Izvor: Sputnik ponedeljak, 27.01.2020. | 19:02 -> 19:57\nFoto: Epa/LEGNAN KOULA\nIpak, vlada je napravila odreðene ustupke.\nAnalitièari kažu: Makron je dobio ovu bitku, ali još ništa nije gotovo, jer nema garancija da se protesti neće nastaviti.\nVlada je u petak odobrila dva zakona koji će se sledećeg meseca naći pred Parlamentom, a na snagu će stupiti krajem juna.\nSmisao reforme je da se pojednostavi sistem koji obuhvata više od 40 posebnih penzijskih planova i da se dobije jedinstveni sistem zasnovan na bodovima, koji bi bio pravedniji, dajući svakom penzioneru ista prava za svaki evro doprinosa.\nNajveće protivljenje predlogu novog penzionog sistema došlo je od zaposlenih koji imaju posebne beneficije, ukljuèujući radnike u železnici, luèke radnike i pevaèe iz Pariske opere, koji imaju pravo na punu penziju pre proseène starosne dobi od 62 godine.\nUstupak sindikatima uèinjen je pred kraj prošle godine, kada je premijer Eduar Filip rekao da će se plan reforme primenjivati samo na Francuze roðene 1975. godine i kasnije.\nKako je rekao Filip — minimum godina neophodnih za penziju ostaće 62, ali radnici æe za punu penziju morati da rade do 64. godine života.\nMere će poèeti da se sprovode za nove radnike koji ulaze na tržište rada 2022. godine, što je i poslednja godina mandata predsednika Makrona.\nMinimalna penzija od 1.000 evra meseèno važiće za one koji su radili ceo svoj život, a oni koji obavljaju opasne poslove zadržaće beneficije prilikom penzionisanja.\nPenziona reforma ne znaèi da je sve gotovo\nIpak, kako ocenjuje portal "Politiko", nagodba vlade i sindikata ne znaèi da je sve gotovo i da se protesti neće nastaviti, a pitanje je da li će Makron imati koristi na narednim izborima od hrabrog, ali nedovoljno dobro objašnjenog i omraženog plana reforme.\nPredsednik Foruma za strateške studije Instituta društvenih nauka doktor Neven Cvetićanin smatra da je Makron uèinio hrabar potez, pokušavajući da "podesi penzioni sistem savremenim uslovima".\nSagovornik Sputnjika podseća da se u Francuskoj godinama govori o potrebi reforme penzionog sistema i napominje da aktuelni zakon sadrži neka rešenja iz pretprošlog veka, kao na primer to da su radnici železnice imali beneficirani radni staž.\n"Makron se suoèio sa dosta velikim otporom sindikata, koji su tradicionalno jaki u Francuskoj, ali on, i pored toga, ne odustaje. Poneo se državnièki. Oèigledno je da želi da pokaže neku vrstu politièkog karaktera u ovoj igri", kaže on.\n"Sa druge strane, sindikati rade svoj posao, boreći se za svoje privilegije", konstatuje Cvetićanin i dodaje da će se tek videti da li će se nastaviti period konfrontacije:\n"Ili ćemo imati neku vrstu društvenog dogovora, kao kada je Makron pre godinu i po dana, kada su bile najveće demonstracije žutih prsluka, doneo nekoliko ekonomskih mera koje su urodile plodom".\nŠta se zamera Makronu\nMakronu zameraju da ni on ni premijer nisu dovoljno dobro predstavili suštinu reforme, a za Slobodana Zeèevića sa Instituta za evropske studije to je danak neiskustvu.\n"U mnogim situacijama Makron i njegova administracija deluju prilièno neiskusno. To se oseća i u oblasti spoljne i unutrašnje politike. On je mlad, bez mnogo politièkog iskustva, nije imao normalnu karijeru francuskih politièara, koji moraju da proðu izborne jedinice i da dobiju podršku na svoje ime. On je preskakao stepenice. Pravljeno je dosta grešaka u toj penzionoj reformi", kaže Zeèević za Sputnjik.\nPortal "Politiko" navodi da ljudi iz krugova bliskih Makronu kažu da je on potpuno uveren da će penziona reforma biti za njega plus, kada se naðe na pragu novog izbornog ciklusa. Ta kalkulacija bi mogla da padne u vodu ukoliko se protesti ipak nastave i ako njegov rejting padne.\nSledeći izbori 2022. godine\nCvetićanin kaže da francuski predsednik, oèigledno, sada na polovini mandata završava najteže poslove.\n"Možda njegova sigurnost potièe od toga što je uveren da je stvar, dugoroèno gledano, za državu korisna, jer su reformu penzionog sistema odavno uradile druge evropske i svetske zemlje. Ovaj 21. vek je takmièenje meðu nacijama i èini se da državnici poput Makrona to shvataju", ocenjuje Cvetićanin.\nZeèević kaže da je u ovom trenutku teško reći kako će se reforma penzionog sistema odraziti na šanse Makrona za novi mandat, ali ako ga nešto bude ugrozilo, to će pre biti, kako kaže — sticaj više okolnosti.\n"Ne verujem da to može da se desi samo zbog penzione reforme, jer on tu ima odreðeni legitimitet, može da kaže — najavljivao sam je, predložio biraèima, vi ste glasali za mene i sada imam slobodu da primenim tu reformu", objašnjava Zeèević.\nU EU raste važnost železnice: Posle 16 godina krenuli noæni vozovi\nSeverna Koreja uvezla iz Rusije 12 konja za 75.000 dolara\nPretekli Tursku: Italija postala drugi najveæi kupac Gaspromovog gasa\nPoèinju danas, gotova u subotu: Peking gradi novu fabriku zaštitnih maski\nRusija može da proizvede rakete srednjeg dometa za šest meseci\nBarselona izdaje sopstvenu kriptovalutu\nZeleno svetlo: Prva nuklearna elektrana u arapskom svetu poèinje s radom\nOvo je noæna mora globalne modne industrije\nJedna zemlja bi mogla da profitira od pada proizvodnje u Kini\nMajkrosoft: Tehnološke kompanije dužne da zaštite izbore u SAD\n96m² 99.000€, Beograd, Zvezdara, Mirijevo, Kapetana Milosa Zunjica\n42m² 75.000€, Beograd, Novi Beograd, TC Fontana, Studentska\n60m² 160.000€, Beograd, Stari grad, Doræol, Venizelosova


Muške patike Converse Gates namenjene svakodnevnom nošenju, izrađene od kože, dolaze u sivoj boji sa belim i crnim detaljima.\nReebok patike Ženske Lucky Break J85369\nReebok ženske patike klasičnog dizajna za svakodnevno nošenje, u kombinaciji sintetike i tekstila, crne boje sa zlatnim detaljima.\nRedovna cena: 6.790 din\nUšteda: 2.300 din (34 %)\nEDGE LED ultra slim televizor sa 22 inča/56cm ekranom i FULL HD rezolucijom 1920 × 1080 po super ceni.\nRedovna cena: 24.500 din\nUšteda: 3.510 din (14 %)\nSamsung mobilni telefon S5300 sa Android OS u beloj ili roze boji po super ceni.\nRedovna cena: 16.999 din\nAkcijska Cena: 11.999 din\nUšteda: 5.000 din (29 %)\nU sebi objedinjuje pokrete brzog hodanja, trčanja, vožnje bicikla i hodanja na skijama. Na taj način se angažuju skoro sve grupe mišića na telu.\nRedovna cena: 26.440 din\nAkcijska Cena: 18.440 din\nUšteda: 8.000 din (30 %)\nDečji karting sa mogućnošću podešavanja sedišta, namenjen deci uzrasta od 3 do otprilike 6 godina.\nRedovna cena: 9.590 din\nAkcijska Cena: 8.190 din\nUšteda: 1.400 din (15 %)\nSwatch sportski ženski ručni sat sa touch sreenom, pink boje, ima 2 vremenske zone, bi-timer, pozadinsko svetlo.\nRedovna cena: 11.900 din\nAkcijska Cena: 9.520 din\nUšteda: 2.380 din (20 %)\nArmani Mania je strastveni, penušavi seksi miris za muškarca, sa mešavinom glavnih nota mandarina, i srednjih nota ambera i mošusa, idealan za večernje izlaske.\nRedovna cena: 7.550 din\nAkcijska Cena: 6.100 din\nUšteda: 1.450 din (19 %)


TUŽILAŠTVO IZ KOSOVSKE MITROVICE SARAĐIVAĆE SA BEOGRADSKIM: Poslali i zvaničan dopis našem ministarstvu pravde | Vesti | Kurir\nslučaj ubistva olivera ivanovića\nTUŽILAŠTVO IZ KOSOVSKE MITROVICE SARAĐIVAĆE SA BEOGRADSKIM: Poslali i zvaničan dopis našem ministarstvu pravde\n22.01.2018. 14:58h 22.01.2018. 15:55h\nOdeljenje za teška krivična dela Osnovnog tužilaštva u Kosovskoj Mitrovici izrazilo je spremnost da beogradskom Tužilaštvu za organizovani kriminal pruži sve podatke sa kojima bude raspolagalo kako bi se na koordinirani način sprovela istraga povodom ubistva Olivera Ivanovića i kako bi se što pre otkrili počinioci tog krivičnog dela, navodi se u odgovoru Kosovskog ministarstva pravde Ministarstvu pravde Srbije.\nOdgovor kosovskog ministarstva je dostavljen preko Euleks-a, navodi se u saopštenju Ministarstva pravde Srbije. Takođe, u odgovoru se navodi da će izveštaj sa uviđaja, kao i ostali prikupljeni podaci, biti hitno dostavljeni Tužilaštvu za organizovani kriminal nakon što isti budu sačinjeni.\nPored toga, Tužilaštvu za organizovani kriminal je upućen i zahtev za pravnu saradnju povodom pružanja informacija u vezi zapaljenog vozila koje je otkrila istražna jedinica Osnovnog tužilaštva u Mitrovici. Ministarstvo pravde će navedeni zahtev proslediti Tužilaštvu za organizovani kriminal na dalje postupanje.\nOGLASILO SE TUŽILAŠTVO U PRIŠTINI: Vest da će biti objavljeni detalji istrage nije istinita\nOliver IvanovićUbistvosaradnjaistragatužilaštvoKosovska Mitrovica\nOBJAVLJEN STUDENTSKI DOSIJE STEFANOVIĆA: Prvi put u javnosti ministrova dokumenta, evo kad je studirao i kada je preuzeo diplomu (FOTO) 41\t538


Novi Zaključak Štaba za vanredne situacije grada Gradiška | Radio Gradiška 98,8 MHz\nNovi Zaključak Štaba za vanredne situacije grada Gradiška\nNa prijedlog Štaba za vanredne situacije grada Gradiška komandant štaba Zoran Adžić donio je danas Zaključak kojim se u cilju sprečavanja širenja virusa korona na teritoriji Republike Srpske i zaštite i spasavanja stanovništva do 11.marta 2021. godine zabranjuju sva javna okupljanja u grupama većim od 50 lica, sva privatna okupljanja u grupama većim od 10 lica (svadbe, krštenja, rođendani, proslave i drugi porodični skupovi slične prirode), rad fitnes centrima (fitnes, bodi – bilding klubovima i sličnim oblicima organizovanja), organizacija i izvođenje muzike uživo u ugostiteljskim objektima za smještaj, ishranu i piće.\nGrađani se obavezuju da u zatvorenom prostoru nose zaštitnu masku, da se pridržavaju zaštitne mjere fizičkog rastojanja od dva metra kako u zatvorenom tako i na otvorenom prostoru te da se pridržavaju uputstava „Institut za javno zdravstvo Republike Srpske” za boravak u zatvorenom prostoru, u zavisnosti od djelatnosti koja se obavlja.\nDo 11.marta ograničava se radno vrijeme na period od 06 do 22 časa svim vrstama ugostiteljskih objekata za ishranu i piće bez obzira da li posluju samostalno ili u okviru drugih objekata u kojima se obavlja privredna djelatnost. Radno vrijeme se ograničava i svim priređivačima igara na sreću.\nU periodu od 22 do 06 časova mogu raditi dragstori isključivo putem šalterske prodaje.\nDo 11.marta 2021. godine zabranjuju se organizovane rekreativne aktivnosti, trenažni procesi i takmičarske aktivnosti sportskih organizacija i sportista svih uzrasta osim profesionalnih sportskih aktivnosti uključujući i trenažni proces istih.\nSubjekti koji pružaju usluge iz oblasti ugostiteljstva, umjetnosti i zabave (bioskopi, pozorišta, muzeji i sl.) dužni su organizovati svoj rad uz primjenu propisanih epidemioloških mjera od strane „Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske” sa posebnom pažnjom na ograničenje broja lica u objektu u zavisnosti od površine prostora i uz obavezno poštovanje propisanog fizičkog rastojanja.\nNadzor nad sprovođenjem ovog Zaključka sprovodi Ministarstvo unutrašnjih poslova, Odjeljenje za inspekcije i Komunalna policija Gradske uprave grada Gradiška. Nepoštovanje mjera zabrane ovog Zaključka sankcionisaće se u skladu sa Zakonom o javnom redu i miru i Zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nВирус корона потврђен код 176 особ...


Naredne sedmice počinje 23. izdanje Memorijala Omer Tipura Dedin – Sport Centar Naredne sedmice počinje 23. izdanje Memorijala Omer Tipura Dedin – Sport Centar\nNarednog sedmice u petak (21. juna) u 20:30 sati svečano će biti otvoren Memorijal Omer Tipura Dedin, malonogometni turnir koji se obilježava već 23 godine.\nIspred Organizacionog odbora turnira medijima su se obratili Omar Tipura i Mirza Lalić, kao i predstavnik Sportskog saveza Grada Mostara Igor Melher.\n“Sama činjenica da turnir traje već 23 godine govori za sebe i pokazuje da je Bijelo Polje nezamislivo bez turnira u ovom periodu godine. Sretni smo što je interes za turnirom svake godine pristuan, a tome govori podatak da je cirfa od 20 ekipa u seniorskoj kategoriji nešto na što smo navikli i što je zapravo minimum koji očekujemo na osnovu ranijih iskustava”, kazao je Tipura.\nMelher ističe da je ovo turnir kojem Sportski savez svake godine izlazi u susret, a razlog tome je tradicija koja se izgradila tokom svih ovih godina.\n“Sportski savez prepoznaje vrijednosti koje se trebaju cijeniti tako da ćemo i ove godine pomoći sportskim prijateljima iz Bijelog Polja da na što bolji način organizuju turnir”, rekao je Melher.\nNosilac glavnih aktivnosti turnira je FK Bjelopoljac koji se takmiči u Drugoj ligi FBiH Jug. Turnir obično traje od 20 do 30 dana, a ove godine okupit će igrače iz četiri različite kategorije: pioniri, juniori, seniori i veterani.\n“Turnir počinje naredne sedice i trebao bi trajati oko tri sedmice. Nadamo se da će i ovaj turnir probuditi veliko interesovanje među učesnicima, a posebno među gledaocima na tribinama. Pored takmičarskog dijela, turnir je i humaitarnog karaktera tako da svake godine organizujemo mečeve koji imaju za cilj pomoći onima kojima je pomoć potrebna”, kazao je Lalić.\nKotizacija za turnir iznosi 120 KM. Prijave za turnir su već počele i moguće ih je obaviti svakim danom od 12 do 15 sati, a krajnji rok je 20. juni kada će se obaviti izvlačenje grupa. Glavna nagrada turnira je 4.000 KM, a više detalja o turniru možete pronaći na zvaničnoj stranici turnira na Facebooku. Organizatori i ove godine očekuju najmanje 20 ekipa na turniru.\nMalonogometni turnir ‘Memorijal Omer Tipura Dedin’ počinje 25. juna


Usaglašeni posljednji organizacioni detalji na obilježavanju 25. novembra – Dana državnosti BiH\nNa današnjem sastanku Organizacionog odbora za obilježavanje 25. novembra – Dana državnosti Bosne i Hercegovine, obavljene su posljednje organizacione pripreme za obilježavanje ovog datuma na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nPrema riječima ministra za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport Damira Žuge, ovogodišnji program obilježavanja obiluje različitim sadržajima koji će se realizovati počev od srijede, 18. novembra 2015. godine.\nZa ovaj dan planirana je posjeta poznatih bh. tenisera Damira Džumhura i Dee Herdželaš Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde.\n– Nakon ovoga, planirana je posjeta odjeljenju djece s posebnim potrebama u Osnovnoj školi „Fahrudin Fahro Baščelija“ kao i zvanično otvaranje teniskih terena. Takođe, planiran je i revijalni teniski meč koji će odigrati Damir Džumhur – istakao je ministar Žuga.\nU danima koji će uslijediti, realizovat će se i niz sportskih i kulturnih sadržaja, među kojima su sportski turniri, takmičenja učenika u likovnom i literarnom stvaralaštvu, historijski časovi u školama i promocije knjiga.\nCentralna manifestacija obilježavanja Dana državnosti BiH održat će se u srijedu 25. novembra 2015. godine.\nProgram obilježavanja 25.novembra-Dana državnosti BiH 2015.


Naša stranka: Ko je kriv za pojavu mrtvih na biračkim spiskovima? | Tacno.net\nAutor tačno.net 30.10.2014. u 23:38\nZakon je jasan, ali problem je što se ne sprovodi. Važeća zakonska procedura je da općinski matični uredi šalju u MUP spisak preminulih iz proteklog mjeseca, poslije čega je MUP u obavezi poslati dotični spisak i nalog CIPS-u, a CIPS IDEEA-i u, sve sa svrhom brisanja preminulih lica sa biračkih spiskova. Inicijativa Naše stranke po ovom pitanju predviđa da se, u općinskim vijećima Stari Grad, Novi Grad, Novo Sarajevo i Centar, do sljedeće sjednice dostavi izvještaj općinskog matičnog ureda u kojem će se dati zvaničan odgovor na pitanje da li su se redovno dostavljali podaci MUP-u i CIPS-u\nPovodom porazne činjenice da su se, i na proteklim općim izborima, na biračkim spiskovima nalazila imena preminulih lica, klubovi vijećnika Naše stranke u općinskim vijećima u Novom Sarajevu, Novom Gradu, Centru i Starom Gradu podnijeli su inicijativu da se utvrdi odgovornost za navedeni propust.\n”Zakon je jasan, ali problem je što se ne sprovodi. Važeća zakonska procedura je da općinski matični uredi šalju u MUP spisak preminulih iz proteklog mjeseca, poslije čega je MUP u obavezi poslati dotični spisak i nalog CIPS-u, a CIPS IDEEA-i u, sve sa svrhom brisanja preminulih lica sa biračkih spiskova. Inicijativa Naše stranke po ovom pitanju predviđa da se, u općinskim vijećima Stari Grad, Novi Grad, Novo Sarajevo i Centar, do sljedeće sjednice dostavi izvještaj općinskog matičnog ureda u kojem će se dati zvaničan odgovor na pitanje da li su se redovno dostavljali podaci MUP-u i CIPS-u”, kazao je Robert Pleše, vijećnik Naše stranke u OV Novo Sarajevo.\n”Cilj pokretanja navedene inicijative je da se konačno utvrdi unutar koje se karike u lancu prenosa informacija o umrlim licima pojavljuje problem. Drugim riječima kazano, želimo postaviti pitanje ko i zašto prenosi nevalidne informacije na biračke spiskove. Smatramo da je konačno došlo vrijeme da se stane u kraj ovoj ogromnoj anomaliji unutar izbornog procesa u BiH”, zaključio je Pleše.


Akustični tretman David Gresham Studija оd Decibel\nAkustični tretman David Gresham Studija\nDavid Gresham Records je jedna od vodećih nezavisnih izdavačkih kuća u Južnoj Africi. Diskografska kuća je producirala i objavila mnoge domaće i međunarodne umetnike u poslednje 43 godine, uključujući Nickelback, Aaliiah, Kilie Minogue, Prime Circle, Depeche Mode, Janet Jackson i Jesse Clegg, da spomenemo samo neke od odabranih.\nMenadžment studija se obratio DECIBEL AFRICA za akustički tretman njihova dva montažna apartmana i prostora za snimanje. Nakon izrade preliminarnih simulacija i dizajna za projekat, DECIBEL AFRICA je imenovana za kompaniju za upravljanje projektom sa zadatkom da obezbedi sveobuhvatnu nadogradnju objekta, u cilju poboljšanja akustičkog okruženja i estetike.\nRazličiti elementi uključeni u projekat uključuju:\nZamena postojećeg plafona sa akustičnim plafonskim pločama\nZamena postojećih zavesa sa akustičnim zavesama\nObrada zidova tekstilnim i drvenim perforiranim akustičnim panelima\nPostavljanje lameliranog poda i duplih studijskih vrata za govornu kabinu sa zvučno izolovanom membranom\nPostojala su dva glavna cilja: efikasna akustična transformacija i minimiziranje ometanja radnog toka. Morali smo da eliminišemo sobne režime, izgladimo krivu reverberacije i postignemo čisto i suvo okruženje, gde se čuje čitav spektar frekvencija.\nRazličiti elementi instalacije su kombinovani zajedno kako bi se osiguralo da su sve površine akustički tretirane, omogućavajući producentima i muzičarima da rade u prijatnijem i efikasnijem okruženju.\nKoristili smo kombinaciju tkanine i drvenih akustičnih zidnih panela da se međusobno dopunjuju, zbog promenljive stope apsorpcije srednjih i visokih frekvencija.\nSa ponosom objavljujemo da je ovaj projekat sada uspešno završen i da je kupac izrazio zadovoljstvo pismom preporuke.\nAko želite da saznate više o DECIBEL-ovim akustičnim i zvučnoizolacionim rešenjima, kontaktirajte nas na office@decibel.co.rs


Zenički rudari jame 'Stranjani' odbijaju raditi i napustiti jamu - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nRudari druge smjene jame “Stranjani” Rudnika mrkog uglja (RMU) Zenica odbijaju raditi zbog toga što im iz jame “Raspotočje” nije “vraćeno” deset njihovih kolega, kako im je prethodno obećano, kazao je u izjavi za Fenu predsjednik Sindikata RMU Zenica Nijaz Vardo.\n“Oni su ušli u jamu, ali su kazali da neće izaći. Mi smo bili gore, bili su i ljudi iz Uprave, ali se nismo uspjeli dogovoriti. Pratimo situaciju pa ćemo vidjeti da li će istrajati u svojoj odluci”, kaže Vardo, dodavši da se u jami trenutno nalazi jedna brigada rudara.\nOznačeno: jama, rmu, zenica\nVozači i danas oprez zbog visokih temparatura\nPosted on 11. Avgusta 2019. Author Devleta Osmanagic\nZbog visokih dnevnih temperatura, vozačima se savjetuje oprez i strpljivost u vožnji, te da po mogućnosti izbjegavaju podnevne vožnje. Na dionicama cesta gdje su u toku radovi saobraća se sporije, pa vozače molimo za oprezniju vožnju i poštivanje privremene regulacije saobraćaja. Na dionici autoceste A1 Sarajevo zapad – Tarčin (lokacija Ban Brdo) zbog klizišta saobraćaj […]\nUčešćem oko 6.500 mališana iz svih dijelova Bosne i Hercegovine, uz bogat kulturno-zabavni program, danas je u Gradskoj areni “Husejin Smajlović” u Zenici održan Dječiji festival, koji sedmu godinu zaredom organizuje turski Institut “Yunus Emre”, javlja Anadolu Agency (AA). Dječiji festival je finalni program godišnjih aktivnosti organizovanih u sklopu projekta “Moj izbor je turski” koji […]\nKiša pala u BiH


MIDLVER - Datatex\nMidlver je kompjuterski softver koji pruža usluge softverskim aplikacijama, pored onih koje postoje u operativnom sistemu. Definicija termina „tehnološka platforma“ i njeno „dimenzioniranje“ (sizing) sve više su meta kritika unutar kompanije, a koriste se da označe optimizaciju svih procesa i minimiziranje ukupnih troškova poslovanja (TCO- total cost od ownership). U fazi dizajniranja, treba da se analizira razvoj na srednje-dug rok, kako bi se garantovala efikasnost u budućnosti i kako bi se ispoštovao SLA-service level agreement (dogovor o nivou usluge). Vođenje ERP sistema koji integriše sve značajne poslovne procese jedne kompanije, regulišući i optimizujući sve tokove, postaje još bitnije i delikatnije za postizanje željenog cilja našeg klijenta. Datatex, zahvaljujući stručnosti i dugogodišnjem iskustvu, može da identifikuje hardversku ili softversku infrastrukturu koja je najpogodnija za potrebe klijenta.\nDatatex-ovi konsultanti za infrastrukturu daju preporuke za najbolja rešenja, ne samo posmatrajući sopstveni softver, već analizirajući informacioni sistem kompanije u njegovoj celovitosti i to nakon što ga dobro prouče. Najčešći problem tiče se činjenice da i najbolji ERP teško može da bude dobro prilagođen, ukoliko nije podržan odgovarajućom strukturom. Analiza sistema pre, u toku i nakon go-live-a, naša je standardna metodologija kako bismo garantovali predviđene SLA nivoe. Mnogo je parametara koje naši eksperti procenjuju da bi mogli da preporuče najbolje rešenje: kreće se od jednostavnog broja istovremenih korisnika do analize sistema „as is“ (kakav jeste) i budućeg sistema „to be“ (kakav će biti). Deo naše analize su: provera transakcija u minuti, IOPS (input/output operations per second– operacije ulaza i izlaza u sekundi) i vreme kašnjenja, infrastruktura mreže sa potencijalnim „uskim grlima“, disaster recovery strategije. U zavisnosti od uslova i zahteva klijenta, možemo da predložimo i podržimo implementaciju sistema kontrole sa objavama i obaveštenjima.\nCountriAfghanistanAlbaniaAlgeriaAmerican SamoaAndorraAngolaAnguillaAntarcticaAntigua and BarbudaArgentinaArmeniaArubaAustraliaAustriaAzerbaijanBahamasBahrainBangladeshBarbadosBelarusBelgiumBelizeBeninBermudaBhutanBoliviaBonaire, Sint Eustatius and SabaBosnia and HerzegovinaBotswanaBouvet IslandBrazilBritish Indian Ocean TerritoryBrunei DarussalamBulgariaBurkina FasoBurundiCambodiaCameroonCanadaCape VerdeCayman IslandsCentral African RepublicChadChileChinaChristmas IslandCocos IslandsColombiaComorosCongo, Democratic Republic of theCongo, Republic of theCook IslandsCosta RicaCroatiaCubaCuraçaoCyprusCzech RepublicCôte d'IvoireDenmarkDjiboutiDominicaDominican RepublicEcuadorEgyptEl SalvadorEquatorial GuineaEritreaEstoniaEswatini (Swaziland)EthiopiaFalkland IslandsFaroe IslandsFijiFinlandFranceFrench GuianaFrench PolynesiaFrench Southern TerritoriesGabonGambiaGeorgiaGermanyGhanaGibraltarGreeceGreenlandGrenadaGuadeloupeGuamGuatemalaGuernseyGuineaGuinea-BissauGuyanaHaitiHeard and McDonald IslandsHoly SeeHondurasHong KongHungaryIcelandIndiaIndonesiaIranIraqIrelandIsle of ManIsraelItalyJamaicaJapanJerseyJordanKazakhstanKenyaKiribatiKuwaitKyrgyzstanLao People's Democratic RepublicLatviaLebanonLesothoLiberiaLibyaLiechtensteinLithuaniaLuxembourgMacauMacedoniaMadagascarMalawiMalaysiaMaldivesMaliMaltaMarshall IslandsMartiniqueMauritaniaMauritiusMayotteMexicoMicronesiaMoldovaMonacoMongoliaMontenegroMontserratMoroccoMozambiqueMyanmarNamibiaNauruNepalNetherlandsNew CaledoniaNew ZealandNicaraguaNigerNigeriaNiueNorfolk IslandNorth KoreaNorthern Mariana IslandsNorwayOmanPakistanPalauPalestine, State ofPanamaPapua New GuineaParaguayPeruPhilippinesPitcairnPolandPortugalPuerto RicoQatarRomaniaRussiaRwandaRéunionSaint BarthélemySaint HelenaSaint Kitts and NevisSaint LuciaSaint MartinSaint Pierre and MiquelonSaint Vincent and the GrenadinesSamoaSan MarinoSao Tome and PrincipeSaudi ArabiaSenegalSerbiaSeychellesSierra LeoneSingaporeSint MaartenSlovakiaSloveniaSolomon IslandsSomaliaSouth AfricaSouth GeorgiaSouth KoreaSouth SudanSpainSri LankaSudanSurinameSvalbard and Jan Mayen IslandsSwedenSwitzerlandSyriaTaiwanTajikistanTanzaniaThailandTimor-LesteTogoTokelauTongaTrinidad and TobagoTunisiaTurkeyTurkmenistanTurks and Caicos IslandsTuvaluUS Minor Outlying IslandsUgandaUkraineUnited Arab EmiratesUnited KingdomUnited StatesUruguayUzbekistanVanuatuVenezuelaVietnamVirgin Islands, BritishVirgin Islands, U.S.Wallis and FutunaWestern SaharaYemenZambiaZimbabweÅland Islands Country\nSlažem se sa politikom privatnosti. *\nDa biste preuzeli brošuru, prihvatite našu Politiku privatnosti.


Naše kolo veselo\nOsnovni podaci o udruženju\nPovlastice za članstvo\nNagrade i zahvalnice\nŠkolica znakovnog jezika\nJavni sektor za sve građane\nMala škola za velike ljude\nNa klik od zdravlja\nDa razumem svog druga\nNaše ruke - naš glas\nVirtuelni znakovni muzej\nŠkola za nas\nMaterijali na znakovnom jeziku\nProjekat „Naše kolo veselo“ finansira Ministarstvo kulture i informisanja Repubike Srbije u oblasti kulturnih delatnosti osoba sa invaliditetom u 2017 godini. Projekat realizuje Gradska organizacija gluvih i nagluvih Leskovac u trajanju od 6 meseci (jun-decembar).\nCilj projekta je veći kvalitet života gluvih i nagluvih lica kroz omogućavanje atipičnih aktivnosti za ovu grupu, a sve u skladu sa konceptom inkluzivnog društva.\nOvaj projekat podrazumeva formiranje i osposobljavanje igračkog ansambla Gradske organizacije gluvih i nagluvih Leskovac za samostalno izvođenje unapred odabranih koreografija.\nSa tim koreografijama će se igrački ansambal predstavljati na raznim manifestacijama, priredbama i svečanostima, a projektom je planirano i učešće na Republičkom festivalu u oblasti folklora koji se ove godine održava u novembru mesecu u Vranju.\nNa ovom projektu sa gluvim i nagluvim licima će raditi stručne osobe, a to su Bratislav Stanisavljević, urednik u Leskovačkom kulturnom centru i rukovodioc ansambla narodnih igara i pesama Leskovačkog kulturnog centra „Abrašević“, kao i Vladimir Mladenović, šef orkestra KUD „Abrašević“.\nProfil Grada Leskovca\nU srcu prostrane i plodne Leskovačke kotline nalazi se grad Leskovac prepun najrazličitijih geografskih i turističkih motiva i objekata…\n25. septembra 2014. Leskovac je bio grad domaćin Centralne akademije povodom Međunarodne nedelje gluvih...\nNajčešći pojmovi na znakovnom jeziku\nNaučite najčešće pojmove iz oblasti javnog sektora. Pregledajte video materijale sa edukativnog diska „Javni sektor za sve građane“\nGradska organizacija gluvih i nagluvih Leskovac


Dino Merlin: Ne nastupam u Beogradu dok su haški bjegunci na slobodi – Informer\nKako navodi srbijanski magazin Alo, Dino Merlin je pored honorara koji iznosi 300.000 eura, imao i još jedan uslov od kojeg nije htio odstupiti. Pomenuti uslov je bio da će održati koncert tek kada se svi haški bjegunci koji su se skrivali budu uhapšeni.\nOn je, prema pisanju magazina, u neformalnom razgovoru sa svojim najbližim prijateljima često isticao da sigurno neće dolaziti u Srbiju sve dok Ratko Mladić i Goran Hadžić ne budu izručeni Haškom tribunalu.\nKada je 26. maja uhapšen najtraženiji haški bjegunac, Merlin je sve intenzivnije počeo da razmišlja o ponudama koje su mu stizale iz Beograda.\nCristiano Ronaldo garancija za kredit štedionice “Bankia”


U MSŠ Kalesija realizovan projekat BH Telekoma – Radio Feral\nU MSŠ Kalesija realizovan projekat BH Telekoma\nJU MSŠ KALESIJA je aplicirala na otvoreni konkurs DD BH Telekoma sa projektom „Savremeni pristup nastavi mašinskih tehničara upotrebom naprednih računarskih tehnologija i softvera“. Projekat je zadovoljio visoke standarde DD BH Telekom i prošao na gore pomenutom konkursu. Ovaj projekat naša škola je radila samostalno, a na projektu je radilo 2 profesora Mujanović Enes, prof. i Lokmić Edin, prof.\nŠkoli su odobrena sredstva za projekat u iznosu od 4000 KM.\nUkupno je nabavljeno 5 kompleta računara i prateća računarska oprema, ukupne vrijednosti 4000 KM. Profesori, učenici i svi oni koji su radili na ovom projektu zahvalni su Dioničkom društvu BH TELEKOM SARAJEVO što je odlučilo da podrži naš projekat i rad i omogući nam kupovinu\nračunarske opreme za potrebe predmeta stručno-teorijskih predmeta mašinske grupe predmeta u vrijednosti od 4000 KM.\nSretni smo što smo zajedničkim snagama uspjeli da učinimo našu školu boljim mjestom za ljepše i lakše učenje i razumjevanje predmeta u okviru mašinske struke i to crtanje pomoću računara, kompjuterska grafika, modeliranje mašinskih elemenata i konstrukcija i programiranja CNC mašina. Sadašnje, ali i sve buduće generacije koje se budu školovale u našoj školi dugovaće zahvalnost Dioničkom društvu BH TELEKOM SARAJEVO koje je doniralo novac za kupovinu savremene računarske opreme. U par slika ćemo vam i prikazati izgled računarske sale sa doniram opremom na kojoj učenici primjenjuju stečena znanja iz stručno-teorijskih predmeta mašinske grupe predmeta.\n← Općina Kalesija: Odgovor općinskog načelnika na neistine od strane SDA-ovog ministra\nNeon TV i Radio Feral danas organizuju debatu kandidata za načelnika općine Kalesija →\nBESPLATNA POMOĆ ZA PREZADUŽENE GRAĐANE!\n26/07/2013 Mirza Musanovic\t0\nKalesijsko ljeto 2021: Veče izvorne pjesme i igre\n04/08/2021 04/08/2021 Mirza Musanovic\t0\nCrvenom križu Kalesija priznanje za posebne usluge zaštite i spašavanja u 2017.godini\n06/03/2018 Mirsad Zulic\t0


Od plakara do kuće | B92 Blog\nKoliko je ovaj pevač popularan u svojoj zemlji govori i činjenica da se njegov lik nalazi u amsterdamskom muzeju voštanih figura «Madame Tissaud». Jedno vreme čak nije silazio sa stranica žute štampe nakon burnog raskida sa svojim dugogodišnjim partnerom. I Islanđanin, Paul Oskar (Evrovizija '97) je obelodanio da je gay postavši jednom od vodećih figura pokreta za prava homoseksualaca u ovoj nordijskoj zemlji. Neki drugi su zarad karijere više voleli da ostanu u «plakaru» i da se o tome ne izjašnjavaju. To ne važi za Dance, Tomasa Thordarsona (Evrovizija 2004.) ili Petera Andressena (alas DQ) koji se pojavio na «Eurosongu» u Helsinkiju kao prava drag kraljica.\nOd početka evrovizijskog festivala mogla su se pratiti i razna društvena ili politička dešavanja u Evropi i svetu uopšte. Koliko god da je ova manifestacija želela da se udalji pre svega od politike, u tome je retko kad uspevala. Tako se jos na takmičenju u Kopenhagenu 1964. godine pojavio demonstrant koji je protestovao zbog učesća Portugalije i Španije na smotri, noseći transparent «Bojkot Franka i Salazara», španskog, odnosno portugalskog diktatora u to vreme. Deset godina kasnije početak emitovanja portugalske pesme «E depois do adeus» na «Evroviziji» u Brajtonu je bio i signal za otpočinjanje «revolucije karanfila» u toj zemlji.\nGrčku je 1976. godine predstavljala angažovana pesma u znak protesta zbog turske okupacije severnog dela Kipra. Norvežani su početkom osamdesetih godina poslali melodiju u kojoj su negodovali zbog izgradnje hidrocentrale u delu te zemlje gde žive Laponci ili narod Sami kako se to politički korektnije kaže. Finska je u jednom rok maniru 1982. kritikovala zabadanje glava u pesak vodećih političara u vezi nuklearnog naoružavanja. Par meseci nakon prvog zalivskog rata 1991. godine, francuska pevačica Amina umalo sto nije pobedila sa pesmom koja je inspiraciju imala u burnim događajima oko iračkog napada na Kuvajt i američko-britanske intervencije koja je nakon toga usledila.\nNajzad, prošle godine, izraelski sastav Teapaks je nastupio sa numerom «Push the button» kao izraz neslaganja sa politikom iranskog predsednika Ahmedinedžada dok je na takmičenju u Zagrebu 1990. koje je bilo prvo nakon pada berlinskog zida, nekoliko zemalja za temu odabralo novu politicku situaciju u Evropi.\nTeški socijaln problemi nisu zaobišli autore evrovizijskih tekstova. Francusku je 1968. godine zastupala pesma koja na vrlo suptilan način govori o devojci koja je silovana, dok su se Madjari 1994. godine predstavili sa kompozicijom u kojoj se peva o ženi koja pati zato što je abortirala. Ekološke teme za spas planete ili ode miru su bile nezaobilazne na velikom broju dosadašnjih «Evrovizija».\nSa druge strane «Eurosong» je obilovao pesmicama kojih bi se postideo i najslabiji dečiji festival, sa tekstovima koje bi bolje sastavio i neki mališan predškolskog uzrasta. Mnoge od takvih su se vinule veoma visoke, a neke čak i odnele pobedu. Pored već ranije pomenute španske kompozicije iz 1968. «La, la, la», tu spadaju i britanska numera «Boom, bang-a-bang» (1969.), holandska «Ding, dinge, dong» (1975.) ili švedska «Diggi-loo, diggi-lei». Ovo su samo primeri onih pesama koje su trijumfovale. Drugih, koje su se dodvoravale žiriju ili publici sa neizbeznim «tra-la-la» ili nabrajanjem poznatih ličnosti, mesta ili pozdravima na nekoliko jezika je bilo na desetine. Belgijanci su prvi krenuli sa «zviždukanjem» jos 1957. da bi švedska predstavnica Lill Babbs 1961. godine odzviždala bukvalno pola melodije «April, april».\nKompozitiori, naročito klasične muzike, su bili omiljena evrovizijska tema. Vrhunac je dostigla austrijska pesma «Du bist Musik» (1980.) u kojoj teško da je bilo iole značajnijeg svetskog muzičara od renesanse pa do 20. veka koji nije pomenut. Rosini je ipak najvise «prirastao srcu» evrovizijskim tekstopiscima pa su se često kao davljenik za slamku hvatali za njega. Pored Austrijanaca 1980. i Švajcarci su pevali o njemu 1982. a Turci godinu dana kasnije. Jos uvek nije razjašnjeno zašto je siroti Rosini bio toliko popularan. Da li je u pitanju bilo samo to što se njegovo ime najlakše rimovalo ili je po sredi nešto drugo?\nI holivudski producenti bi mogli da trljaju ruke od zadovoljstva uvidevši kakav je uticaj na «Pesmu Evrovizije» izvršila filmska umetnost. Skoro da nije bilo godine a da neka zemlja ne «pozove u pomoć» nekog od velikana sedme umetnosti. Monako se u Amsterdamu 1970. pretstavio omažem Marlen Ditrih, dok su Španci petnaestak godina docnije pevali o Valentinu. Čarli Čaplin se pojavio u nekoliko pesama, isto kao i Džon Travolta, a nisu zaobiđene ni Greta Garbo, Brižit Bardo, Fred Aster, Majkl Kiton, Majkl Kejn, Džon Vejn...Ova poslednja dvojica su se odlično išla jedan uz drugog u islandskoj pesmi iz 1988. godine.\nDa ni najveći filozofi nisu zapostavljeni potrudili su se pre svih Grci, pevajući u više navrata o Sokratu, Aristotelu ili Platonu. Nemcima je jedanput inspiracija bio Džingis Kan, dok su Islanđani pominjali jednog od svojih premijera, Gunnnara Thorddsenna kao i Jon Pall Sigmursona, najjačeg čoveka na svetu koji je i bio maskota delegaciji te zemlje na «Eurosongu» u Dalbinu 1988. Slušale su se i melodije o: Samsonu i Dalili, Boy Georgu, Ledi Dajani.\nOsobe koje su na neki drugi način ostavile značajan trag u istoriji ili nauci, kao i likovi iz romana, muzičkih ili slikarskih dela su prodefilovali evrovizijskom scenom od Kolumba, Mate Hari, Frojda, Kazanove, Klepatre, preko Romea i Julije, Alise u zemlji čuda, Petra Pana, Karmen, Toske, Figara, Mona Lize...sve do Herkula i Marije Magdalene, a nekoliko puta se i svevišnji dozivao u pomoć. Islandska pevačica Silvia Night je tokom svog nastupa u Atini 2006. čak «telefonirala» samom Bogu da bi bila «nagrađena» salvom zvižduka.\nNisu zaobiđene ni razne vremenske nepogode od: kiše i snega do oluja i uragana. Sva godišnja doba su bila zastupljena, s tim da je proleće tu bilo u izvesnoj prednosti. Turci su 1996. pevali i o petom godišnjem dobu. Kad su u pitanju meseci u godini, april je ipak ostao neprikosnoven.\nCirkusi i kojekave vrteške su bili takođe velika inspiracija tekstopiscima i retko da je prošla koja godina a da se neko njih nije setio. Grčka pesma o klovnu izvedena 1988. godine po nekim anketama sprovedenim među ljubiteljima «Eurosonga» spada medju najgore ikad izvedene na ovoj smotri.\nUSPESI KOD KUĆE\nNajveći kritičari «Evrovizije» vole da kažu kako ova manifestacija nije dala svetu mnogo poznatih imena i da je većina izvođača zaboravljena istog momenta kad im se završio nastup. To uglavnom nije tačno, jer je veliki broj onih koji iako nisu ostvarili međunarodne karijere stigao do samog vrha u svojim sredinama, a neki od njih slave za tamošnje najveće zvezde. Teško da u Švedskoj neko ne zna za Carolu koja je nastupala tri puta na Evroviziji zauzevši jednom prvo, jednom treće i jednom peto mesto. U okvirima Skandinavije ova pevačica je jedna od najpopularnijih. Album sa pesmom «Främling» sa kojom je nastupila u Minhenu 1983. godine je najprodavanija ploča u Svedskoj svih vremena, a evrovizijski je prenos te godine pratilo 85% populacije, sto je apsolutni rekord u istoriji švedske televizije. Dobila je odlikovanje i od samog kralja Gustava.\nUdo Jürgens koji je u tri navrata predstavljao Austriju, a 1966. godine doneo toj zemlji i jedinu pobedu slovi i danas kao najveće ime zabavne muzike u svojoj zemlji.\nAnna Vissi je takodje tri puta učestvovala na «Evroviziji» i to jednom braneći boje svog rodnog Kipra, a dva puta Grčke. Nekoliko godina zaredom je proglašavana najboljom pevačicom Grcke. Slično je i sa njenim sunarodnicima: Katerinom Garbi, Sakisom Rouvasom i Marinellom\nZa mega-zvezde u svojim drzavama slove i: Ukrajinka Ruslana, Turkinja Sertab Erener, Birthe Kjaer i braća Olson iz Danske, Ruskinja Alla Pugachova, Izraelka Rita, Stefan Raab iz Nemačke, Holanđanke Ruth Jacott i Willeke Alberti, Poljakinja Edyta Gorniak, Španac Raphael...\nOd onih koji više nema nemoguće je ne spomenuti najboljeg makedonskog pevača svih vremena Toše Proeskog, obožavanog na prostoru cele bivše Jugoslavije ili prvu damu flamanske muzike Ann Christy.\nU SUTRAŠNJEM POSTU: IZBOR JEZIKA, GLASAČKI SISTEM, NORVEŠKI PUT OD TRNJA DO ZVEZDA, VODITELJI...\nSpiridon 16:59 10.05.2008\njel se neko seca ove ekipe?\nSrđan Mitrović 17:02 10.05.2008\nih, ko se to ga ne seća\nsamo onaj ko neće.\nSrđan Mitrović 17:08 10.05.2008\nmariopan 20:12 10.05.2008\nJa jos pamtim Ruslanin nastup a pesme se ne secam to je meni bas bila tralala pesmica. Posle je dosla u Bg pa su se svi iznenadili kako je to jedna sitna i obicna devojka...valjda su ocekivali da se i ovde pojavi u kostimu sta li?\nInace za one koji "izlaze iz plakara" meni je fenomenalna ona scena iz filma "Visoke potpetice" kada peva tranvestit, znam da nema veze sa temom ali ako znaju da pevaju zasto da sede u plakaru? Figurativno.\nSlavni gej pevaci koji su vec ostvarili svoje karijere potvrdjuju da to nije bitno ako sjajno pevaju.\nSpiridon 23:38 10.05.2008\nskyspoter 20:21 10.05.2008\npo junatjed nam kingdom se prica da je big clif richard izgubio zato sto je general frank kupovao glasove zato da bi spanija postala turisticka destinacija.\ne sad zamisli mladica kako placa na eurosong beograd da bi promovisao turisam po banjama srbije\n"efikasno lecenje reumatizma zbog skrivanja po kucama sa niskim svodovima"\neh...pesma evrovizije velis...\nivana23 20:26 10.05.2008\nRe: KAD SE UMEŠA POLITIKA\nZar se u UK samo prica? Ovde se i pise:\nSer Klif Ričard, čuveni britanski pevač i glumac, bio je žrtva španskog generala Franka i njegovog režima, koji su mu 1968. na prevaru oduzeli pobedu na „Evroviziji“, kada su namestili takmičenje kako bi poboljšali imidž Španije u svetu, otkrila je novinarka Monce Fernandez Vila u dokumentarcu španske televizije, koji je preksinoć (4.maja.o.g.) premijerno prikazan.\nKako su kupovane pobede\nDušan Maljković 20:28 10.05.2008\nSamo da podržim ovaj serijal...:)\nskyspoter 20:30 10.05.2008\nkada ce blic da objavi nesto o mladicu?\nivana23 20:32 10.05.2008\nEvo, bas danas..\nskyspoter 21:09 10.05.2008\n"Ima mnogo novosti, neke su doprle do javnosti, a neke ne. Nismo ni za trenutak stali u poslu", rekao je Vukčević za današnje "Večernje novosti".\nda li mislis na "novosti" objavljenje u vecernjim novostima?\nivana23 21:41 10.05.2008\n"Ima mnogo novosti, neke su doprle do javnosti, a neke ne. Nismo ni za trenutak stali u poslu", rekao je Vukčević za današnje "Večernje novosti". da li mislis na "novosti" objavljenje u vecernjim novostima?\nOvo nije blog ni o stampi, ni o M.\nNije red da trolujemo...\nskyspoter 21:51 10.05.2008\nSrđan Mitrović 00:24 11.05.2008\nhvala. ekipa nam je mala, ali odabrana. a i Divajn je na našoj strani\nmiljanah 21:00 10.05.2008\nNepoznati i zaboravljeni izvodjaci :):):)\nNajveći kritičari «Evrovizije» vole da kažu kako ova manifestacija nije dala svetu mnogo poznatih imena i da je većina izvođača zaboravljena istog momenta kad im se završio nastup[\nKao, na primer:\nmiljanah 21:03 10.05.2008\nRe: Nepoznati i zaboravljeni izvodjaci :):\nmiljanah 21:05 10.05.2008\nGlupa sam i ne umem da postavim link za Eurovision 1974: Abba - Waterlooo\nAlexDunja 21:13 10.05.2008\nma nisi glupa, bre:)))\nmiljanah 21:37 10.05.2008\nHvala, hvala, AlexDunja...\nA kako da obrisem bezuspesne pokusaje koji zauzimaju prostor?\nOdlicna tema i tekstovi - bas uzivam\nSrđan Mitrović 00:23 11.05.2008\nzahvaljujem se svom drugaru Željku, koji je napisao čitavu knjigu, ali niko nije objavio. a i što bi. evrovizija je ove godine u beogradu, pa je verovatno glupo da se objavljuju knjge o evroviziji. dok nam otimaju kosovo...\nQueeria 23:26 10.05.2008\nSamo da kažem da sam bio dobar đak i pročitao tekst :)\nJel može jedna petica za tromesečje?\nSrđan Mitrović 00:22 11.05.2008\nprvo pismeni pa onda usmeni. samo za čitanje 2+\nvidomir pavlovic 09:09 11.05.2008\nODLOMAK IZ BLICA...\nLepo je čuti kada hvale našu zemlju...\nIndependent“ o Beogradu\nLondonski list "Independent" je prekjuče u okviru svoje rubrike "48 sati u..." objavio iscrpan vodič kroz Beograd koji se sprema za početak Evrosonga.\n"Tokom vekova, Beograd je platio cenu svog strateškog položaja na ušću dve reke. Skoro svi su osvajali grad, od Kelta i Rimljana, pa sve do Austrougara i Turaka. Iako je Beograd prijatan i gostoprimljiv grad, u njemu nećete pronaći mnogo arhitekture starije od 19. veka...", navodi Meri Novaković, novinarka "Independenta".\nU tekstu je detaljno opisan prevoz do Beograda i u samom gradu, smeštajni kapaciteti, Kalemegdan, Skadarlija, Knez Mihailova, beogradski restorani, kafići u Strahinjića Bana, muzeji... Naravno, svuda se navode cene, a novinarka britanskog lista je ipak bila najviše fascinirana splavovima ili, kako ih je ona nazvala, "restoranima na vodi". Takođe, ističe se lepota Zemuna, a na kraju teksta, sa podnaslovom "Šlag na torti", reporterka "Independenta" opisuje beogradsku plažu - Adu ciganliju\nSrđan Mitrović 09:20 11.05.2008\nRe: ODLOMAK IZ BLICA...


Slobodan Divjak: Povratak talibana i besmisao NATO intervencija\n17.09.2021. 16:51 17.09.2021.\nUkupni bilans američkog predvođenja NATO intervencija je porazan, jer one ni u jednoj od zemalja koje su bile njihov objekt nisu uspele da uspostave liberalno-demokratski sistem\nPovratak talibana posle povlačenja američkih vojnih formacija izazvao je među našim intelektualcima koji se predstavljaju kao branioci zapadno-liberalnih vrednosti oštre kritike naših, desnici naklonjenih snaga koje navodno oduševljeno pozdravljaju pomenuti povratak usled svoje antiameričke orijentacije, kojoj je svojstvena antihumanistička marginalizacija ljudskih prava kao novovekovne civilizacijske tekovine. Pri svemu tome, ovi naši vatreni zagovornici odbrane ljudskih prava, propuštajući da iole ozbiljnije analiziraju sam karakter skorašnjih američkih vojnih humanitarnih intervencija, pokazuju se kao ne tek apologete tih i takvih intervencija, već kao osobe koje prizivaju njihovo perpetuiranje, sve dok se ne iskorene tzv. „otpadničke zemlje“ u kojima dominiraju neliberalizovane kulturne tradicije.\nDa ne bi bilo nesporazuma, u svojim brojnim knjigama, studijama i novinskim komentarima zastupam stanovište da je liberalno-demokratski sistem, (uključiv i onaj američki) manje loš od svih ostalih sistema, jer svojim državljanima omogućuje veći stepen individualne autonomije od autoritarnih, teokratskih i totalitarnih poredaka. U svojim spisima izlagao sam kritici radikalni multikulturalizam i komunitarizam zbog njihovog pokušaja da sve ustavnopravne poretke, uključiv i one što počivaju na različitim verzijama islamskog fundamentalizma, izjednače po vrednosti, jer takva nastojanja nužno vode u apsolutni vrednosni relativizam. Eksplicitno sam navodio negativne strane „šerijata“ – obespravljenost žena, odsustvo negativnih individualnih sloboda, javne amputacije delova ljudskog tela zbog ogrešenja o zakone kao legalizovane običaje, kamenovanje preljubnica, spaljivanje udovica, poligamija, zabrana gledanja televizije i slično, za razliku od pomenutih kvaziliberala koji su slavili pravo na radikalnu kulturnu razliku kao navodno istorijsko proširivanje liberalizma kojim se omogućava gotovo „beskrajna inkluzivnost“ liberalno-demokratskih država, tj. dodeljivanje državljanstva konglomeracijama imigranata iz svih svetskih država, pa i iz onih čija je ustavno-pravna potka radikalni islamski fundamentalizam.\nKao takav, dakle kao pristalica izvornih zapadno-liberalnih vrednosti, držim da treba razdvajati unutardržavno uređenje, uključivši i ono liberalno-demokratsko, od međudržavnih odnosa, jer su u ovom drugom slučaju u daleko većoj meri na delu odnosi snaga ili ako se hoće pravo jačega. Bez ovog uvida u bitnu razliku između unutrašnjeg ustrojstva država i njihovih spoljašnjih politika nemoguće je razumeti činjenicu da je velikoj sili imanentna težnja da svoju zamašnu moć i uticaj širi diljem čitavog zemaljskog globusa sve dok se ne uspostavi policentrični sistem, tj. ravnoteža snaga između različitih centara moći na globalnom nivou. Liberalna Amerika je tu težnju ispoljila kada je, nakon pada Berlinskog zida, postala jedina supersila. Tada je i nastala doktrina o nužnoj liberalizaciji neliberalnih i antiliberalnih zemalja u kojima se besomučno gaze ljudska prava, liberalizaciji koja navodno jedino može biti sprovedena tzv. humanitarnim vojnim intervencijama zahvaljujući kojima će u tim državama biti svrgnute anticivilizacijske vlasti i izgrađene nove liberalno- demokratske države u kojima će se poštovati individualna prava, sloboda govora i medija, udruživanja, veroispovesti i drugi liberalni principi.\nPošto te vojne NATO intervencije predvođene Amerikom nisu mogle naći nikakvo uporište u međunarodnom pravu zato što im UN nisu davale „zeleno svetlo“, one su se opravdavale ad hok uvođenim moralnim argumentima. Na taj način podrivao se sam temelj na kojem je počivao moderni svet – razdvojenost pozitivnog prava i morala. Naravno, moralni principi se u procesu konstituisanja pozitivnog prava mogu unositi u njega, ali čim se taj proces okonča, onda se pravo mora potpuno odvojiti od morala. U protivnom, otvara se put neposrednoj moralizaciji prava u kojoj se odnos između država približava, metaforički rečeno, „tzv. „prirodnom stanju“ u kojem vlada „pravo jačega“ koje svojim promenljivim moralnim kriterijumima, zasnovanim na njegovim dugoročnim interesima, određuje šta je pravo a šta ne. Neposredna moralizacija prava omogućuje najmoćnijima realizaciju njihovih prizemnih imperijalnih ambicija.\nČesto se zaboravlja da tzv. humanitarne vojne akcije imaju duboko antiliberalni karakter jer se njima nastoji spolja, nasilno nametnuti poredak koje većinsko stanovništvo država u koje se interveniše odbija da prihvati. Kada napominjem antiliberalni karakter ovakvih poduhvata, onda mislim pre svega na temeljni liberalni postulat da se liberalno-demokratsko ustrojstvo u nekoj državi može uspostaviti jedino ukoliko tome prethodi slobodno izražena volja njenih građana na izborima. Poznato je da su prvi liberalni ustavi, ustavi Amerike i Francuske, doneseni dvotrećinskim većinama na ustavotvornim skupštinama čije su delegate birali građani na neposrednim izborima. Čim delegati obave svoj zadatak, ustavotvorna skupština se raspušta da bi se održali parlamentarni izbori po procedurama postavljenim u novim ustavima i zakonima koji se nisu smeli kositi sa ustavnim okvirom. Naravno, liberalno-demokratski sistemi, koji počivaju na primatu individualnih prava, nastajali su i na drugačije načine, ali je njihov nastanak morao biti u vezi sa, makar implicitnim, pristankom većine građana.\nIluzija je misliti da postoji nužna veza između američkog unutrašnjeg liberalno-demokratskog poretka i njene težnje da ako ne može drugačije, onda nasilno uspostavi kontrolu nad što većim brojem zemalja u svetu.\nImperijalne ambicije najmoćnijih zemalja javile su se još u antici.\nSetimo se antičke Atine, koja je, i po savremenim tumačima njenog državnog uređenja, bila najdemokratskija zemlja u to doba. Tukidid u svom napisu u kojem svedoči o pregovorima između Atine i Meljana ističe da su Atinjani naglašavali sledeću stvar: „… i mi i vi treba da kažemo šta uistinu mislimo i da težimo samo onome što je moguće, jer i mi i vi jednako dobro znamo da se pravedno pojavljuje samo tamo gde je nužda prisile jednaka na obe strane, a da moćni čine ono što mogu, dok slabi uzimaju ono što moraju“. Pri ovome valja napomenuti da su Atinjani, posle predaje Meljana, poubijali sve njihove muškarce koji su bili sposobni za služenje vojske, porobili njihove žene i decu a njihovom ostrvu pridali status kolonije. U kontekstu ovog istorijskog primera treba istaći da su starim Grcima pojmovi čovečanstva i svetskog istorijskog poretka bili nepoznati, između ostalog i zbog toga što im religija nije bila monoteistička, već politeistička, tj. za konkretne prostore vezana paganistička vera. U modernom dobu, prvo Holandija a potom, nakon dugog rivalstva sa Francuskom, Velika Britanija, kao kapitalističke zemlje, nisu se nimalo ustezale da zadovolje svoje imperijalne apetite i postanu najmoćnije kolonijalne sile, svaka u svoje vreme. U vreme Hladnog rata, Sovjetski Savez, kao prva komunistička zemlja, nije se libio da vojno interveniše u cilju učvršćivanja i proširivanja svog uticaja i interesne sfere.\nNaravno, tokom svetske istorije bilo je još imperijalnih sila – Osmanlijsko carstvo, Hitlerova rasistička Nemačka i slično.\nDakle, male države koje poseduju malu količinu moći – recimo Luksemburg – ma kakvo njihovo unutrašnje uređenje bilo, ne mogu nikada biti predvodnici imperijalnih pohoda; one se samo tim pohodima mogu pridruživati. Drugim rečima, opravdana radikalna kritika prizemnih utilitarnih motiva američke imperijalističke spoljne politike ne bi smela da za posledicu ima odbacivanje unutrašnjeg liberalnog poretka ove zemlje, uz svu istorijsku iskustvenu svest da u realnom svetu ništa ne funkcioniše idealno, pa ni američki liberalni poredak kojem su imanentne tendencije stvaranja neformalnih centara moći, korupcije i diskriminacije njenih obojenih članova koje se mogu ublažavati procesima građanske neposlušnosti.\nUkupni bilans američkog predvođenja NATO intervencija je porazan, jer te intervencije ni u jednoj od zemalja koje su bile njihov objekt nisu uspele da uspostave liberalno-demokratski sistem. Posle vojne okupacije tih zemalja na vlast su instalirane proameričke vlade koje su, međutim, imale marginalnu podršku tamošnjeg stanovništva, te nisu mogle imati demokratski predznak. Stoga su one zbog odsustva minimalnih legitimiteta, posle povlačenja spoljnih vojnih formacija, ispoljavale potpunu upravljačku nemoć. Jedna od posledica nelegalnog i nelegitimnog rušenja diktatora Sadama Huseina bila je i osnivanje tzv. Islamske države u kojoj su, pored ostalih užasa, i odrubljivane ljudske glave.\nNATO vojne formacije nisu mogle beskonačno biti prisutne u državama o kojima je reč, jer je njihovo prisustvo iziskivalo ogromne troškove – nema besplatnih represivnih mera.\nPovratak talibana definitivno je potvrdio sav besmisao da se antiliberalnim sredstvima može održavati liberalno ustrojstvo u državama neliberalizovanih kulturnih tradicija. NATO vojne intervencije u ime realizacije liberalnog oblika slobode nužno se preobražavaju u svoju suprotnost. One su oblik nasilnog rusoovskog hiperautoritarnog usrećivanja ljudi: „Onog ko odbija da da se pokori opštoj volji, ko god bio, čitava zajednica treba da prisili na pokoravanje, što ne znači ništa drugo do da njega treba prisiliti da bude slobodan..“ Ovu Rusoovu formulu prisiljavanja pojedinaca na slobodu NATO snage primenile su na čitave populacije antiliberalnih država.\nDa li će se uopšte i kada radikalno islamističke zemlje liberalizovati, to je stvar njihove unutrašnje transformacije. Naravno, to ne isključuje intelektualnu kritiku pomenutih režima na globalnom nivou; no, takva kritika ne sme da znači prizivanje nasilnog obaranja tih režima.\nAutor je pisac i prevodilac brojnih filozofskih knjiga\nNaslovna fotografija: AP Photo/Sidiqullah Khan\nIzvor Stanje stvari, 16. septembar 2021.\nPreporučujemoAvganistanintervencijaliberalna demokratijaNATOpovlačenje iz AvganistanaSADSlobodan Divjaktalibani\nPutin: Zapadne sankcije će dovesti do nesagledivih posledica


Osuđen za podstrekavanje na paljenje kuće: Dragoljub Simonović, bivši predsednik Opštine Grocka\nDragoljub Simonović, bivši predsednik beogradske Opštine Grocka, osuđen je prvostepenom presudom u utorak, 23. februara, na četiri godine i tri meseca zatvora jer je sud utvrdio da je naručilac paljenja kuće novinara portala "Žig info" Milana Jovanovića u decembru 2018. godine u Vrčinu.\nZatvor bivšem predsedniku beogradske opštine Grocka zbog paljenja kuće novinara\n"Ovo krivično delo ne zahteva utvrđivanje zanimanja oštećenog“, rekao je sudija.\n"Moje mišljenje je da ste delovali kao ekipa", rekao je sudija govoreći o ponašanju branioca tokom postupka.\nTužilac Predrag Milovanović izjavio je novinarima ispred Palate pravde da je izrečena kazna "mala pobeda institucija", ali da treba sačekati da presuda postane pravosnažna.\n"Nadam se da se ovo više nikada neće ponoviti, da će ovo biti snažna odvraćajuća poruka nakon što bude, nadam se, pravosnažno okončan osuđujućim presudama ovaj postipak", rekao je tužilac Milovanović.\nOštećeni Milan Jovanović, nakon dve godine od kada mu je zapaljena kuća, kaže da se nada da je ova presuda "vesnik slobode medija u Srbiji".\n"Očigledno je da naručioca ovog dela nije zaštitila partijska knjižica", poručio je Jovanović.\nOn je ocenio i da bi postupak otišao "ko zna kojim tokom" da nije bio u centru pažnje svih novinara kako u Srbiji tako i u svetu.\n"Žao mi je što mi se ovo dogodilo, ali prihvatam da budem žrtva s tim da vama mlađima sutra bude bolje u vašem radu, da ne morate da strepite za ono što radite", poručio je Jovanović okupljenim novinarima.\nBranilac Dragoljuba Simonovića, Ivica Vuković, najavio je za TV N1 žalbu na prvostepenu presudu.\n„Očekujem oslobađajuću presudu za mog klijenta, za ostale okrivljene ne bih da se izjašnjavam o njima, ali ono što je u ovom postupku dokazano i ono što je u medijima prikazano su dve dijemetralno suprotne strane“, ocenio je Vuković.\nPredsednik Stalne radne grupe za bezbednost novinara Veran Matić rekao je da je učinjeno "najviše što je moguće u ovom trenutku".\nOn je ocenio da je jedan od heroja ovog suđenja sam sudija koji je "uspeo da se izbori sa tolikom opstrukcijom".\n"I veoma je važno što je to sada rekao na kraju suđenja i što će zatražiti određenu vrstu satisfakcije i pravnim putem za sve što je doživeo i što predstavlja ugrožavanje njegovog sudijskog angažamana, ali i sudstva uopšte od strane odbrane i optuženih", rekao je Matić.\n"Jer se nepobitno dokazalo da se radi o grupi koja je želela da ugrozi život našeg kolege", naveo je Bodrožić.\n"Treba da budemo jedinstveni i samo jedinstveni možemo da se izborimo sa svim pritiscima i pretnjama", naveo je.\nSlučaj paljenja kuće novinara lokalnog portala "Žig info", Milana Jovanovića, izazvao je veliku pažnju javnosti.\n"Želim da obavestim javnost da podnosim ostavku na sve funkcije, kako u stranci, tako i u opštini. Takođe, želim da podsetim srpsku javnost da je svako nevin dok se ne dokaže suprotno. Ja jesam osumnjičen, ali ne i osuđen", naveo je tada Simonović u saopštenju za medije.\n"Zašto su ga (Simonovića) hapsili ako neće dobiti? Čim mi je kuća zapaljena, odmah sam rekao da je to njegovo delo, da on stoji iza toga", rekao je tada Jovanović.\n"Biće uskoro presuda za slučaj Milana Jovanovića. Moramo da ga rešimo što pre. Naše pravosuđe ima svoj posao i ono zna kako treba urade to - ja ne mogu da im se mešam", rekao je tada Vučić.\n* Saradnja na tekstu: Maja Živanović


OD SUTRA NOVA PRAVILA ZA LET U AMERIKU! Bezbednosni intervju na ulasku u avion, a evo šta će se desiti AKO NOSITE LAPTOP... - Informer\nMerama će biti obuhvaćeno 325.000 putnika, na oko 2.000 letova koji dnevno pristižu u SAD\nNova, stroža, pravila na svim letovima prema SAD, počeće sa primenom u četvrtak, međutim, među njima se neće naći zabrana unošenja laptopova u kabinu aviona.\nAviokompanije su kontaktirale Rojters i saopštile da će nove mere, među kojima bi mogli i da se nađu i kratki bezbednosni intervjui, sa putnicima počinju u četvrtak.\nMerama će biti obuhvaćeno 325.000 putnika, na oko 2.000 letova koji dnevno pristižu u SAD, 180 aviokompanija iz 105 zemalja.\nSAD su najavile mere u junu, kako bi okončale zabranu unošenja elektronskih uređaja na avioni iz 10 aerodroma u osam država na Bliskom Istoku i iz Severne Afike.\nAmerika Avion Let Letovi pravila\n(VIDEO) MANJE OD MINUTA! Ovo su najkraći letovi na svetu!\n(FOTO) PLATILA KARTU ZA GRČKU 46 FUNTI, a dobila je avion od 189 MESTA SAMO ZA SEBE!


eKapija | Javni poziv za dostavljanje zatvorenih pismenih ponuda za davanje u zakup nepokretnosti-Hotela Stara planina na kome je nosilac prava svojine Javno preduzeće za razvoj planinskog turizma Stara planina, Knjaževac - Javno preduzeće za razvoj planinskog turizma Stara planina, Knjaževac\nJavni poziv za dostavljanje zatvorenih pismenih ponuda za davanje u zakup nepokretnosti-Hotela Stara planina na kome je nosilac prava svojine Javno preduzeće za razvoj planinskog turizma Stara planina, Knjaževac\nJavno preduzeće za razvoj planinskog turizma Stara planina, Knjaževac\nJavno preduzeće za razvoj planinskog turizma "Stara planina", Knjaževac\n1.\tJavno preduzeće za razvoj planinskog turizma "Stara planina", Knjaževac (u daljem tekstu: Javno preduzeće) poziva sve zainteresovane ponuđače da dostave ponudu za zakup nepokretnosti – Hotela Stara planina (u daljem tekstu: Hotel Stara planina).\nRedni broj\tSprat\tNRGP (m²)\tBRGP (m²)\n1.\tGaraža\t7359.87\t8070.31\n2.\tSuteren\t4016.56\t4150.28\n3.\tPrizemlje\t3741.89\t4089.03\n4.\t1. sprat\t3808.13\t3881.12\n5.\t2. sprat\t3881.44\t4050.51\n6.\tPotkrovlje\t1386.14\t1400.05\n7.\tGalerija\t382.05\t434.15\nUKUPNO\t24576.08\t26075.45\n2.\tPočetna mesečna cena zakupa Hotela Stara planina iznosi 4.000.000,00 dinara, bez PDV.\n3.\tPravo na dostavljanje pismenih ponuda imaju aktivna pravna lica i preduzetnici koji obavljaju registrovanu delatnost i koji ispunjavaju uslove iz Uputstva ponuđačima o dostavljanju zatvorenih pismenih ponuda za davanje u zakup nepokretnosti – Hotela Stara planina (u daljem tekstu: Uputstvo), koje je sastavni deo konkursne dokumentacije.\n4.\tKonkursna dokumentacija za davanje u zakup nepokretnosti, od dana objavljivanja javnog poziva u dnevnom listu "Večernje novosti" i internet portalu "E-kapija", biće objavljena na sajtu Javnog preduzeća – http://www.jpstaraplanina.rs i svi zainteresovani ponuđači mogu je preuzeti elektronskim putem.\n5.\tHotel Stara planina daje se u zakup u viđenom stanju i neće se prihvatati nikakve reklamacije koje se odnose na stanje u kome se objekat nalazi.\n6.\tPonuda mora biti pripremljena u skladu sa ovim pozivom i Uputstvom.\n7.\tPonuđač je dužan da, kao potvrdu ozbiljnosti ponude, uplati depozit u iznosu od 50% ukupne početne cene mesečnog zakupa Hotela Stara planina, bez PDV, odnosno 2.000.000,00 dinara. Za pravna lica i preduzetnike koji imaju registrovanu delatnost u Republici Srbiji, plaćanje depozita vrši se uplatom na tekući račun Javnog preduzeća broj 200-2773940101862-94 koji se vodi kod poslovne banke - Poštanska štedionica a.d. s pozivom na broj 1-2019, odnosno za pravna lica i preduzetnike koji imaju registrovanu delatnost van teritorije Republike Srbije u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan uplate, a u skladu sa Uputstvom za devizno plaćanje za učešće u postupku davanja u zakup nepokretnosti - Hotela Stara planina (u daljem tekstu: Uputstvo za devizno plaćanje), koje je sastavni deo konkursne dokumentacije (obavezan element ponude jeste dokaz o uplati depozita).\nPonuđači iz Republike Srbije su u obavezi da u obrascu ponude upišu tačan naziv poslovne banke i broj računa na koji će se izvršiti povraćaj depozita, a ponuđači van teritorija Republike Srbije da prilože Instrukciju - uputstvo poslovne banke ponuđača za povraćaj deviznih sredstava.\nPismene ponude podnose se u zatvorenoj i pečatiranoj koverti na adresu: Javno preduzeće za razvoj planiskog turizma "Stara planina", Knjaževac, Ogranak Beograd, Koče Popovića 3/II, 11000 Beograd, Republika Srbija, neposredno na pisarnici Javnog preduzeća ili preporučenom poštom. Koverta s ponudom mora imati oznaku "PONUDA za davanje u zakup nepokretnosti – Hotela Stara planina – NE OTVARATI", a na poleđini koverte treba navesti naziv i punu adresu ponuđača.\n8.\tZainteresovani ponuđači mogu da dostave svoje ponude, sačinjene u skladu sa Uputstvom, najkasnije do 29. novembra 2019. godine do 15,00 časova.\n9.\tNeblagovremeno prispele ponude biće vraćene ponuđačima neotvorene, s naznakom da su podnete neblagovremeno, a neprihvatljive ponude neće biti razmatrane, već odbijene.\n10.\tPri izboru najpovoljnije ponude Komisija će se rukovoditi najvišom ponuđenom cenom zakupa, delatnošću koja će se obavljati u objektu, referencama ponuđača, odnosno ispunjenjem ukupnih kriterijuma. Ako dva ili više ponuđača ponude isti iznos ukupne mesečne cene zakupa, a ispunjavaju sve zahteve iz konkursne dokumentacije, Komisija će pozvati ponuđače koji su ponudili isti iznos ukupne mesečne cene zakupa da u roku od 3 (tri) dana od dana prijema poziva dostave novu pismenu zatvorenu ponudu sa uvećanim iznosom zakupnine u odnosu na prethodno datu ponudu, nakon čega će Komisija otvoriti prispele ponude i utvrditi najpovoljnijeg ponuđača. Ukoliko ponuđači u roku od 3 (tri) dana ne dostave novu ponudu, odnosno ako su ponuđači dostavili novu ponudu sa istovetnom ukupnom mesečnom cenom zakupa, Komisija zadržava pravo da izbor najpovoljnijeg ponuđača izvrši po slobodnom uverenju.\n11.\tJavno preduzeće će odluku o izboru najpovoljnije ponude za zakup Hotela Stara planina doneti u roku od 5 (pet) radnih dana od dana otvaranja ponuda.\n12.\tJavno preduzeće može u svakom trenutku odustati od zaključenja ugovora o zakupu bez obrazloženja i izvršiti povraćaj uplaćenih depozita u roku od pet radnih dana od dana dostavljanja obaveštenja svim ponuđačima o odustajanju od zaključenja ugovora o zakupu. Javno preduzeće nije obavezno da prihvati niti jednu ponudu, odnosno zadržava pravo slobodne procene najpovoljnije ponude pa shodno tome i pravo da ne prihvati niti jednu ponudu i da pri tome nema bilo kakvih pravnih, materijalnih i nematerijalnih obaveza prema ponuđačima. Odluka Javnog preduzeća je konačna.\n13.\tSvi ostali detalji u vezi s postupkom javnog oglasa definisani su u Uputstvu. Bliža obaveštenja i informacije mogu se dobiti na telefon: +381 11/26-26-596, mobilni +381 65 99 09 102 svakog radnog dana od 10,00 do 15,00 časova, osoba za kontakt Dragan Orlović.\n14.\tZainteresovani ponuđači mogu razgledati Hotel Stara planina u periodu od 18. do 25. novembra 2019. godine, u periodu od 11,00 do 14,00 časova. Zainteresovani ponuđači moraju se najaviti osobi za kontakt dan ranije.\n15.\tJavno preduzeće neće prihvatiti ponude u kojima ponuđač navodi da bi u predmetnom Hotelu Stara planina obavljao delatnost koja se ne odnosi na upravljanje hotelom.\n16.\tUgovor o zakupu Hotela Stara planina zaključuje se na određeno vreme i to na period od 7 (sedam) godina.\n17.\tJavno preduzeće i ponuđač čija ponuda bude izabrana kao najpovoljnija pre zaključenja ugovora o zakupu definisaće i usaglasiće sve potrebne činjenice od značaja za poslovanje i održavanje Hotela Stara planina u roku od 3 (tri) radna dana od izbora za najpovoljniju ponudu.


Blog 9. Spremite se: 110 zanimanja budućnosti\nNajbolje plaćeni poslovi, prema istraživanjima, biće svemirski piloti i naučnici koji rade na području nanomedicine.\nKako prenosi ovaj list, ljudi se najviše raduju socijalnim radnicima za društvene mreže i izumiteljima vozila na alternativne izvore energije, piše zagrebački Večernji list.\nPrema detaljnom istraživanju koje je nekoliko godina sprovodila britanska organizacija Fast Forward u manje od dve decenije tržište rada trebalo bi da se temeljno izmeni.\nTo će biti posledica promena u društvu, a britanski naučnici koji su izradili studiju zaključili su da će se broj ljudi koji žive na Zemlji povećati na gotovo 8,5 milijardi, a roboti će biti normalna pojava. Zapravo, svake godine će se njihov broj povećavati za 5 miliona.\nPoslovi budućnosti biće vezani za razvoj medicine i za klimatske promene, a neizbežan sektor u kojem će se razviti nove struke je i virtualni svet.\nU "stvarnom svetu" biće puno više nemira i nesigurnosti, pa se najavljuje ratovanje uz pomoć genetičke manipulacije, kao i uvođenje policije za manipulisanje kišom i oblacima.\nIako u našem regionu mnogi poslovi sa te liste izgledaju kao naučna fantastika, naučnici koji su izradili studiju uveravaju da će tržište za gotovo sve navedene poslove postojati već do 2030.\nTako će izrađivač delova ljudskog tela postojati već 2020., a nanomedicina trebalo bi da se razvije najviše pet godina posle toga.\nPre 2030. hirurg specijalizovan za vraćanje pamćenja neće postojati, ali naučnici uveravaju da će se 2040. takve operacije obavljati u većem delu sveta.\nS druge strane, velnes stručnjaci za starije osobe ili prodavci vremena postoje i danas, ali će se te industrije u budućnosti još više razvijati.\nMeđu pet najpopularnijih zanimanja s pomenute liste, ispitanici u anketi sprovedenoj pre objavljivanja studije izabrali su velnes stručnjake za starije, specijaliste za manipulaciju klimom i svemirske pilote, a najviše se boje da će postojati potreba za upravnicima karantina jer bi ti ljudi trebalo da se bave organizovanjem života u slučajevima napada genetskih hakera.\nNepopularan je i posao proizvođača delova tela, kao i menadžera za čuvanje podataka.\nOčekuje se da će najbolje biti plaćeni svemirski piloti i naučnici koji rade na području nanomedicine, a ispitanici su se najviše radovali socijalnim radnicima za društvene mreže i izumiteljima vozila na alternativne izvore energije.\nOvo je lista zanimanja:\n1. Genetski dizajner – dizajner dece - razvojem genetike raste potencijal za razvoj grane medicine koja će se baviti genetskim inženjeringom na nerođenoj deci\n2. Proizvođač delova tela\n3. Menadžer za zdravlje radnika - imaće ga svaka kompanija, a na dobrovoljcima će primenjivati najnovije medicinske tretmane\n4. Analitičar za gene zaposlenih - osoba koja će proučavati genetske predispozicije zaposlenih i prema tome odlučivati hoće li oni zadržati posao ili ne\n5. Hirurg specijalista za povećanje kapaciteta mozga - ljudski mozak će biti pretrpan informacijama, a pomenuti hirurzi bi trebalo da pomognu da se smanji pritisak na centar za pamćenje\n6. Genetički haker - ljudi koji će krasti DNK životinja, ljudi i biljaka, kreirati viruse koji ubijaju ljude ili uništavaju setvu\n7. Planer kraja života - osoba koja će pomoći ljudima da isplaniraju kad će i kako umreti jer će medicina omogućiti da ljudi žive poprilično dugo\n8. Vertikalni farmer - s obzirom na povećanje broja stanovnika, u gradovima će se razvijati vertikalne farme. Pod veštačkim svetlom zgrada i u vodi gajiće se povrće i voće nužno za prehranu stanovništva\n9. Stručnjak za manipulaciju klimom - krpiće rupe u okeanima gvožđem i kreirati velike kišobrane koji će neutralizirati sunčeve zrake\n10. Policajac za manipulaciju vremenskim promenama - policajci će biti potrebni kako bi sprečili uništavanje određenih delova sveta izazivanjem poplava ili pretvaranjem zemlje u pustinju\n11. Prodavači prava na korišćenje pustinja - pustinje će se koristiti kao idealna područja za razvoj solarne energije\n12. Trgovci vodom - slično kao i s naftom, razviće se tržište vode na tržištima kapitala\n13. Menadžer za čuvanje podataka - stručnjak za sigurno spremanje osetljivih podataka vlada, političkih stranaka, kompanija ili pojedinaca\n14. Prodavac informacija - informacija postaje roba i to ona najskuplja. Zato se očekuje da će se razviti posebno tržište i načini trgovanja znanjem\n15. Prodavac vremena - rokovi postaju valuta\n16. Upravljač budžetima ljudi koji ne primaju platu - svaki državni službenik ili radnik u lokalnoj samoupravi mora da profiliše svoje korisnike i izračuna apsolutni minimum koji je potreban pojedincu da preživi\n17. Velnes menadžer za starije - u teretanama će postojati programi za starije vežbače, kao i posebne masaže\n18. Konsultant za gojaznost - sve je više gojaznih ljudi pa će im biti potreban i konsultant za mršavljenje\n19. Etičari novih nauka - oni će pomoći da se usvoji nova etika koja ide u korak s novim svetom u kojem živimo\n20. Programer lične zabave - ljudi će tražiti privatne ili onlajn susrete i individualne oblike zabave\n21. Programer za stres - tražiće se aplikacije koje mogu da prate i smanjuju stres uz pomoć mobilnih telefona, a programi će biti prilagođeni svakoj osobi\n22. Konsultant za privatnost - biće sve više tehnoloških rešenja i ljudi će biti veoma izloženi delenju privatnih podataka na internetu, pa će pomenuti stručnjaci pružati savete kako odlučiti koje i koliko informacija podeliti sa svetom\n23. Stručnjak za skrivanje identiteta - osobe koje će nam omogućiti da nestanemo s “mreže” bilo zbog životnog izbora, bilo zbog skrivanja od policije\n24. Stručnjak za čitanje misli - zanimanje vezano za skeniranje mozga, očekuje se da će imati velik broj klijenata – od prevarenih supružnika do prevarenih poslovnih partnera\n25. Dizajner avatara - specijalisti koji umesto nas stvaraju svet kojim pokazujemo svoje interese, želje i potrošačke mogućnosti\n26. Dizajner egzoskeletona - svojevrsni “spoljni robotički kosturi” omogući će ljudima da trče brže, budu jači i otporniji, pa se pretpostavlja da će postojati velika potražnja za tim proizvodima\n27. Stručnjak za etiku medija - mediji će biti politički polarizovani pa će nam biti potrebna efikasna organizacija koja će objavljivati sve slučajeve medijskih spinova\n28. Virtualni seksualni organizator - osoba koja se brine za potrebe ljudi koji žele aktivan seksualni život bez ljudskog kontakta\n29. Dizajneri pasoša za svemir - vlade će verovatno uvesti obvezu evidentiranja svemirskih putovanja\n30. Menadžer populacije na Zemlji - osobe koje će voditi računa o tome koliko ljudi se rađa i tražiti načine za smanjenje populacije\n31. Dizajner inteligentne odeće - porašće zahtevi da se u odeću uključe tehnologije i "gedžeti", što je već počelo da se radi, a dizajneri koji proizvedu takvu odeću imaće posla u 21. veku\n32. Savetnik za životne tragedije - stručnjak koji bi se trebalo da zna da se postavi u slučajevima koji se retko događaju i da savetuje ljude kako da se postave, kao i da ponudi recept za sreću i u najtežim okolnostima\n33. Legalni prodavac narkotika - s obzirom na to da se droga legalizuje, postoji tržište za ljude koji će je prodavati\n34. Sajber bibliotekar - knjige će početi da se iznajmljuju i onlajn i samo je pitanje vremena kad će se organizovati sajber biblioteke\n35. Stručnjaci za odbranu - polarizovani svet traži zaštitu\n36. Socijalni radnik na društvenim mrežama - za ljude koji se osećaju odbačenima na društvenim mrežama\n37. Savetnik za unapređenje telesnih mogućnosti\n43. Bioinformacioni naučnik\n46. Stručnjak za produženje životnog veka\n49. Operator vetroelektrana\n53. Inženjer specijalista za fuzije\n54. Konsultant za korišćenje prirodnih resursa\n(Economy.rs, Večernji list 28. jul 2013.)\nBudite u toku i krenite na vreme sa spremanjem za budućnost!


GASI SVETLO ,,Staford" sa Hepija: Ja sam bomba, a Jurića neće biti\nObjektiv, 7. mart 2021. FOTO: Printscreen\nIgor Jurić FOTO: Printscreen\n- On je izgubio, ne ja. Ja ću da trajem, a Jurića neće biti nigde. On je zatvorio vrata mnogih medija u Srbiji zbog takvog ponašanja - zaključila je Jeremićeva.\nNa buvljaku u Kraljevu kao u košnici


POVEZIVANJE REGIONA: Kompanije na platformi | Novosti.RS\nOvo je najavio predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež učestvujući u radu info dana "Zapadni Balkan i Srbija".\n- Ova platforma će u prvoj fazi biti namenjena firmama u sektoru hrane, automobilske lake industrije i cirkularne ekonomije - rekao je Čadež.\n- Želimo da mapiramo sve one kompanije koje imaju šta da ponude i koje mogu svojim standardima poslovanja i proizvodnje mogu da budu deo međunarodnih dobavljačkih lanaca.\nMarko Čadež PKS Privredna komora samit Berlin Region samit zapadni Balkan


FSS ODABRAO NAJBOLJE: Laureati za 2018. godinu su Miloje i Mitar! - Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Reprezentacija\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Reprezentacija»FSS ODABRAO NAJBOLJE: Laureati za 2018. godinu su Miloje i Mitar!\nNemanja Lazić| 2018-12-11T15:32:50+02:00\t11. dec 2018. 15:26|2 Comments|HotSport\nOve godine, čelnici FSS-a ‘Zlatne lopte’ dodeliće 17. decembra.\nNajbolji igrač u 2018. godini je napadač Fulama Aleknsadar Mitrović, dok je za najboljeg u konkurenciji trenera izabran strateg crveno-belih, Vladan Milojević.\nNekadašnji igrač Partizana u dresu sa nacionalnim grbom postigao je na 13 utakmica 12 golova, a bio je i najbolji strelac Lige nacije. Pored toga ove sezone on pruža odlične partije za Fulam u jednoj od najjačih liga na svetu, a bio je i zaslužan za plasman tog kluba u elitu.\nVelika dilema bila je ko će dobiti nagradu namenjenu treneru. U trci su bili Slaviša Jokanović, koji je napravio veliki uspeh plsiravši se u Premijer ligu sa Fulamom i trener Crvene zvezde Vladan Milojević. Ipak, drugu godinu zaredom trener crveno-belih dobio je ovo priznananje, a on je sa svojom ekipom nakon osvojene titule obezbedio i učešće u Ligi šampiona.\nFSS će na svečanoj ceremoniji uručiti nagrade dobitnicima.\nTAGOVI: Aleksandar Mitrović, Fudbalski savez Srbije, Vladan Milojević, Crvena zveda\nInspektor Radiša 12.12.2018. at 06:42- Odgovori\t (0)\t (0)\nOvo je poraz srpskog fudbala! Izabrati Milojevića ze trenera godine, poznatog po kukavikoj taktici zglobnog autobusa u LŠ i po tome što u SLS nema brzine, borbenosti, brze tranzicije, visokog presinga i promene ritma u igri Zvezde! Ovo je tipično ponašanje nas Srba! Slavimo poraze kao uspehe!\nSevera deo 12.12.2018. at 18:32- Odgovori\t (0)\t (0)\nOvu akciju izbora trenera godine ili najboljeg trenera Srbije treba zamrznuti na neodređeno vreme, zbog toga što ni jedan trener niti bilo koja ekipa u Srbiji, ne gaje savremeni fudbal! Svim trenerima ekipe igraju isto kao pod indigom: sporo, sa mnogo dodira lopte na sredini terena, neborbeno, bez brze tranzicije, bez visokog presinga i bez promene ritma! Naši treneri se trenutno svi nalaze u ranim 80-tim! Oni su prespavali zadnjih 30 godina!


Pridržavajte se rokova pomoću ovih saveta - Gala Magazin\nPridržavajte se rokova pomoću ovih saveta\nstijak March 23, 2020\nAh, rokovi. Neki profesionalci im uspevaju, a mnogi ljudi smatraju da im najviše smetaju alati za upravljanje vremenom. Ipak, kada sat odbrojava zadatak, morate da isporučite – ne puknete pod pritiskom.\n„Klijent, saradnik ili šef ne samo da izbacuju neki stari datum kada im nešto treba“, kaže Andrea Kai, konsultantica za karijeru sa sedištem u Sinsinatiju i autorka knjige „Hov to Get Iour Nekt Job: In Inside“ Pogledajte šta poslodavci zaista žele. „Vaš se doprinos uklapa u veći projekat i delovi se moraju spojiti. Dakle, ozbiljno shvatite svoj rok. “\nNe samo što čini rokove praktičnim načinom izbegavanja neprijatnosti na putu, već i malo čini za vašu reputaciju. „Udarajući rokove neprekidno, ljudi će znati da mogu računati na vas“, dodaje Kai. „Videće vas kao profesionalca i biće vam voljan da vam pomognu kada se suočite sa rokom.“\nPrimjena ovih strategija pomoći će vam da efikasno upravljate rokovima i dosljedno ih ispunjavate.\nNeki od rokova su, iskreno rečeno, nedostupni od početka vožnje, posebno kada letite solo. Kada primite zadatak sa nerealnim rokom, vaša je odgovornost da to izgovorite. Izrazite zabrinutost svom menadžeru i pitajte da li možete da se obratite saradnicima za pomoć kako bi posao obavili na vreme. Uostalom, bolje je pritisnuti se unapred, nego prihvatiti zadatak, ne izvršiti ga na vreme i opravdati se zašto to ne možete da završite.\nKada dobijete potrebnu pomoć, podelite to dostignuće sa saradnikom i obavestite ih da ste na raspolaganju da vratite uslugu ako im u budućnosti bude potrebna pomoć.\nNakon što utvrdite da je radno opterećenje upravljivo, vaš sledeći korak bi trebao biti da tražite od menadžera da potvrdi rok, kaže Kai. („Samo da budem jasan, potrebno vam je ovo istraživanje za predlog do 17:00, po dnevnom vremenu po istočnom vremenu, 5. februara. Tačno?“) „Zatim koristite alat – elektronski ili papirni kalendar, šta god sistem za vas radi – to vam pomaže da pratite kada ćete raditi na njemu i kada to stigne, “preporučuje Kai.\nMale nagrade na ovom putu su vrijedni alati za upravljanje vremenom na kojima se možete osloniti. Proslava prekretnica, čak i malih, može vam dati mentalni podsticaj koji vam je potreban da biste i dalje nastavili. Dakle, nagradite sebe kada ispunite mini rok odstupanjem od stola.\n„Ponekad smo toliko pokretani da nam mozak prekomerno napreduje i moramo da napravimo korak unazad“, kaže Salemi, koja preporučuje šetnju u trajanju od 15 minuta, da predahnete ili se priuštite zdravom zalogaju.\nStvaranje reputacije za sebe kao nekoga ko se uvek pridržava rokova će ići dug put, posebno kada dođe vreme da vaš menadžer razmotri nadoknadu. Ali, mogućnost da svoj posao završite na vreme samo je jedna karakteristika zaposlenog svih zvezda. Želite li se dodatno istaknuti u svojoj karijeri?


Ludi hemičar i ledeni izazov (VIDEO) - National Geographic Srbija\nLudi hemičar i ledeni izazov (VIDEO)\nMuhamed Mo Kvareši je hemičar sa Univerziteta u Torontu, koji je na "ledeni izazov" - akciju za promociju i pomoć u borbi protiv Lu Gerigove bolesti ili amiotroforične lateralne skleroze - odgovorio putem hemije.\nUmesto klasične kofe pune ledene vode, Mo je u kofu sipao tečni azot, čija je temperatura od -196 stepeni Celzijusa daleko ispod one koju ima ledena voda. Pogledajte kako je Mo preživeo izazov koristeći nauku.\nPotencijalno revolucionaran materijal: Nova forma grafena


SUENO DELUXE BELEK I BELEK I Leto 2019\nHotel je otvoren u aprilu 2015. godine. Obuhvata ukupnu površinu od 1.410.000 m². Udaljen je 5 km od centra Beleka, dok je od aerodroma u Antaliji udaljen 30 km.\nNalazi se na sopstvenoj peščanoj plaži (duga 220 m). Gostima je na raspolaganju bar na plaži, ležaljke, suncobrani, dušeci i peškiri i korišćenje svih sadržaja je besplatno.\nGlavni restoran, 6 a la carte restorana (azijski, meksički, italijanski, turski, riblji i restoran sa specijalitetima sa roštilja-plaćaju se), 7 barova, biblioteka, Golf i Polo Klub, besplatan bežični internet, 3 spoljašnja bazena (jedan je povezan sa unutrašnjim), 5 bazena za decu, unutrašnji bazen, akva park sa 10 tobogana, 2 teniska terena, 3 fudbalska terena, odbojka na plaži, košarka, stoni tenis, bilijar (plaća se), pikado, boćanje, aerobik, pilates, zumba, animacioni program, muzika uživo, karaoke, diskoteka, doktor (plaća se), fotograf (plaća se), Mini Club, dečiji meni, bioskop, dečije predstave, dadilja (plaća se), SPA centar, fitness centar, đakuzi, sauna, tursko kupatilo, parno kupatilo, masaža (plaća se). Plaćaju se i: video igre, motorni sportovi na vodi, najam opreme za tenis, usluge pranja i hemijskog čišćenja veša, usluge dadilje.\nHotel čini glavna šestospratna zgrada i raspolaže sa ukupno 235 deluxe soba (za max 3+1 osobu, površine 45 m²), 5 soba za osobe sa posebnim potrebama, 146 dvosobnih deluxe suit soba (za max 4+1 osobu, površine 70 m²), 8 dvosobnih superior suita soba (za max 4+1 osobu, površine 70 m²), 2 Superior Suita Exclusive (sa pogledom na more, veličine su 100 m², sastoje se iz dnevnog boravka, dve spavaće sobe, kupatila sa tušem, đakuzija), 2 Superior Sueno Suita (veličine 100 m², sa pogledom na more i privatnim izlazom na bazen, sastoje se iz dnevnog boravka, dve spavaće sobe, kupatila sa tušem, đakuzija), 1 King Suitom (veličine 300 m², sa pogledom na more, sastoji se iz dnevnog boravka, tri spavaće sobe, garderobera, kuhinjice, kupatila sa tušem, đakuzija, turskog kupatila, saune, gosti koji odsednu u ovom tipu sobe imaju VIP transfer do aerodroma), 3 Sueno Island Villa (veličine 317 m², sastoje se iz dnevnog boravka i 5 spavaćih soba, 3 garderobera, 5 kupatila sa kadom ili tušem, kuhinje, đakuzija, saune, turskog kupatila, parnog kupatila, sobe za masažu, sobe za fitness, max 5+1 osoba). Sve sobe imaju kupatilo, fen za sušenje kose, centralni klima uređaj, mini bar (besplatno), aparat za čaj i kafu, sef (besplatno), LCD TV, telefon, bežični internet (besplatno), balkon ili terasu.\nNovoizgrađeni hotel na samoj obali mora. Svojim posetiocima nudi brojne i raznovrsne sadržaje stavljajući akcenat na dečiji program, obezbeđujući istovremeno aktivan i dinamičan odmor svim članovima porodice.


Izvor: Blic, 04.Avg.2013, 12:48\nNa Svetog Iliju se na kosmajskim Tresijama održava najveći vašar u severnom delu Šumadije. Jednu polovinu ukupnog broja posetilaca čine stanovnici sela i palanki od Sopota do Kragujevca, a drugu - Beograđani. Liciderska srca i svilene bombone obeležje svih vašara\nSvaki je vašar u Srbiji priča za sebe, ali znalci u njima prepoznaju neke zajedničke crte. Uzmimo samo one letnje za primer: petrovski panađuri (12. jul) pršte od optimizma zbog leta koje predstoji; velikogospojinski >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << (28. avgust) obojeni su pomirenošću sa sudbinom, a ubistva na njima mučka su i smišljena... Na saborima na Svetog Iliju, opet, nož se poteže u afektu, veseli se preterano a pesme su inadžijske - što je sve posledica slutnje da smo i ovo leto protraćili.\nOd Svetog Ilije sunce sve milije, kaže narod, a turističke agencije spuštaju cene za samce koji ni ovog jula nisu našli para.\nPreksinoć je avalski put od prestonice nam do Sopota bio zakrčen vozilima koja su se uputila na Kosmaj. Tridesetogodišnjaci u polo majicama, i njihove lepše polovine u tankim haljinama, preplanuli od grčkog sunca, zavirivali su pod šatre i prebirali po liciderskim srcima, a onda kupovali otrovnozelenu šećernu vunu i slikali se ispred ringišpila.\nCenovik u šatrama bio je pojednostavljen: kafa 100, vino 1.000 dinara, sve ostalo - pivo, žestoka pića, sokovi - 200. Kafedžije su procenile da narod nema para, pa nisu menjale prošlogodišnje cene.\nĐilkoši u jeftinim razdrljenim košuljama trošili su pare uz muziku pevača čije su fotografije na plakatima bile starije od polugolih plesačica. Njihove štikle uplitale su se u travu, pa su posrtale i pridržavale se za ramena gostiju. Crven u licu, a još mlad, zavijao je: “Jesen prođe, ja se ne oženih...”, uvlačio hiljadarku u gaćice crnokose koja je plesala u nekom svom, brzom ritmu, i neprestano povlačila brushalter naviše. Ostali iz društva sa nepomućenim mirom ispijali su svoja piva ne dozvoljavajući konobaru da odnese prazne flaše. Da svi vide koliko mogu da popiju i koliko mogu da plate...\nSnalaženje: Starica prodaje rukotvorine\nNa vašaru se, naravno, i trguje. Na tezgama, ili sa šatorskih krila razapetih na tlu, može da se kupi sve što živoj duši treba, ali pođimo redom. Od hrane za telo tu je bilo: pečenja raznog, pljeskavica, kobasica; kolača; lubenica; bombona svilenih, ljutih, mentol, šarenih; orasnica, susam-štapića, sladoleda, lizalica u obliku srca... i pomenute šećerne vune u raznim bojama. Za na glavu šeširi, slamnati, od kepera, i teksasa; naočare za sunce, i sa dioptrijom; pa veš, pantalone raznih dužina, i za na pete patike raznih marki i papuče.\nZa dušu: diskovi sa raznom muzikom, i umetničke slike sa zelenim jezerima, velikim jelenima i rumenim zalascima sunca. Klasifikaciji se opiru kapije od kovanog gvožđa, traktorske gume, drvena burad, kazani za rakiju i prohrom rezervoari za mleko... sve uredno poređano na ugaženoj travi. I naravno, vašarski hit: nekakve svetleće kugle što, izbačene iz praćke, lete visoko i sporo padaju...\nSatara i udri - nema slavlja bez pečenja\nNeizostavni deo vašarskog folklora su bokserska kruška za odmeravanje snage, pa šatra pod kojom se krpenim loptama gađa piramida od prevrnutih čaša, a za nagradu dobija plastična ruža... i ringišpil. Momci su u vazduhu grabili sedišta devojaka i vitlali ih i upredali lance, kao da nikad nisu čitali novine i nisu čuli za vic o Fati iz Fojnice, a devojke su vrištale... Sto dinara dva minuta, pa opet.\nVesna Vukelić Vendi ispod šatre\nPosle ponoći, na dva-tri kilometra od vašarišta, jedan je auto sleteo sa puta. Devojke u letnjim haljinama stajale su u svetlu farova, dok su muškarci zagledali točkove upale u jarak.\nKurir: VAŠARSKA DIVA: Vendi pod šatrom napravila haos!\nVašar u Srbiji: Alkohol, pečenje, ringišpil i naravno Vendi!\nIzvor: Svet, 04.Avg.2013\nNa Svetog Iliju se na kosmajskim Tresijama održava najveći vašar u severnom delu Šumadije. Jednu polovinu ukupnog broja posetilaca čine stanovnici sela i palanki od Sopota do Kragujevca, a drugu – Beograđani. Svaki je vašar u Srbiji priča za sebe, ali znalci u njima prepoznaju neke zajedničke...\nDan pre: 03.Avg.2013\nDan posle: 05.Avg.2013


Robijaši bez krivice: Obuka pasa u zatvorima | Pet Magazin\nHome Pas Robijaši bez krivice: Obuka pasa u zatvorima\nRobijaši bez krivice: Obuka pasa u zatvorima\nAmerički naučnici primenjuju jedinstvenu metodu za obuku pasa koji otkrivaju eksplozivne naprave. Životinje prolaze šestomesečnu obuku u zatvorima, gde brigu o njima vode osuđenici za najteža krivična dela.\nPsi u zatvorima oštre čilo mirisa i privikavaju se na veliku cirkulaciju ljudi, dok zatvorenici u druženju sa njima jačaju moral i ličnu odgovornost.\nZatvorenik državnog zatvora u Alabami mladom psu, gotovo štenetu, prišao je oprezno, čak bojažljivo. Polako je spustio ruku na njegovu glavu. Pomazio ga je. Dok mu je šakom prelazio preko glave i vrata oči su mu se napunile suzama. Tresući se od plača, svega par trenutaka kasnije, čuvarima je rekao: „40 godina nisam pomilovao psa”.\nSusret teškog kriminalca osuđenog na doživotnu robiju i žutog labradora u američkom zatvoru nije izmišljena priča, niti je ona plod novinarske mašte. Do njega je došlo tokom programa obuke pasa za otkrivanje eksplozivnih materija, koja se već gotovo deceniju odvija u okviru Naučnog programa za usavršavanje pasa u američkom Auburn Univerzitetu.\nStručnjaci iz Alabame zaključili su da je upravo zatvor najbolje mesto za obuku životinja. Organizatori programa kažu da njihov režim stvara visoko disciplinovane pse čije sposobnosti liče ili čak prevazilaze najnovija tehnološka dostignuća.\nZašto baš u zatvoru, pitanje je koje se samo nameće. Stručnjaci sa ovog univerziteta utvrdili su da je društvo robijaša idealna sredina za obuku pasa. U zatvorima vlada velika gužva, što kod životinja izoštrava čulo mirisa i sposobnost prepoznavanja većeg broja ljudi. Pored toga, druženje sa psima održava psihičku stabilnost osuđenika, koji u kontaktu sa životinjama lakše nose pritvorske dane. Oni tako održavaju mentalnu stabilnost, a prisustvo pasa pojačava empatiju i želju za životom i socijalizacijom. Kada se ova dva aspekta saberu, jasno je zašto je državni zatovor izabran kao jedna od ključnih tačaka obuke.\nPsi koji učestvuju u programu u ćelijama provode po šest meseci, gde brigu o njima vode zatvorenici koji su ostvarili pravo da sarađuju sa životinjama. U društvo ubica, pljačkaša i ostalih kriminalaca labradori dolaze svega nekoliko meseci po dolasku na svet. Za to vreme, družeći se sa stanarima jednog od najuređenijih zatvora u SAD, njima se razvija čulo mirisa. I dok ostali psi njihovog uzrasta uče tek kako da se ponašaju u stanu i na ulici, ove životinje prolaze mnogo ozbiljniju školu – uče kako da spašavaju ljude.\nPosle godinu dana priprema, najveći broj labradora se upućuje u neku od vladinih agencija ili privatnih kompanija za bezbednost kako bi mirisom otkrivali bombe, narkotike i ostale opasnosti.\nLabradori su izabrani zbog svoje društvenosti i fizičke izdržljivosti. Psi ove rase iz zatvora izlaze mentalno zreliji. Uz to, jači su i izdržljiviji – objašnjenje je Džina Broka, glavnog instruktora za rad sa psima na Auburnu.\nPar kilometara dalje od glavnog kampusa, nalazi se zgrada koja pripada ovom naučnom centru za pse. Njihova inače dosadna sala za konferencije, ukrašena je kožom pitona dugog četiri metra uhvaćenog na Floridi, gde su Auburnovi psi jurili zmije otrovnice.\nPsi su godinama trenirani da pronađu ručno rađene bombe postavljane u parkirane automobile ili sakrivane na pijacama i tržnim centrima. Metod rada promenjen je pre osam godina, kada su se naučnici i treneri našli pred novim izazovom: kako da detektuju improvizovanu eksplozivnu napravu u pokretu, koju nosi potencijalni bombaš.\nPrvi zadatak koji je pred nas postavljen jeste kontrola masovnog transporta. Ideja je bila da se omogući nesmetani protok ljudi, tokom identifikacije sumnjivih osoba. Stvar je prosta – ako terate ljude da prolaze kroz mesto za čekiranje, kao na aerodromima, masovni transport postaje ne-masovni. Ova vrsta blokade i usporavanja toka ljudi u današnje vreme je nezamisliva – objašnjava cilj ovog programa jedan od njegovih direktora Pol Vagoner.\nKoji način je najefikasniji za patroliranje pasa kroz gužvu, pitali su se dr Vagoner i njegove kolege. Odgovor su pronašli u istraživanju inženjera koje je pokazalo da ljudi proizvode termalne “oblake” koji se emituju iz našeg tela i nose gasovite čestice. Većina ovih čestica, kao tragovi dezedoransa ili parfema, benigni su, ali “oblaci” mogu da otkriju kontakt i sa materijalima koji se koriste kod izrade “paklenih mašina”. Umesto skeniranja svake osobe, psi mogu da izvrše inspekciju tragova koje ljudi ostavljaju za sobom tokom kretanja i da upozore organe bezbednosti na prisustvo eksploziva.\nOvaj zadatak nije uopšte lak, jer psi po svojoj prirodi njuše i ispituju predmete i ljude, a ne otvorene prostore. Među prvim životinjama koje su trenirane po novom protokolu bilo je 70 pasa koji su raspoređeni po železničkim stanicama u SAD 2007. godine. Nekadašnji psi “zatvorenici” preuzeli su čuvanje metroa u Njujorku, predsedničke inauguracije kao i velike sportske događaje.\nOhrabreni napretkom pasa u praćenju vazdušnog strujanja, naučnici su otišli i korak dalje. Učesnici u naučnom programu za usavršavanje pasa počeli su da eksperimentišu sa još primamljivijim metama, poput patogena. Njihov pas Bakster naučen je da njuši prostoriju u praznoj kući koja se koristila kao mesto za istraživanje, i da “javi” kada pronađe bris stočnog virusa. Istraživače, između ostalog, zanima, da li psi mogu da pronađu viruse koji napadaju stoku. Ukoliko uspeju u svom naumu, rančeri više neće morati da uništavaju kompletno krdo kako bi eliminisali jednu inficiranu životinju.\nNiko ne zna šta tačno čini pseće čulo mirisa tako osetljivim, ali se većina naučnika slaže da je kroz evoluciju izuzetno očuvano, i da je možda jedno od najstarijih. Pseće oči i uši ostaju zatvorene i 14 dana nakon rođenja, ali štenci izlaze njušeći i tako prave prvu interakciju sa svetom koji ih okružuje. Prema većini procena, psi imaju 40 puta više olfaktornih receptora od ljudi – 220 naspram pet miliona. Studije na pacovima, još jednoj životinji sa superiornim mirisnim sposobnostima, pokazale su da čak i kada je 95 do 98 procenata receptora oštećeno, jako čulo mirisa ostaje netaknuto.\nIpak, ono što je najveće iznenađenje nije to što psi detektuju miris na milionitim delovima (što je približno kapi soka u bazenu za plivanje), već to što mogu da prave razliku među toliko mnogo mirisa. Vatrogasci i istraživači paljevina godinama su bili svedoci kako psi preturaju po ruševinama u potrazi za supstancom koja pomaže širenju vatre. Ova sposobnost može da se uporedi sa “hvatanjem” nečijeg glasa u masi koja glasno razgovara.\nLjudi koji rade sa psima složni su da je prva godina psećeg života najvažnija. Tada nauče da se socijalizuju i stiču naviku na zvukove i predstave okoline. Za Auburnove pse, to je presudan momenat da steknu poverenje u svoje trenere.\nNeki od ovih trenera zatvorenika već su postali profesionalci, od kojih su pojedini imali i po desetak životinja. Žive u posebnom domu, gde se pseći kreveti naslanjaju na zatvoreničke. Nije trebalo mnogo da se zapazi i da psi doprinose jačanju morala i poboljšavanju ponašanja zatvorenika. Stopa incidenata na “psećem” odeljenju gotovo je nepostojeća. Program rada sa psima jednostavno sve smiruje.\nNije svaki zatvorenik dovoljno kvalifikovan da bude trener. Kako bi aplicirali, zatvorenici moraju da poseduju diplomu srednje škole i da nemaju nikakve disciplinske izveštaje u proteklih godinu dana, što je popriličan izazov.\nOni nisu neke odvratne osobe”, kaže Peri. – Oni su ljudi koji su napravili greške, ozbiljne, ali zaslužuju da im se oprosti. I što pre oni sami oproste sebi, pre ćemo im oprostiti i mi – kažu u zatvorskoj upravi.\nRad sa psima, napominju, ubrzava taj proces. Većina ovi momaka nikada nisu brinuli ni za koga, a život sa psima šansa je da da postanu brižne osobe i odgovorni građani.\nTAGAuburn univerzitet obuka pasa u zatvoru zatvor Alabama\nPrethodni članakMačor je tata svim napuštenim macama (FOTO) Sledeći članakBeba Džekson ima najboljeg telohranitelja na svetu (FOTO, VIDEO)


Dokle će Tadić da pravi Srbe budalama?\nTema: Dokle će Tadić da pravi Srbe budalama?\n08.11.2009., 18:22 #1\nBivši evropski pregovarač o statusu Kosova Marti Ahtisari izjavio je španskom listu "Mundo" da "sve zemlje koje žele da postanu članice Evropske unije, a posebno one na Balkanu, moraju priznati da je Kosovo nezavisno".A Tadić priča Srbima o ulasku u EU A da Kosovo ostane sastavni deo Srbije.\nŠpanski list piše da je Ahtisari "otac kosovske nezavisnosti" i dodaje da\nE sad TADIĆ pored svega uspeo je da ubedi Srbe kao će ih odvesti u EU a da Kosovo ostaje u Srbiji.\nZnači dolazi vreme kada će većina Srba morati da priznaju da su Tadića izabrali da bi zaštitili svoje guzice a Kosovo cena da ostane glava na ramenima.\n08.11.2009., 18:23 #2\nRe: Dokle će Tadić da pravi Srbe budalama?\nDok god je Tadić na vlasti, postoji nada da Kosovo bude opet u sastavu Srbije!\n08.11.2009., 18:25 #3\nPrvo ,strasno je bitan stav te matore copave drtine...\nDrugo sto ne preneses ceo tekst kad se vec pozivas na njega,nego izdvajas samo one delove koji tebi odgovaraju...\n08.11.2009., 18:28 #4\nKoliko li je love dobio ova matora drtina, od arnauta,da mi je znati!\n08.11.2009., 18:29 #5\nVreme je da se to resi sever nama, jug njima i nama jos da daju 20 miljarde.\n08.11.2009., 18:36 #6\nma koga briga za ahtisarija\ndanas je onaj nemac rekao da kosovo nije uslov za EU.\nvidecemo uostalom sta ce biti\n08.11.2009., 18:39 #7\nPa zato što nas je bilo briga za pojednice, oni nas sje*aše... Loše stav. Ne sme se to ignorisati.\n08.11.2009., 18:42 #8\n@neske101 - kome pokusavas da objasnis.ako shvate kad ode vojvodina,blago njima...Ali ja mislim da ce shvatiti tek kada ostane samo beogradski pasaluk...\n08.11.2009., 18:54 #9\nКад би нас Медведев још једном посетио, примили би нас одмах у ЕУ, убрзано...уствари, замолили би нас да приступимо тој ах надасве моћној и лепој организацији еууууу!\n08.11.2009., 19:04 #10\nJel ti stvarno verujes da to zavisi od Tadica?\n08.11.2009., 19:05 #11\nNe zavisi od Tadića i ove vlast, ali da je na vlasti ova druga opcija, ne bi bilo ni govora, ni pregovora, već bi odavno digli zid i ukinuli nam sva prava da o tome pričamo i razmišljamo.\n08.11.2009., 19:05 #12\n08.11.2009., 19:14 #13\ndok god se te budale ne opamete i prestanu da glasaju za Tadica, posle toliko laznih obecanja, narod se jos nije opametio.\nPoslednji put ažurirao/la Dragan_srbcg : 08.11.2009. u 19:16\n08.11.2009., 19:15 #14\n08.11.2009., 19:16 #15\nA gde da radi ta "jeftina radna snaga"?\n08.11.2009., 19:17 #16\nCekaj dok prodje svinjski grip.\n08.11.2009., 19:28 #17\nI tebe cu pitati: a sto? Zar nas u stvari previse ne drndaju ko god da je na vlasti?\n08.11.2009., 19:31 #18\nDrndaju nas odreda svi. Jer su neke prethodne politike dovele Srbiju u poziciju da bude pogodna za guženje. Tadićeva i Cvetkovićeva vlada i Jeremićev rad se dosta dobro nose sa našim tretmanom u svetu. Popravljaju nam pozicije kako-tako. To se mora i za to plaćamo cenu. Ali se mora. Oni bar rade nešto po tom pitanju. Zamisli da na vlasti imaš radikale ili DSS koji bi se i pored svega qr*ili nekom svesrpskom poltikom, zarad par fotelja više, i time nas zakopali još više u lošu reputaciju i izolaciju.\n08.11.2009., 19:31 #19\nNe damo ni pedalj.\nNe mora,a stvar je totalno obratna.\nSto Srbija bude radikalnija,bice nam bolje.\nPa dobro, s obzirom kakvi su, stvarno rade neocekivano dobro, ali mislim da je vreme q*cenja proslo, i da opozicija ("opozicija"? ) to radi samo za unutrasnju upotrebu, a da bi da su na vlasti morali raditi isto. Ali je u nekim stvarima vise bez veze toliko optuzivati ponasanje nasih politicara, i njime nas uslovljavati. To sada vise lici samo na izgovore, da bi nas i dalje drndali. Pa, za neke stvari cak ni Sloba nije bio kriv, nego su ga samo uzimali kao opravdanje. Znaci, oni sad mogu, ako im je takav interes, da svasta izmisle, i utoliko sam rekao da opstanak Kosova u Srbiji ne zavisi od Tadica.\n08.11.2009., 20:03 #21\nПравиће нас БоТа и сви други будалама.....,\nСве дотле док у Србији не буду на власти Срби\n08.11.2009., 20:06 #22\nDok bude imao ovakvu opoziciju,pravice nas na budale.\n08.11.2009., 20:09 #23\nBoris Tadić? Jel to onaj što je izjavio kako je vreme da se poruše svi balkanski "berlinski" zidovi?\n08.11.2009., 20:15 #24\novaj rezim ima zadatak da u srbiji predstavlja eu i njihove interese, a ne da u eu predstavlja srbiju i njene interese\nto srbi sa kosova i metohije imaju priliku da vide ogoljeno i u surovoj verziji\nocigledno, dok drugim delovima zemlje ne zaigra mecka, prave reakcije nece biti.\ntako da u se i u svoje ljuse,\nnesko niko nije pametniji od vas. znate sta i kako treba, znam i ja, ne obazirite se ni na koga i ne nadajte se od ovih\nPoslednji put ažurirao/la 27E : 08.11.2009. u 20:24\n08.11.2009., 20:22 #25\nДокле год Срби то дозвољавају.


Nakon što je OO SDA Visoko oštro osudio ponašanje načelnika Općine Visoko u slučaju svog potpredsjednika Kluba vijećnika sazvavši posebnu vanrednu press konferenciju, tim povodom kontaktirali smo i načelnika Općine kako bi čuli i drugu stranu priče, ali jučer nije odgovarao na pozive. U međuvremenu svoj komentar dao je i predsjedavajući Vijeća Dalibor Tomičić koji ste imali priliku pročitati na našem sajtu. A danas se načelnik javio nama i veoma kratko se osvrnuo na taj slučaj:\n– Nema se tu ništa posebno komentarisati, u vrijeme održavanja Kolegija Dinka Omanović je trebala biti na svom radnom mjestu, nije imala dozvolu da odsustvuje u to vrijeme, što je potvrdila moj pomoćnik Edina Ahmetović, i postupio sam kako bi i svako drugi savjestan postupio na mom mjestu. Vratio sam je na njeno radno mjesto. Ne vidim razlog da se od toga pravi neki poseban slučaj i senzacija – bio je kratak u svom komentaru načelnik Općine Visoko Munib Alibegović.