\nKuvia on kertynyt koneelleni edellisen blogipäivityksen jälkeen muitakin. Aiheena mm. Porin tornitalon arkkitehtuuri ja sopiminen maisemaan. Niistä saisi oman juttunsa, mutta en viitsi sellaista alkaa naputtamaan.\nMutta tässä malliksi pari otosta tai väännöstä:\nRannan tuntumaankin rakennetaan\nOluttehtaan entiselle tontille alkaa muotoutua karhukortteli, tai-mikä-lie-helvetti.\nSitäkin on tullut kuvattua jonkin verran. Mutta ei oikein lämpene.\nMutta nämä lämpenevät\nLoppukevennykseksi ja tiedän; joidenkin ärsytykseksi tilannekatsaus:\nPostin pitäisi tuoda näinä päivinä tuon täysmekaanisen Nemesiksen kaveriksi saman näköisen Caravella:n. Sitten olen hyvin hyvin tyytyväinen. Samoin on tulossa RTA-päivitys apexiin ja yksi RTA- tankki kayfunin kaveriksi.Kayfun taitaa kyllä mennä myyntiin tai vaihdokiksi johonkin mukavampaan.\nPoikkesin eilen porilaisessa kivijalka-sähkötupakkakaupassa hakemassa pari akkua Caravelaa varten. Mutta niin siinä kävi että coolfire (kuvassa oikealla), jonka sisäänrakennettu akku on vähän minua pitkän aikavälin kestoiältään arveluttanut, sai täydennykseksi tuon valkoisen kangertech:in Subox:in RBA-atolla. Siinä on vaihdettava akku, ja niitä on vain yksi.\nOlen varautunut siihen että ketään kuuntelemattomat poliitikot tänä vuonna sattavat tehdä laitteiden varaosien saannin hankalaksi. Näihin tekee coilit ja wikit vaikka kukkalangasta ja meikkivanusta, ja akkuja saa akkuliikkeestä.\nPorin Riihikedossa: 23.2.2016\nSuomen Pankin talo (nyk. ympäristövirasto tms) julkisivun ikkunan yläpuolella - yhden niistä. Lisää talon relieffejä tuonnempa...


Vuonna 2021 - www.ajk-keskisuomi.fi\nVuoden 2021 aikana killalla on ollut tapahtumia ja toimintaa, joita on voitu toteuttaa pienellä porukalla ja kulloinkin vallinneiden turvallisuusohjeiden mukaisesti. Tammikuussa olimme avustamassa Pelkosenniemi 1939 – unohdettu taistelu- elokuvan kuvauksissa.\nHeinäkuussa järjestimme yhdessä tieliikennemuseon aktiiviporukan kanssa talkoopäivän kiltaveli Risto Höylän 80- vuotispäivän merkeissä. Uusimme Riston varastorakennuksen ajosillan ja autoimme Ristoa ainutlaatuisen kokoelmansa järjestämisessä.\nVarsinaisena merkkipäivänä kävimme onnittelemassa Ristoa ja hänen perhettään sekä luovutimme hänelle vastailmestyneen kirjan ”Ulkomaiset sotilasajoneuvot 100 vuotta”.\nNyt koronarajoitusten vähitellen poistuessa, toivottavasti, on jälleen aika aktivoida killan omaa toimintaa. Autojen viikoittaiset kunnostusillat entiseen tapaan aloitetaan näillä näkymin marraskuun 2021 alussa. Lykkäytyneet kokoukset tullaan pitämään erillisissä kutsuissa ilmoitettuina aikoina.\nKiltaveli Markku Lyhty, Harley Davidson ja sivuvaunu\nKillan Opel Blitz- sotakuorma-auto oli mukana ”Pelkosenniemi 1939-unohdettu taistelu” elokuvan, ohjaaja ja tuottaja Martti Takalo, kuvauksissa. Mukana olivat myös kiltaveli Pekka Salosen Ford DeLuxe 1939 henkilöauto, kiltaveli Markku Lyhty Harley Davidson ja sivuvaunu sekä killan 2021 hankkima sodanaikainen soppatykki Kuvauksissa olivat Juha Vimpari (Blitz-kuljettaja), Pekka Salonen (Ford-kuljettaja), Markku Lyhty (HD kuljettaja) sekä Markku Jääskeläinen ja Tapio Riipinen (kaluston kuljetus ja kuvausavustaminen). Elokuvan ennakkotraileri on osoitteessa: https://youtu.be/YL0nq-rRn3c\nPeter | Vastaa 22.01.2022 23.35\nPeter 22.01.2022 23.36


Kalakeitto ja tuunaus | Keski.\n← Vielä juhlatunnelmissa\n1. kesäkuun 2012\nKalakeitto ja tuunaus\nMeillä syötiin tänään kalakeittoa. Arvontapostauksessa oli toivottu arkiruokapostauksia ja tämä on meidän luottoherkkua, joten täytyy jakaa nopean kalakeiton ohje teidän kanssa. :) Tätä lohikeittoa maistelin alunperin ystävälläni H:lla, joten hänelle kunnia tästä ihanasta ohjeesta! <3\nKoska arkisin ruoka täytyy valmistua nopeasti ja helposti, niin teen yleensä valmistelut kalakeittoa varten jo ajoissa. Kirjolohen palat olen pakastanut valmiiksi, ostan yleensä isomman palan, josta teen uunilohta ja osan pilkon pakkaseen kalakeittoa varten.\nAamulla pilkon kasvikset kattilaan odottamaan ja otan kalan sulamaan. Puistosta tms. tullessa laitan kattilan liedelle, näin keitto tuntuu valmistuvan vieläkin nopeammin ja helpommin. :)\n250g kirjolohta paloiteltuna\n1 kpl Knorr Fond du Chef\n(itsellä kasvisversio, kala käy yhtä hyvin)\n1 prk Crème Bonjour Cuisine sipulisekoitus\n1 iso rkl Créme Fraichea\nPese, kuori ja paloittele porkkanat ja perunat kattilaan, laita vettä sen verran, että kasvikset peittyvät. Paloittele purjo. Keitä kasviksia niin, että alkavat hiukan pehmetä. Lisää kirjolohikuutiot, purjo ja fondi, keitä kunnes kala on kypsää. Lisää joukkoon Crème Bonjour ja Crème Fraiche, anna sulaa ja sekoittele välillä. Lisää päälle tuoretta tillisilppua ja nauti!\nMitä muuten tykkäätte tästä väristä leikkimökin hyllykössä? :)\nTäällä on kovasti tapahtunut, jopa niin paljon, että blogitauko venähti aiottua pitemmäksi, mutta kunhan taas tulee valmista, niin kuvia on tiedossa niin käsitöistä, tuunauksista kuin toivottavasti leikkimökistäkin (säät ei kyllä hyvää lupaa…). Yksi kolmipyöräinenkin tuolla nurkassa odottaa kokoajaa…\nHeipä hei ja palataan pian, mukavaa perjantaita kaikille! <3\nPosted in Yleinen and tagged DIY, Nam, ohje, tuunaus by Jenni / Keski[piste].\n18 thoughts on “Kalakeitto ja tuunaus”\nGardenianKati on 1. kesäkuun 2012 at 10:54 said:\nHyvä väri! Tykkään valkoisesta paljon, mutta musta on kiva että on värejäkin. Tuollaiset karkkivärit on kivoja =)\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 18:44 said:\nKiva kuulla, että ei ole liian ärtsy, vaikka leikkimökkiinhän tuo tulee! :) Kotona en osaisi ehkä käyttää noin reippaasti väriä, siksi onkin kivaa vaihtelua tuo leikkimökin sisustus. ;)\nMinttu on 1. kesäkuun 2012 at 12:36 said:\nNam mikä keitto-ohje, täytyypä ottaa talteen! ;)\nTykkään tuosta sinisestä, on raikas ja pirteä väri.\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 18:46 said:\nTuota keittoa kannattaa kyllä testata, sekä mies, että isä ovat kehuneet sitä parhaaksi maistamakseen lohikeitoksi, salaisuus lienee noissa Crèmeissä. ;)\nKiva, että hyllyn väri miellyttää, itsekin tykkään siitä, vaikka väriä löytyykin totuttua enemmän. :)\nMukavaa viikonloppua myös täältä! <3\nMustikka on 1. kesäkuun 2012 at 13:44 said:\nKeitto näyttää ja kuullostaa herkulta:)..itsekkin tykkään kalakeitosta vaikka en sitä ruukaa silti itse tehdä. Ja tuo hyllyhän on ihanan värinen :). Hyvää viikonloppua sinulle <3\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 18:47 said:\nKeitto on kyllä tosi herkullista. En itsekään ollut kalakeittoa tehnyt moneen vuoteen ennen kuin tuota kokeilin ja se on nykyisin yksi lemppareistani. :)\nHylly on kyllä kivan pirteä nyt! :)\nAlexandra on 1. kesäkuun 2012 at 14:44 said:\nIhanan värinen hylly, tykkään paljon:) Lohikeitto ja kalakeitot ylipäänsä on aivan ihania!\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 18:48 said:\nKiitos Alexandra! <3 Noita karkkivärejä on kyllä kiva maalailla! Itse olen alkanut syödä enemmän kalaa vasta aikuisiällä ja tykkään kanssa kovasti. :)\nTytteli on 1. kesäkuun 2012 at 16:05 said:\nNam, tuo keitto maistuis varmaan mullekkin :P Oikein kiva ja raikas väri, tykkään!\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 18:58 said:\nKannattaa kyllä testata tuo ohje, on nopea ja hyvä! :) Kiva, että väri miellyttää, se onkin aika piristävä! :)\nRiitta Sinikka on 1. kesäkuun 2012 at 17:01 said:\nNam,mitä keittokuvia! Kiva hylly, ihana väri!\nJenni / Keski[piste] on 1. kesäkuun 2012 at 19:04 said:\nKiitos! <3 Toivottavasti hylly pääsee pian paikalleen! :)\nKaroliina on 1. kesäkuun 2012 at 19:05 said:\nNam, alkoipa tekeen mieli kalakeittoa:)) eli reseptiä on pakko kokeilla! Ja väri on ihana, tykkään! :)\nJenni / Keski[piste] on 2. kesäkuun 2012 at 04:43 said:\nKannattaa kyllä testata tuo resepti, on tosi herkkua! :) Ja kiva kuulla, että väri miellyttää muitakin kuin itseäni. :)\nKanelia ja kardemummaa on 2. kesäkuun 2012 at 04:19 said:\nLohikeitto on meidänkin perheen herkkua. Ja sopii sekä arkeen että juhlaan, juhlaversiossa olen joskus käyttänyt lämminsavulohta ja katkarapuja.\nJenni / Keski[piste] on 2. kesäkuun 2012 at 04:45 said:\nHyvä vinkki tuo lämminsavulohi ja katkaravut, täytyykin testata sellaista. :) Ja on kyllä mukavaa, kun lapsetkin tykkäävät lohikeitosta!\nVeera on 2. kesäkuun 2012 at 07:55 said:\nMeilläkin on ihastuttu viime aikoina entistä enemmän kalakeittoon. Laitan itse monesti sulatejuusto soppaan, mutta voiskin joskus kokeilla tätä versiota, niin houkuttelevan näköinen :) Muutenkin tuntuu, että on varmaan tulossa vanhaksi, kun on alkanut kovasti tykätä kaikista keitoista :D\nJenni / Keski[piste] on 2. kesäkuun 2012 at 13:34 said:\nTäytyypä pistää tuo sulatejuusto mieleen ja testata, varmasti on ihanan makuista! :) Ihan totta, nuorempana ei kyllä keitot niin maistuneet, mutta nykyisin maistuu, hyvä niin! :D


Voihan koronavirus! - Fair Factory\nMonet tämän vuoden messut ja tapahtumat on peruttu koronavirusepidemian takia, perumisten sarjan aloitti viime viikolla Tampereen Lääkäripäivät. Meillä melkein olikin kuorma-auto jo pakattu valmiiksi ja tietysti kaikki messuosastot oli kokoamista vaille valmisteltu, mutta kuinkas sitten kävikään…\nIhmisten terveys ja turvallisuus on kaikkein tärkeintä, mutta taloudellinen puolikin kiinnostaa: jos messuosaston tilaajana mietit, miten tässä tilanteessa tulisi toimia ja miten maksupolitiikka tällaisessa tilanteessa menee, niin messu- ja somistusalan liiton toimitusehtojen mukaisesti peruutuksen sattuessa laskutetaan vain peruutushetkeen mennessä tehdystä työstä. Eli ihan kaikki ei mene kankkulan kaivoon.\nSeuraavien viikkojen ja mahdollisesti kuukausien ajan moni tapahtuma toteutetaan etäyhteydellä virtuaalisesti, ja meille kannattaakin olla yhteydessä, jos kaipaa apua tällaisen toteutuksessa.\nVaikka messuja ja tapahtumia on peruttu, me teemme yhä toimistojen, showroomien ja liiketilojen sisustushommia avaimet käteen -periaatteella. Tällä hetkellä myös lyhyemmät toimitusajat onnistuvat ja etätyömahdollisuuden tyhjentäessä toimiston työntekijöistä, me pääsemme heti hommiin. Projektinhallinta sekä tapaamiset voidaan hoitaa näppärästi etänä! Jos toimistolla neukkari kaipaa freesausta, seinät maalausta tai vaikkapa vastaanottotiski uusimista, ota meihin yhteyttä info@fairfactory.fi tai soittele +358 40 831 1111 ?\nMutta jos keskitytään positiivisiin puoliin, niin turhan työmatkareissaamisen jäädessä väliin ja tapaamisten vaihtuminen etäyhteyksiin säästää kullanarvoista työaikaa ja mikäpä olisi nyt parempaa, kun loppuvuoden messujen ja tapahtumien suunnittelun aloittaminen. Kerrankin löytyy aikaa huolellisen markkinointisuunnitelman tekemiseen ja ideapalaverin järjestämiseen: workshopin järjestäminen etänä vaatii kekseliäisyyttä, mutta uudet toimintatavat saattavat saada aikaan ennennäkemättömiä ideoita? Etäideoinnissa jokainen voi olla omalla kotitoimistollaan mukavissa verkkareissaan ja katsoa edessä olevia asioita hieman erilaisesta vinkkelistä kuin tavallisena arkena toimistolla.\nNyt kun moni tapahtuma siirtyy syksymmälle, niin jännityksellä odotankin minkälaista ilotulitusta loppuvuodesta tullaan näkemään, ainakin normaalisti vuotta rytmittävien messujen puuttuminen keväältä saattaa lisätä paitsi kävijöiden, myös näytteilleasettajien messuintoa. Messukiireitä loppuvuodelle toivotaan!\nKoronavirusepidemiasta johtuva kevään messujen ja tapahtumien peruuntuminen aiheuttaa toimistollamme jonkin verran hiljenemistä ja poissaoloja: 31.3.2020 alkaen toivomme kaikki yhteydenotot sähköpostiosoitteen info@fairfactory.fi tai puhelinnumeron +358 40 831 1111 kautta, jolloin päivystäjämme pääsee vastaamaan viesteihin ja tiedusteluihin mahdollisimman nopeasti.


Tule viettämään parhaat pikkujoulut Länsi-Uudellemaalle! | Visit South Coast Finland\nPikkujouluja jokaiseen makuun Länsi-Uudellamaalla\nSE-Action järjestää tunnelmallisia pikkujouluja Siuntiossa, luonnon keskellä. Tähän pakettiin kuuluu mm. lyhtyvaellusta, yrttisauna ja puurojuhla. Hinta alkaen 75€/hlö. Ota yhteyttä SE-Actioniin ja he kertovat lisää!\nUrheiluopisto Kisakeskus järjestää liikunnallisia pikkujouluja. Esimerkki pikkujoulut alkavat klo 15 glögitarjoilulla, minkä jälkeen olisi ohjattua liikuntaa kuten talvifrisbeegolfia, lumikenkäilyä tai jousiammuntaa. Liikunnan jälkeen rantasaunaan rentoutumaan. Ravintolassa pikkujouluillallinen ja illanviettoa klo 24 saakka. Tämän esimerkin hinta (20hengeltä) alk. 29€/hlö + valittu pikkujoulumenu. Mahdollisuus myös yöpymiseen! Kysy lisää Kisakeskuksesta!\nRavintola Origo Hangossa tarjoilee pikkujouluja viettäville kaksi herkullista joulupöytää. Origon perinteinen joulupöytä 20-30 hengen ryhmälle 33€/hlö tai Kapteenin joulupöytä 20-30 hengen ryhmälle 44€/hlö. Ravintola Origo antaa mielellään tarjouksen Sinun pikkujouluillesi!\nKylpylähotelli Päiväkummussa vietetään pikkujouluja syömällä hyvin ravintola Kanervan joulupöydästä ja tanssimalla tähtiartistien viihdyttäminä. 11.11 Päiväkummussa viihdyttää Neljänsuora ja 26.11. Eini. Käy kurkkaamassa Päiväkummun viihdekalenteri ja suunnittele omat pikkujoulusi! Majoitustarjous pikkujouluryhmille 55€/hlö/vrk!\nCalliola järjestää 2.12 Show & Dinner pikkujouluillan, missä pääsee nauttimaan luomu -ja lähiruokaherkkuja ja loistavia juomia. Pääruokana glögiglaseerattua luomupossun niskaa, palsternakkasosetta ja luumukastiketta. Menu sisältää alku-, pää- ja jälkiruoan kauden parhaista raaka-aineista. Myös kasvissyöjät huomioidaan ennakkotilauksesta. Illan aikana viihdyttää pitkänlinjan viihdetaiteilija, taikuri ja ammattimuusikko Prof. Bluffo! Hintaan 55€/hlö sisältyy illallinen sekä ohjelma. Lue lisää täältä.\nMustion Linnassa järjestetään 26.11 Krouvin pikkujoulut. Luvassa on musiikkia ja komiikkaa sekä hyvää ruokaa. Viihteestä vastaavat Risto Tammilehto&co sekä Sixten Lundberg. Pikkujoulumenun hinta on 49€/hlö. Lue lisää Mustion Linnan sivuilta! Voit myös yöpyä Mustion Linnassa.\nKisakalliossa voi viettää myös sporttisempia pikkujouluja. Vaihtoehtoja löytyy hikijumpasta rentoutukseen ja elämysliikunnasta pallopeleihin. Kisakeskus räätälöi juuri Sinulle sopivan ohjelman. Esimerkiksi ohjelmaan voi kuulua curlingia, jousiammuntaa, boulderointia tai NERO-hierontakaari sekä rantasaunat. Tämän esimerkin hinta on 50€/hlö. Lue lisää ja varaa omat pikkujoulusi!\nTytyrin kaivosmuseossa vietät pikkujouluja maan uumenissa! Vuokraa Tytyri -sali ja tilaa sinne haluamasi cateringpalvelu. Salin vuokra esim. 3 tuntia 300€. Pikkujouluihin voit sisällyttää kaivoskierroksen alk. 11€/hlö. Käy tutustumassaa Tytyrin kaivosmuseon sivuihin ja varaa omat ikimuistoiset pikkujoulut!


Claudia Ghizzani Tennarit Musta - 329557\nTrendikkäät vaelluskenkävaikutteiset tennarit, joissa chunky-pohja. Tämä look on suurten muodinluojien suosikki, ja se näkyy tällä sesongilla kaikkialla. Nostetta arkilookiin näillä mukavilla tennareilla. Musta malli tekonahkaa ja meshiä. Kimaltavia yksityiskohtia! Trendikkäät vaelluskenkävaikutteiset tennarit, joissa chunky-pohja. Tämä look on suurten muodinluojien suosikki, ja se näkyy tällä sesongilla kaikkialla. Nostetta arkilookiin näillä mukavilla tennareilla. Musta malli tekonahkaa ja meshiä. Kimaltavia yksityiskohtia! Huom! Pieni koko, osta yhtä kokoa isompi. Lue lisää\nTrendikkäät vaelluskenkävaikutteiset tennarit, joissa chunky-pohja. Tämä look on suurten muodinluojien suosikki, ja se näkyy tällä sesongilla kaikkialla. Nostetta arkilookiin näillä mukavilla tennareilla. Musta malli tekonahkaa ja meshiä. Kimaltavia yksityiskohtia! Trendikkäät vaelluskenkävaikutteiset tennarit, joissa chunky-pohja. Tämä look on suurten muodinluojien suosikki, ja se näkyy tällä sesongilla kaikkialla. Nostetta arkilookiin näillä mukavilla tennareilla. Musta malli tekonahkaa ja meshiä. Kimaltavia yksityiskohtia! Huom! Pieni koko, osta yhtä kokoa isompi.