Mihajlović: Efikasniji transport železnicom zajednički cilj Srbije i Grčke\nMinistarka građevinarstva saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa generalnim sekretarom za međunarodne ekonomske odnose Ministarstva spoljnih poslova Grčke Jorgosom Ciprasom o saradnji dve zemlje u oblasti...\n16.10.2016 | 10:22h ► 10:38h Niš\nU ponedeljak prvi kargo-avion iz Turske sleće u Niš\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je danas da će prvi avion turske kompanije "Turkiš kargo" sleteti u ponedeljak na niški aerodrom "Konstantin Veliki".\nEU razmatra besplatne interrejl karte za tinejdžere\nEvropska komisija spremna je da razmotri mogućnost da svi mladi Evropljani kada napune 18 godina dobiju besplatne interrejl karte.\n31.08.2016 San Francisko\nGugl širi svoju uslugu za prevoz\nTehnološka kompanija Gugl (Google) planira da proširi svoju uslugu za prevoz preko aplikacije "Waze", čime bi mogla da dođe u sukob s Uberom i Liftom (Lyft) koji dominiraju na tržištu u tom domenu.\nSporazum Beograda i Prištine o prevozu opasnih materija stupio na snagu\nSporazum o međusobnom priznavanju sertifikata za prevoz gasa i nafte (ADR), koji su delegacije Beograda i Prištine postigle u Briselu pre sedam dana, stupio je na snagu, a zahvaljujući tome transport tih opasnih materija između centralne...\nUbrzati infrastrukturno povezivanje Balkana\nUnapređenje transportne infrastrukture na Zapadnom Balkanu preduslov je lakšeg, bržeg i efikasnijeg povezivanja zemalja regiona međusobno i sa EU, istakli su učesnici Panel diskusije „Povezivanje Zapadnog Balkana – šta dalje“ koja se...\n"Voz budućnosti" uskoro bi mogao da postane realnost (VIDEO)\nTim američkih studenata uspeo je da izradi funkcionalni model nove vrste železnice “Hajperlup” koja bi u budućnosti mogla da prevozi putnike iz Los Anđelesa za San Francisko za samo 30 minuta.\nStefanović: Uslovi bili neadekvatni za helikoptere MUP\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da MUP, u noći kada je pao vojni helikopter, nije dobio zvaničan zahtev za transport bolesne bebe i naglasio da helikopteri tog ministarstva nisu adekvatni da lete u uslovima...


Makijaveli o vladaru i narodu - infolokal\nHome Drugi pišu Makijaveli o vladaru i narodu\nNikolo Makijaveli, Vladalac.\nZato, da bi ovaj deo dobro razumeli, treba videti jesu li nosioci novih ideja samostalni ili su zavisni od drugih, kad hoće nešto da izvedu, moraju li moliti ili pribegavati prinudi. U prvom slučaju, uvek loše prolaze i ništa ne ostvare, ali kada je sve u njihovim rukama i kad su u mogućnosti da pribegnu prinudi, retko propadaju. Zato su svi naoružani proroci pobedili, a nenaoružani propali, jer mnogo je razloga i teškoća do uspeha, a narod je po prirodi kolebljiv, pa ga je lako u nešto ubediti, ali ga je teško učvrstiti u tom ubeđenju. Zato se treba tako postaviti da narod, kada više ne bude verovao, može prisiliti da veruje. Mojsije, Kir, Tezej i Romul ne bi uopšte mogli privoleti ljude da dugo poštuju njihove odredbe da su bili nenaoružani, kao što se u naše vreme desilo fratru Đirolamu Savanaroli, koji je propao kada je pokušao donošenje novih zakona, čim je masa prestala da mu veruje, a nije imao načina da natera one koji su verovali da istraju niti da nevernike primora da mu veruju. Ovi nosioci novih ideja, sukobljavaju se sa velikim teškoćama, na putu ih vrebaju sve moguće opasnosti i oni im mogu odoleti samo ako se neustrašivo suoče s njima. A kada ih savladaju i počnu da stiču poštovanje, smaknuvši one koji su zavidni, postaju moćni, bezbedni, uvaženi i srećni. Ovim velikim primerima hoću da dodam skromniji, ali koji će biti u izvesnoj vezi sa prethodnima i koji će zameniti sve ostale slične primere. Reč je o Hijeronimu Sirakužaninu, koji se od malog čoveka uzdigao do gospodara Sirakuze, a zahvalan samo srećnim okolnostima jer su ga Sirakužani, pošto su bili potlačeni, izabrali za svoga vođu. Istakao se na tom položaju i zaslužio da im postane vladalac. On se još kao bezimeni skromni čovek, odlikovao takvim osobinama i vrlinama da su istoričari o njemu pisali „quod nihil illi deerat ad regnandum praete regnum“. Sirakužanin je raspustio postojeću vojsku i stvorio novu, prekinuo stara prijateljstva, zasnovao nova i okružio se odanim prijateljima i vojnicima, na tim temeljima mogao je graditi svaku građevinu. Mnogo truda ga je stajalo da vlast osvoji, a malo da je zadrži.\nSamovlašće dolazi od naroda ili od velikaša, kako ko iskoristi priliku. Kada velikaši nisu više u stanju da se opiru narodu, oni podrže jednog između njih, izabreru ga za vladaoca da bi, zaklonjeni iza njega, mogli da zadovolje svoje težnje. Narod, kad vidi da se ne može odupreti velikašima, ustupa vlast jednom iz svojih redova i postavlja ga za vladaoca, da bi ih štitio. Onaj koji preuzima vlast uz pomoć velikaša teže se održi nego kada preuzima vlast voljom naroda, jer je okružen mnogima koji smatraju da su mu ravni, ne može da im zapoveda niti da postupa sa njima po svojoj volji. Onaj koga narod dovede na vlast, sam zapoveda i okružen je malim brojem ljudi koji ne žele da ga slušaju ili takvih oko njega uopšte nema. Osim toga, ne može čestito poštujući prava drugih, zadovoljiti velikaše, već samo narod, jer su težnje naroda časnije od težnji velikaša, jer ovi žele da ugnjetavaju, a narod da ne bude ugnjetavan. Dalje, vladalac nikad ne može da se obezbedi od nezadovoljnog naroda, jer je mnogobrojan, a velikaša je malo i od njih se može osigurati. Najgore što vladalac može da očekuje od naroda koji ga ne trpi, je da mu okrene leđa. A od velikaša koji ga ne podnose, ima da se plaši, ne samo da će mu okrenuti leđa, već i da će ustati protiv njega, utoliko pre što su pronicljiviji i lukaviji pa žure da se osiguraju, pokušavajući da se dodvore onome za koga se nadaju da će izići kao pobednik. Vladalac je prinuđen da živi uvek sa istim narodom, ali ne i sa istim velikašima, koje može uzdići ili svrgnuti svakoga dana, oduzeti ili dati vlast, prema sopstvenom nahođenju i moći.\nNeka niko mome mišljenju ne suprotstavlja onu otrcanu poslovicu da ko zida na narodu, podiže na blatu, jer to važi samo kada na njemu podiže temelj običan građanin koji se uljuljkuje nadom da će ga narod izvući od neprijatelja ili dostojanstvenika. U tom slučaju najčešće se prevario, kao braća Grasi u Rimu i gospar Đorđo Skali u Firenci. Ali ako vladalac ume da zapoveda i ako je hrabar i ne preza pred teškoćama, ume da održi duh naroda, neće se pokajati što je na narodu podigao temelje vlasti.\nJedno od najmoćnijih sredstava kojim vladalac raspolaže protiv zavera je sposobnost da se sačuva od mržnje i prezira mase, jer zaverenici obično veruju da će zadovoljiti narod ako smaknu vladaoca. Naprotiv, kada dođu do zaključka da bi smrt vladaoca mogla narod pogoditi, nikad se ne usuđuju da se upuste u poduhvat sa bezbroj teškoća. Iz iskustva znamo da je zavera bilo mnogo, a da ih je malo uspelo, jer zaverenik ne može da opstane sam, a može da se udruži samo sa očigledno nezadovoljnim ljudima. Ako si nekom ko je nezadovoljan otkrio svoje namere, pružio si mu mogućnost da se pretvori u zadovoljnog, jer ako te izda može se nadati koristi.\nNarod voli mir, pa i miroljubive vladaoce, a vojnici vole vladaoca ratničkog duha, bezočnog, svirepog i gramzivog, zato da bi imali dvostruko veću platu i zadovoljili svoju lakomost i svirepost. Tako se dešavalo da uvek propadnu carevi koji svojom prirodom i svojom veštinom nisu mogli steći ugled, da bi i jedne i druge držali na uzdi. A kako je većina vladalaca, a naročito onih koji su od običnih građana dolazili na vladarski presto, znala kako je teško zadovoljiti obe strane, stavljala se na stranu vojnika, ne mareći mnogo što će time uvrediti narod.\nZato je vladalac koji želi da sačuva svoju državu primoran da ne bude dobar, jer kada je sloj koji ti je potreban, bilo narod, vojnici ili velikaši, pokvaren, da bi ga zadovoljio, moraš da se povinuješ njegovim ćudima i ne smeš da činiš dobra dela, jer ti to samo šteti.\nAli, zaključujući ovaj razgovor, rekao bih da današnji vladaoci ne osećaju veliku potrebu da zadovolje vojnike, iako nikad nije loše prema njima imati obzira, to nije ništa strašno, pošto nijedan od vladalaca nema vojsku koja je istovremeno srasla sa vladavinom ili upravom u pojedinim oblastima, Takva je bila vojska Rimske Carevine, u kojoj je bilo važnije da se zadovolje vojnici nego narod, jer narod nema onu moć koju ima vojska. Danas se, naprotiv, svi vladaoci, osim Turčina i egipatskog sultana, više trude da zadovolje narod nego vojsku, jer je narod jači.\nZaključak je sledeći: Vladalac koji se više boji svog naroda nego stranaca – treba da podiže tvrđave, ali onaj koji se više boji stranaca nego svojih podanika, može biti i bez njih. Zamak koji je Frančesko Sforca podigao u Milanu, zadao je kući Sforca više nevolje nego ma kakvi neredi unutar zemlje. Najbolja tvrđava je, naklonost naroda, jer ako te narod mrzi, najjača tvrđava te neće zaštiti. Kad se narod digne na oružje, stranci će mu spremno pružiti pomoć.\n(prevod: B. Janković)\nPrevious articlePrvi maj – damnatio memoriae, et prohibitio\nNext articleKoraksić: Boško Obradović navodi na Vučićevu vodenicu


U BiH krajem januara više od pola miliona nezaposlenih | Tacno.net\nU BiH krajem januara više od pola miliona nezaposlenih\nAutor 👤tačno.net 28.2.2014. u 16:49\nOd ukupnog broja osoba koja traže zaposlenje, njih 280.497 ili 50,33 posto su žene.\nNajveći broj evidentirane nezaposlenosti čine osobe sa trećim stepenom obrazovanja KV radnici 34,59 posto, te NKV radnici 27,88 posto.\nOd ukupnog broja registrovanih nezaposlenih osoba u januaru ove godine, novoprijavljenih osoba koja traže posao bilo je 15.762. Broj osoba brisanih sa evidencije zavoda i službi zapošljavanja je 11.714. Od ukupnog broja brisanih sa evidencija zavoda i službi zapošljavanja zaposleno je 5.928 ili 50,61 posto.\nU januaru 2013. godine, poslodavci su zavodima i službama zapošljavanja u BiH prijavili 3.110 potreba za zapošljavanjem novih radnika, dok je registrovani broj osoba kojima je prestao radni odnos u izvještajnom periodu iznosio 7.735, saopćeno je iz Agencije za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine.\nTagovi: 557.314 osobanezaposlenost BiH


Istorija Šri Lanke — Википедија\nIstorija Šri Lanke\nIstorija Šri Lanke je isprepletena sa istorijom šireg Indijskog potkontinenta i okolnih regiona koji obuhvataju oblasti Južne Azije, Jugoistočne Azije i Indijskog okeana. Najstariji ljudski ostaci pronađeni na ostrvu Šri Lanke datiraju od pre oko 35.000 godina (čovek Balangoda).\nProto-istorijski period počinje u 3. veku, sudeći po prakritskim hronikima poput Mahavamse, Dipavamse i Kulavamse. One opisuju istoriju od dolaska Sinhaleza (naroda koji su govorili indoevropske jezike) iz Severne Indije. U ovim hronikima nalaze se najraniji dokumenti o naseljavanju ovog ostrva. Hronike pokrivaju period od uspostavljanja Kraljevine Tambapani u 6. veku pne od najranijih predaka Sinhale. Prvi šrilankanski vladar kraljevstva Anuradapura, Pandukabaja, zabeležen je za IV vek pne. Budizam je uveden u 3. veku pne zaslugom Arhata Mahinde (sina indijskog cara Ašoke). Prvi tamilski vladar kraljevstva Anuradapura, Elalan (Elara), osvajač, zabeležen je za II vek pne.\nOstrvo je tokom narednih vekova bilo podeljeno na mnogobrojna kraljevstva, povremeno (između 993–1077) ujedinjena pod vlašću Čola dinastije. Šri Lankom je vladalo 181 monarha od perioda od Anuradapure do Kandija. Od 16. veka, pojedini obalski delovi zemlje su takođe bili pod kontrolom Portugalaca, Holanđana i Britanaca. Između 1597. i 1658. godine, značajan deo ostrva bio je pod portugalskom vlašću. Portugalci su izgubili svoj posed u Cejlonu zbog holandske intervencije u Osamdesetogodišnjem ratu. Nakon Kendijskih ratova, ostrvo je ujedinjeno pod britanskom vlašću 1815. godine. Oružani ustanici protiv Britanaca dogodili su se u Uvi 1818. i Matali 1848. godine. Nezavisnost je konačno odobrena 1948. godine, ali je ova zemlja ostala dominion Britanskog carstva do 1972. godine.\nGodine 1972, Šri Lanka je uspostavila status republike. Ustav je uveden 1978. godine, prema kome je šef države postao izvršni predsednik. Šrilankanski građanski rat počeo je 1983. godine. Njemu su prethodio oružani ustanak mladih 1971, što se ponovilo 1987–1989. Dvadest pet godina dug građanski rat je okončan 2009. godine.\nGlavni članak: Praistorija Šri Lanke\nDokazi o ranoj ljudskoj kolonizaciji Šri Lanke pojavljuju se na mestu Balangoda. Balangodski ljudi su prispeli na ovo ostrvo pre oko 34.000 godina i identifikovani su kao mezolitski lovci-sakupljači koji su živeli u pećinama. Nekoliko od tih pećina, uključujući poznatu Batadombalenu i pećinu Fa Hien, pružile su mnoge artefakte o tim ljudi, koji su smatraju prvim stanovnicima ostrva.\nČovek iz Balangode verovatno je stvorio Hortonske krčevine, u centralnim brdima, spaljivanjem drveća kako bi ulovio divljač. Međutim, otkriće ovsa i ječma u ravnicama iz perioda oko 15.000 godina pne sugeriše da je poljoprivreda već postojala u to rano doba.\nNekoliko malih granitnih alata (dužine oko 4 centimetra), zemljano posuđe, ostataci ugljenisanog drveta i glinenih pogrebnih posuda datirano je na mezolitik. Ljudski posmrtni ostaci koji datiraju iz oko 6000 pne otkriveni su tokom nedavnih iskopavanja u blizini pećine u Varana Raja Maha Vihara i na području Kalatuvava.\nCimet je poreklom iz Šri Lanke i pronađen je u Starom Egiptu već 1500. godine pne, što sugeriše ranu trgovinu između Egipta i stanovnika ostrva. Moguće je da se biblijski Taršiš nalazio na ostrvu. Džejms Emerson Tenent je poistovetio Taršiš sa gradom Gal.\nPostoje indikacije da je protoistorijsko rano gvozdeno doba u Južnoj Indiji bilo uspostavljeno bar 1200. godine pne, ako ne i ranije. Najranija manifestacija toga na Šri Lanki je radiokarbonski datirana na oko 1000–800 pne u skloništima Anuradapura i Aligala u Sigiriji.  Veoma je verovatno da će dalja istraga potisnuti šrilankansku donju granicu da se uklopi sa onom u Južnoj Indiji.\nArheološki dokazi o počecima gvozdenog doba na Šri Lanki pronađeni su u Anuradhapuri, gde je osnovano veliko gradsko naselje pre 900. godine pne. Naselje je imalo veličinu od oko 15 hektara tokom 900. godine pne, ali se 700 godina pne proširilo na 50 hektara. Slična lokacija iz istog perioda takođe je otkrivena u blizini Aligale u Sigiriji.\nLjudi lovci-sakupljači poznati kao Vanijala-Aeto ili Vede, koji još uvek žive u centralnom i severoistočnom delu ostrva, verovatno su direktni potomci prvih stanovnika, belangodskog čoveka. Pretpostavlja se da su oni migrirali na ostrvo sa kopna u vreme kada su se ljudi proširili iz Afrike na Indijski potkontinent.\nKasnije su indo-arijski migranti razvili jedinstvenu hidrauličku civilizaciju zvanu Sinhala. Njihova dostignuća uključuju izgradnju najvećih rezervoara i brana drevnog sveta, kao i ogromne piramidalne stupske (dagaba na sinhalskom) arhitekture. Moguće je da je u toj fazi šrilanške kulture došlo do uvođenje ranog budizma.\nRana istorija zapisana u budističkim spisima odnosi se na tri posete Bude ostrvu da bi se video kraljeve Naga, zmijama koje mogu po želji poprimiti ljudski oblik.\n^ Geiger, W. (1930). „The Trustworthiness of the Mahavamsa”. The Indian Historical Quarterly. 6 (2): 228.\n^ Gunasekara, B. (1995) The Rajavaliya. AES reprint. New Delhi: Asian Educational Services. p iii. ISBN 978-81-206-1029-3.\n^ „Wh124 — Buddhism in South India — Unicode”. www.bps.lk. Архивирано из оригинала на датум 04. 03. 2016. Приступљено 7. 4. 2016.\n^ Holmstrom, Lakshmi (1. 1. 1996). Maṇimēkalai (на језику: енглески). Orient Blackswan. ISBN 9788125010135.\n^ Geiger, W. (1930). „The Trustworthiness of the Mahavamsa”. The Indian Historical Quarterly. 6 (2): 208.\n^ Ancient Kings and Rulers of Sri Lanka (Ceylon). kapruka.com\n^ „WWW Virtual Library: Prehistoric basis for the rise of civilisation in Sri Lanka and southern India”. Lankalibrary.com. Приступљено 17. 8. 2012.\n^ „WWW Virtual Library: Galle : "Tarshish" of the Old Testament”. Lankalibrary.com. Приступљено 17. 8. 2012.\n^ Possehl 1990\n^ Deraniyagala 1992:734\n^ Deraniyagala 1992:709-29\n^ Karunaratne and Adikari 1994:58\n^ Mogren 1994:39, with the Anuradhapura dating corroborated by Coningham 1999\n^ „Early Man and the Rise of Civilisation in Sri Lanka: the Archaeological Evidence”. Lankalibrary.com. Приступљено 17. 8. 2012.\n^ „Features | Online edition of Daily News – Lakehouse Newspapers”. Dailynews.lk. 13. 11. 2008. Архивирано из оригинала на датум 21. 03. 2013. Приступљено 17. 8. 2012.\n^ de Silva, Chandra Richard (2011). „A hydraulic civilization”. The Sri Lanka Reader: History, Culture, Politics. Holt, John, 1948-. Durham [N.C.]: Duke University Press. ISBN 9780822394051. OCLC 727325955.\n^ Ranwella, K (5—18 June 2000). „The so-called Tamil kingdom of jaffna”. Архивирано из оригинала на датум 11. 2. 2009. Приступљено 28. 7. 2009. Проверите вредност парамет(а)ра за датум: |date= (помоћ)\nBlake, Henry A. (1905). „Ceylon”. The Empire and the century. London: John Murray. стр. 707—15.\nSilva, K. M. de History of Sri Lanka (1982) pp. 239–488 complete text online free\nSivasundaram, Sujit. "Ethnicity, Indigeneity, and Migration in the Advent of British Rule to Sri Lanka," American Historical Review (2010) 115#2 pp. 428–452.\nSarasin P. & Sarasin F. "Ergebnisse naturwissenschaftlicher Forschungen auf Ceylon". ["Results of Natural History Research in Ceylon."] Wiesbaden. (1908). "Band 4: Die Steinzeit auf Ceylon". [Volume Four: The Stone Age of Ceylon.] translated by David Bulbeck: English translation PDF.\nDeraniyagala, Siran U (n.d), Early Man and the Rise of Civilisation in Sri Lanka: the Archaeological Evidence, WWW Virtual Library Sri Lanka, Приступљено 9. 8. 2008\nDeraniyagala, Siran (1992), The Prehistory of Sri Lanka, Colombo: Department of Archaeological Survey, стр. 454, ISBN 955-9159-00-3\nDeraniyagala, Siran U (1996), „Pre- and Protohistoric settlement in Sri Lanka”, XIII U. I. S. P. P. Congress Proceedings- Forli, 8 – 14 September 1996, International Union of Prehistoric and Protohistoric Sciences, Приступљено 9. 8. 2008\nDeraniyagala, Siran U (2003), „The Urban Phenomenon in South Asia: a Sri Lankan Perspective”, Urban Landscape Dynamics - symposium; Abstracts, Uppsala University, Архивирано из оригинала на датум 10. 11. 2007, Приступљено 9. 8. 2008\nGalle : "Tarshish" of the Old Testament, WWW Virtual Library Sri Lanka, Приступљено 9. 8. 2008\nMahanama, Mahawamsa, Превод: Geiger, Wilhelm, Приступљено 9. 8. 2008\nPichumani, K; T S Subramanian; S U Deraniyagala (5—18 June 2004), „Prehistoric basis for the rise of civilisation in Sri Lanka and southern India”, Frontline, 21 (12), Приступљено 9. 8. 2008 Проверите вредност парамет(а)ра за датум: |date= (помоћ)\nIstorija Šri Lanke na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Istorija_Šri_Lanke&oldid=24305747”\nПоследњи пут уређено на датум 16. јануар 2022. у 04:08\nДатум и време последње измене странице: 16. јануар 2022. у 04:08


Radar 50 puta efikasniji od inspekcije - Eko Forum Zenica\nRadar 50 puta efikasniji od inspekcije\nPublished by Eko Forum on 13/11/2019 13/11/2019\nTokom tri godine (od januara 2017. do septembra 2019.) naplaćeno je ukupno 59.700 KM kazni za prekomjerno zagađenje ili manje od 20.000 KM godišnje. Samo jedan stacionarni radar u Tuzli evidentirao je prošle godine 915.000 KM kazni za prekoračenje brzine motornih vozila, što znači da je taj radar naplatio 50 puta više kazni za prekoračenje brzine nego Federalna inspekcija za prekomjerno zagađenje u Zenici. Radar tokom jedne sedmice naplati onoliko koliko inspekcija naplati tokom cijele godine. Vlastitim očima pogledajte predstave u Beogradu, nosom i plućima mogli smo se uvjeriti da je razloga za naplaćivanje kazni bilo daleko više nego što je izdato prekršajnih naloga.\nZdravlje Zeničana je najjeftinija roba u Federaciji BiH, jer 20.000 KM kazni godišnje neće natjerati zagađivače da poštuju propise, da ulažu milione u filterska postrojenja i da na vrijeme realizuju obaveze iz okolinske dozvole… a i činjenica da okolinska dozvola za deponiju Rača nije još ni u planu, nego inspekcija sugeriše izradu “novog plana upravljanja otpadom” pokazuje da smo daleko od rješenja ekoloških problema i “Zelenog grada”.\nRadar u Tuzli\nTags: InspekcijaKazneRadarZagađenje zraka


Kolike su najveće plate isplaćene u doba korone? | MONDOBA\nNajvece plate u BiH u doba korone\nKolike su najveće plate isplaćene u doba korone? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.07.2020. / 10:17 10:19\nAutori mondo.ba Autori Avaz 14.07.2020. / 10:17 10:19\n“Najviša neto plaća za april bila je 98.357 KM, u djelatnosti trgovine”, istaknuto je.\n“Na isplaćene iznose plata su obračunati i uplaćeni porezi i doprinosi. S obzirom na to da su ovi iznosi plaća isplaćeni samo u jednom mjesecu, može se pretpostaviti da oni, osim mjesečne redovne plate, sadrže i prihode od određenih bonusa ili koristi koje je ostvarilo to lice u tom mjesecu”, pojasnili su.\nKoliko zarađuju "Bogovi novca": Plata direktora kao 117 radničkih


N2K HR2001253 dataforms\nP 2093 Pulsatilla grandis p p DD B C C C\nR 6337 Vipera ursinii macrops p v DD B A A C\nThe site is situated in south Lika between mountains Velebit and Dinara, at the west side of the river Butižnica.\n- one of five known sites in Croatia for species Vipera ursinii - area represents upper bound of distribution for Protoerebia afra dalmata (peak of Mt. Poštak is 1426 m. a. s. l.) - important site for habitat type 62A0\nKoren, T., Burić, I., Štih, A., Zakšek, V. i Verovnik, R. (2010): New data about the distribution and altitudinal span of the dalmatian ringlet, Proterebia afra dalmata (Godart, 1824) (Lepidoptera: Satyrinae) in Croatia. Acta Entomologica Slovenica, 18, 143-150. Kuljerić, M. i Jelić, D. (2010): Analitička studija herpetofaune s Dodatka II Direktive o zaštiti divlje faune i flore, završni izvještaj. Hrvatsko herpetološko društvo - Hyla, Zagreb. OIKON d.o.o., Institut za primijenjenu ekologiju za Ministarstvo kulture (2004): Karta staništa - Baza podataka (u okviru projekta „Kartiranje staništa RH").


KAKO GLEDATI PORNIĆ, A DA NIKO NE ZNA (UPUTSTVO) - Informer\nsrbijadanas.com/informer.rs | 04. 06. 2015.\nKAKO GLEDATI PORNIĆ, A DA NIKO NE ZNA (UPUTSTVO)\nKao dijamant iz grumena uglja, tako ovaj mudri savet stiže pred vas sa potpuno neočekivanog mesta.\nOvo uputstvo je bilo toliko tajno da se nije čak ni moglo držati na računaru - verujemo da ga je spisatelj nosio u novčaniku za zlu - ne - trebalo.\nPrivatnost na internetu je goruće pitanje - inače, NSA i CIA bi istog trena bili obavešteni o našim navikama u pretraživanju. A niko to ne želi.\nPornići gledanje pornića uputstvo Tajna\n09:32 Porodica 0\n(VIDEO) MISTERIJA GUGL MAPA: Ovih pet mesta su bez jasnog razloga izbrisana da ih ne vidimo!\n(VIDEO) NIKAD JE NEĆE REŠITI: Misterija NAJMLAĐE MAJKE na svetu i dalje LEDI KRV u venama!


Hotel La Pace Cassino, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\nLa Pace pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Cassino: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Nalazi se u ulici Via Abruzzi 16, pozicija mu je sever za grad Cassino, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.Hotel La Pace ima 40 soba/e/u. Cene se kreću od 4 140 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa 1 Quadruple.Pripada hotelskom lancu ON.U njemu postoji brza internet konekcija.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju natkriveni parking.\nPrihvataju se kućni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Cassino)\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Cassino)\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Cassino)\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Cassino, a nalazi se u ulici Piazza Corte s.n.c., na samo 10 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel Gari pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hote\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Cassino. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via 2,5 km -\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Casilina Sud Km 141,500 sa pozicijom istok za grad Cassino, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo


NAJVEĆA MISTERIJA OD POČETKA ISTRAGE! Močvara uz nasip krije predmet koji bi mogao da reši slučaj ubistva Jelene Marjanović!\nRANJEN BEŽAO OD UBICE, PA UMRO ZA VOLANOM: Otkriveno zašto je muškarac 9\t52\nSANDŽAČKI LAV PUCAO IZ AUTOMOBILA U POKRETU U CENTRU NOVOG PAZARA: Kik-bokser 9\t40\n05.11.2017. 09:23h 05.11.2017. 10:04h\nKo je i kako ubio pevačicu Jelenu Krsmanović može sa sigurnošću da bude utvrđeno analizom oružja kojim je zločin počinjen, ali ni posle godinu i po dana nije otkriveno koje je to oružje i šta se sa njim desilo.\nOružje kojim je ubijena pevačica Jelena Krsmanović od samog početka istrage njenog ubistva predstavlja najveću misteriju. Od kamena, motke, bejzbol palice, pa do čekića i šrafcigera, priče o predmetu kojim je ubica nesrećnu pevačicu devet puta krvnički udarao u glavu menjane su sve do hapšenja njenog supruga Zorana Marjanovića zbog sumnje da je počinio ubistvo.\nOd samog početka istrage ubistva pevačice sumnja se da je predmet kojim je Jelena udarana, ubica poneo sa sobom rešivši ga se negde gde ga policija neće tražiti. A za to je, moglo bi se reći, imao dovoljno vremena pošto je od trenutka kada je Jelena Krsmanović nestala, to jest kada je ubijena, do pronalaska tela prošlo više od 20 sati.\nTakođe, ubica je mogao da se liši oružja gde god je hteo. Naime, na svega 100 metara od mesta gde je Jelenino telo pronađeno sa leve strane nalazi se močvara u kojoj je najlakše sakriti takav predmet. Ali nije isključeno ni da se ubica kasnije vratio po njega. Takođe je iza i šuma iza koje je Dunav.\nČitav nasip okružen je zelenilom, ali i vodom gde je ubica mogao da baci oružje. Ukoliko je pak želeo da se reši oružja odmah, mogao je to da učini na nekoj od njiva, livada, ali i kilometar niže od mesta gde je ubio Jelenu.\nTakođe, desno od kanala, odmah preko puta ulice, nalazi se livada iza koje je odmah još jedan kanal. Na ovoj livadi nalazi se mnogo šiblja gde je ubica mogao da se reši oružja. Na kraju ulice nalaze se kontejneri, pa još njiva i livada, a na putu ka Borči ubica je naišao na još dva kanala gde je mogao da baci oružje.\nZapravo, ubica je predmet kojim je usmrtio nesrećnu Jelenu mogao odneti bilo gde, pa i na drugi kraj grada, jer je policijska potraga za nestalom pevačicom započeta kasno u noć nekoliko sati pošto je, prema tvrdnjama supruga Zorana Marjanovića, poslednji put viđena.\nMeđutim, od oružja kojim je usmrćena Jelena Krsmanović nije bilo ni traga ni glasa. Kanal u kojem je pronađeno njeno telo isušen je nekoliko puta, sve šiblje i trava isečeni su, divlja deponija na kraju nasipa raščišćena je.\nPregledani su kontejneri na putu ka Crvenki, pretresene su sve kuće u tom mestu i kuća Marjanovića, ali bezuspešno. Oružja nije bilo nigde.\nKrvnički udarci u glavu\nUžasne, snažne povrede jasno ukazuju na to da je Jelena ubijena iz strasti - ubica je žrtvu napao s leđa, udarajući je oštrim predmetom (šrafcigerom ili čekićem) najviše po sredini i po desnoj strani glave. Nije se zaustavio kada je pala, već ju je udarao i dalje.\nZORAN MARJANOVIĆ JE PAO NA POLIGRAFU ODMAH POSLE UBISTVA: Policija je tada trebala da ga uhapsi, ali čvrsti dokazi su ostali i biće OSUĐEN ZA UBISTVO!\nPROROČICA OTKRIVA KO JE UBIO JELENU: Ubica je muško iz kuće Marjanovića\nOVO SU IZJAVE ZBOG KOJIH PADA ZORANOV ALIBI: Čak 4 svedoka obaraju odbranu muža ubijene pevačice! KLJUČNI JE OVAJ TAJNI SVEDOK\nČUVENI ADVOKAT I SUDIJA TVRDI: Zoranu je sudbina zapečaćena - nema tog majčinog sina koji sme da oslobodi Marjanovića\nJelena MarjanovićZoran MarjanovićUbistvomočvaranasipBorča\nSANDŽAČKI LAV PUCAO IZ AUTOMOBILA U POKRETU U CENTRU NOVOG PAZARA: Kik-bokser Emir Hadžimujović ispalio više hitaca u sina pazarskog kralja džinsa! 9\t40


Informacije – Srbija Voz\nSREĆAN PUT ŽELI VAM “SRBIJA VOZ”A.D.!\nPrivremeni prekid saobraćaja na delu pruge Veliki Borak-Vreoci\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da je zbog smetnji na infrastrukturnim kapacitetima, dana 21. januara 2022. godine, došlo do prekida saobraćaja vozova za prevoz putnika iz sistema BG:VOZ, na relaciji Veliki Borak-Lazarevac-Veliki Borak.Otklanjanje smetnji je u nadležnosti „Infrastruktura železnice Srbije“a.d.\nProdužena izmena saobraćaja vozova i vozova iz sistema BG:VOZ na šidskoj pruzi\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će, zbog infrastrukturnih radova, od 18. januara do 4. februara 2022. godine, doći do privremene izmene organizacije saobraćaja vozova u unutrašnjem saobraćaju na šidskoj pruzi, kao i vozova iz sistema BG:VOZ.Voz koji iz Zvornika za Beograd Centar polazi u 6.52 časova, kao i voz iz Beograd Centra za […]\nPrivremena izmena polaska međunarodnog voza za Bar\n14. januara 2022. 14. januara 2022.\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će zbog tehničkih razloga, dana 14.1.2022. godine, međunarodni voz za Bar koji polazi iz stanice Beograd Centar u 20.20 časova kasniti u polasku oko 60 minuta.\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će, zbog infrastrukturnih radova, od 1. do 17. januara 2022. godine, doći do privremene izmene organizacije saobraćaja vozova u unutrašnjem saobraćaju na šidskoj pruzi, kao i vozova iz sistema BG:VOZ.Voz koji iz Zvornika za Beograd Centar polazi u 6.52 časova, kao i voz iz Beograd Centra za Zvornik […]\nUspostavljen redovan saobraćaj vozova na barskoj pruzi\n“Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da je od petka, 24.12.2021. godine, na barskoj pruzi uspostavljen redovan saobraćaj vozova iz sistema BG:VOZ i vozova iz međunarodnog i unutrašnjeg saobraćaja.\nPrivremena izmena saobraćaja na barskoj pruzi\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će zbog infrastrukturnih radova, između stanica Stepojevac i Lazarevac, od 10.00 časova 22. do 19.00 časova 24. decembra 2021. godine, doći do privremene izmene saobraćaja vozova za prevoz putnika na pruzi Beograd Centar-Resnik-Požega-Vrbnica.Međunarodni voz koji iz Bara za Beograd Centar polazi u 19.00 časova, kao i voz […]\nPrivremena izmena saobraćaja na pruzi Stalać-Kraljevo-Požega\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će zbog infrastrukturnih radova od 20. do 22. decembra 2021. godine, doći do privremene izmene saobraćaja vozova za prevoz putnika na pruzi Stalać-Kraljevo-Požega u intervalu od 9.10 do 13.10 časova.Putnici voza koji iz Kraljeva putuju za Požegu u 10:00 časova, kao i putnici voza koji iz Užica […]\nProdužena izmena saobraćaja vozova na šidskoj pruzi kao i vozova iz sistema BG:VOZ\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će, zbog infrastrukturnih radova, od 16. do 31. decembra 2021. godine, doći do privremene izmene organizacije saobraćaja vozova u unutrašnjem saobraćaju na šidskoj pruzi, kao i vozova iz sistema BG:VOZ.Voz koji iz Zvornika za Beograd Centar polazi u 6.52 časova, kao i voz iz Beograd Centra za Zvornik […]\nPrivremeni prekid saobraćaja vozova iz sistema BG:VOZ i vozova iz unutrašnjeg saobraćaja\n„Srbija Voz“a.d. obaveštava korisnike usluga da je i dana 13.12.2021.god. zbog smetnji na infrastrukturnim kapacitetima u prekidu saobraćaj vozova iz sistema BG:VOZ na delu pruge Resnik – Mladenovac i Resnik – Lazarevac.Takođe, u prekidu je saobraćaj vozova iz unutrašanjeg saobraćaja na delu pruge Beograd Centar – Mladenovac i Beograd Centar – Valjevo – Požega -Prijepolje […]\nPrivremene izmene saobraćaja vozova zbog vremenskih uslova\n“Srbija Voz” a.d., obaveštava korisnike svojih usluga da je usled vremenskih nepogoda 12.12.2021.godine došlo do poremećaja saobraćaja vozova za prevoz putnika na barskoj, šidskoj i niškoj pruzi.Zahvaljujemo se putnicima na razumevanju!\nNOVI RED VOŽNJE 2021/2022 POČINJE DA VAŽI OD NEDELJE 12.12.2021.god.\n10. decembra 2021. 10. decembra 2021.\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će od nedelje, 12.12.2021.god. početi primena novog Reda vožnje.Novim Redom vožnje planirano je 413 polazaka vozova za prevoz putnika.Od ukupnog broja planiranih polazaka vozova, 10 vozova saobraćaće u međunarodnom saobraćaju, 8 pograničnih vozova, kao i 174 voza iz sistema BG:VOZ.U unutrašnjem saobraćaju predviđeno je 195 polazaka brzih, […]\nPrivremena izmena saobraćaja vozova na šidskoj pruzi i vozova iz sistema BG:VOZ\n„Srbija Voz“ a.d. obaveštava korisnike svojih usluga da će, zbog infrastrukturnih radova, od 12. do 15. decembra 2021. godine, doći do izmene organizacije saobraćaja vozova u unutrašnjem saobraćaju na šidskoj pruzi, kao i vozova iz sistema BG:VOZ.Voz koji iz Zvornika za Beograd Centar polazi u 6.52 časova, kao i voz iz Beograd Centra za Zvornik […]\n1 2 … 12 Sledeće


PREMIJERI ZA BRISANJE: Poslovi matematičara Miška | istvankaic.com\nPREMIJERI ZA BRISANJE: Poslovi matematičara Miška\nMedijski koncern WAZ (Westdeutsche Allgemeine Zeitung) u prvoj deceniji novog milenijuma najveći je izdavač regionalne štampe u Nemačkoj, s tiražom od oko pola miliona primeraka, a već tada uveliko posluje i u regionu Zapadnog Balkana: u Srbiji je od 2001. godine 50 odsto suvlasnik Politike, od 2003. većinski vlasnik novosadskog lista Dnevnik; u Hrvatskoj će ubrzo steći polovični udeo u Europa pres holdingu, koji izdaje Jutarnji list, Slobodnu Dalmaciju, Gloriju, Globus i Kosmopoliten; u Makedoniji je suvlasnik dnevnih listova Dnevnik, Vest i Utrinski vesnik. Poslovna politika ovog koncerna podrazumeva profesionalizaciju menadžmenta i striktno nemešanje u uređivačku politiku medija, što se pokušalo primeniti i na prostoru Crne Gore, u koju se WAZ sprema da uđe početkom 2002. godine. U toku te i sledeće godine dolazi do određenog, pokazaće se, prividnog pregrupisavanja vlasništva u suverenističkim listovima Monitor i Vijesti, od kojih je prvi u vlasništvu firme Montenegropublic, a drugi pod firmom Daily Press, u kojima je većinski vlasnik Miodrag Perović, crnogorski tajkun, a po struci profesor matematike.\nMontenegropublic razbija se na tri firme – Monitor, Antenu M i Studio Mouse – u kojima Perović poklanja većinski vlasnički udeo novinarima, zaposlenim u tim firmama, zadržavajući formalno 18 posto udela u prve dve, kako bi se koncentrisao na dnevnik Vijesti, koji već tada ima tiraž veći od druga dva štampana konkurenta – Dana i državne Pobjede. U narednom periodu se ispostavlja da Perovićev „filantropski“ gest vodi ka formiranju umnogome fiktivnog Udruženja za slobodno novinarstvo, koje je na kraju poslužilo da se novinarima koji su dobili svoje udele ispod pet posto ti udeli postepeno uskrate, a radnici koji više ne bi bili zaposleni – pokradu. Najzad, u proleće, 29. maja 2002, tadašnji direktor Vijesti Slavoljub Šćekić objavljuje da je postignut dogovor o strateškom partnerstvu s kompanijom WAZ, koja želi da kupi 50 odsto vlasništva tog lista, uz obavezu da ulaže u modernizaciju i tehnološko usavršavanje štamparije, slično kao i u beogradskoj Politici, da bi 14. marta 2003. godine bio potpisan i zvaničan ugovor o prodaji, u hotelu „Crna Gora“ u Podgorici, između Vijesti, tj. Daily Press-a, i WAZ-a na čijem je čelu Bodo Hombah.\nTri godine kasnije, menadžment iz WAZ-ove centrale u Esenu otkriva postojanje tzv. crnih kasa i dvostrukog knjigovodstva, tj. da se značajna količina novca koja se odvaja stalno zaposlenima, honorarcima, ali i za usluge popravke i sl., daje „na ruke“, da se ne knjiži, te da se time automatski umanjuje prikaz prometa i troškova, čime su prikazani neodgovarajući iznosi za PDV, porez na zarade, socijalni doprinosi i porezi na njih; u izveštaju o reviziji br. 10/2006 izneta je i sumnja da je preduzeće Daily Press znalo za sve ove nepravilnosti i svesno ih tolerisalo, sa zaključkom da se s tim što pre mora prekinuti. Budući da su Vijesti nastavile po starom, te da su neki od lukrativnih poslova suvlasnika bili vezani za prihode od mešetarenja koje je u knjigama bilo nemoguće evidentirati uz logično objašnjenje, godinu dana kasnije, 28. septembra 2007, WAZ je odlučio da raskine saradnju s Vijestima, ponudivši Miodragu Peroviću, Željku Ivanoviću, Slavoljubu Šćekiću i Ljubiši Mitroviću da ili prodaju svoj deo vlasništva WAZ-u, kako bi nemački koncern zadobio potpunu kontrolu i time eliminisao probleme u preduzeću koje je redovnim režimom rada proizvodila ova grupa ljudi, ili da po istoj ceni od četiri miliona evra otkupe prava WAZ-a, čime bi medijski gigant definitivno izašao iz Vijesti. U pismu upućenom suvlasnicima, Andreas Rudas u ime WAZ-ove firme Ost Holding GmbH iz Austrije, osnovane 1998. godine za upravljanje udelima WAZ grupacije u Istočnoj Evropi, navodi da je internom revizijom ustanovljeno da je utaja poreza deo svakodnevne poslovne prakse pomenute četvorke i da su Vijesti, kada im je naložena obustava takvog ponašanja i brzo otklanjanje problema uz pomoć nemačkih eksperata, ne samo ignorisale nego su se problemu aktivno suprotstavljale tako što su javno obmanjivale građane kako WAZ vrši politički pritisak i pokušava da utiče na uredništvo – sve u nastojanju da nastave da posluju ilegalno i da im se niko ne meša u kriminalne radnje. „Prema našim informacijama, na ovome ste insistirali i lažno prikazivali situaciju čak i stranim izaslanicima“, navodi se u pismu.\nIz WAZ-a su ocenili da Vijesti primenjuju „riskantno tendenciozno izveštavanje i to sve više bez čistih i temeljnih istraživanja i dokaza“, ali i u svrhu „sopstvenih ekonomskih interesa“. Reč je o aktivnostima na berzi i manipulacijama akcijama preduzeća kao što su Fond Moneta, Plantaže, Budvanska rivijera, Jadransko brodogradilište, Luka Bar, Elektroprivreda, Telekom, Kombinat aluminijuma Podgorica (KAP) i drugih, koje su crnogoski suvlasnici, zajedno s povezanim licima iz Crnogorske komercijalne banke (Milka Ljumović, sestra Miodraga Perovića, do proleća 2009. godine bila je generalna direktorka CKB), najpre kupovali, a zatim im unapred smišljenim tekstovima i naslovima, pomoću sugestivnih medijskih tehnika, neosnovano dizali vrednost na berzi, da bi ih najzad prodavali i na takav nezakonit način koristili novinarstvo zarad sticanja lične materijalne koristi. Ista grupa ljudi činila je i obrnuto, kada je najpre prodala svoje akcije u Luci Bar, da bi dve nedelje nakon toga, 8. maja 2007, u Vijestima izašao tekst pod nazivom „Luka tone, akcionari će tek osetiti po džepu“, a zatim padom cena akcija izazvali tzv. stampedo, tj. masovnu prodaju na tržištu akcija, koje su najzad pokupovali po mnogo nižoj ceni, znajući da je čitava stvar veštački iskonstruisana. Ovaj slučaj crnogorska novinarka Jadranka Rabrenović prijavila je Komisiji za hartije od vrijednosti zbog sumnje da su u pomenutom tekstu prekršene odredbe iz Zakona o hartijama od vrijednosti; odgovor Komisije nikada nije stigao.\nParalelno s tim, suvlasnicima Vijesti se iz CKB-a odobravaju krediti pod nezakonitim uslovima, pa je tako Slavoljub Šćekić, jedan od osnivača Vijesti i Daily Pressa, dugogodišnji urednik i aktuelni direktor TV Vijesti, 9. oktobra 2007. godine dobio svotu od milion evra, za koju je pod hipoteku založio stan od 48 m2 koji poseduje u Petrovcu, a koji je kupio dve i po godine ranije po ceni od 50.400 evra. U ugovoru je navedeno da Šćekić garantuje vraćanje kredita depozitom, ugovorom o zalozi na udelima u privrednom društvu, ugovorom o zalozi na akcijama, solo akceptiranom menicom sa meničnim ovlašćenjem i ugovorom o hipoteci na nekretninama, pod uslovom da pola iznosa vrati za mesec dana, a ostatak otplaćuje 20 godina. Godinu dana kasnije, 10. novembra 2008, isto lice od iste banke podiže još jedan kredit u iznosu od 60.000 evra, koji se vraća u šest jednakih mesečnih rata od po 10.000 evra – dakle, beskamatno. Njegov kolega Željko Ivanović, intimus Gordane Igrić, s jedne, i Ljiljane Smajlović, s druge strane, podigao je istog dana, iz iste banke, kredit u iznosu od milion evra, s jedinom razlikom u tome da čitav iznos, a ne polovinu, otplaćuje 20 godina, što bi značilo da mu je anualna rata, ako se posmatra samo glavnica, više od 4.000 evra mesečno – a ovo, dakako, budi sumnje u zajednička ulaganja dvojice suvlasnika, i to takvo da se novčani ulog vrlo brzo može obrnuti i isplatiti, baš kao u berzanskom ulaganju. Izvršni direktor Vijesti i njegova supruga poseduju više od deset hiljada kvadratnih metara livada, vinograda, šuma i pašnjaka, i suvlasnici su još oko šest hiljada kvadrata; vlasnici su stanova u Podgorici u Bulevaru Svetog Petra Cetinjskog i imaju dva stana u Petrovcu, na identičnoj lokaciji kao i Šćekić, ukupne površine 170 m2, u potkrovlju koje su bespravno dogradili. U istoj zgradi stanove imaju i druga povezana lica: Katarina Perović – dva stana, od 45 m2 i od 62 m2, na prvom spratu, Boris Ljumović – dva stana, od 45 m2 i od 62 m2, na drugom spratu.\n„Vaše ukupno ponašanje je nespojivo sa etičkim i ekonomskim principima WAZ Media grupe, koja se zalaže za čisto i nezavisno izvještavanje i strogo se protivi korišćenju novinarskog izvještavanja u svrhu sopstvenih ekonomskih interesa“, piše Rudas suvlasnicima Vijesti. On je posebno skrenuo pažnju na činjenicu da su Vijesti počele da napadaju WAZ, iznoseći neistine o generalnom direktoru Ost Holdinga Srđanu Kerimu, koji je tada postao predsednik Generalne skupštine UN u Njujorku, što je u suprotnosti sa svim pravilima partnerske saradnje. Kada je list Pobjeda 4. oktobra 2007. godine prvi objavio vest da WAZ izlazi iz Vijesti i naveo razloge nezadovoljstva menadžmenta ponašanjem crnogorskih suvlasnika, Željko Ivanović za Radio Slobodna Evropa, medij o čijem uredništvu u Crnoj Gori sarajevski novinar i scenarista Šemsudin Radončić govori kao o filijali Miodraga Perovića, nazvao je taj tekst „paskvilom“, iako su svi navodi o kojima je Pobjeda tada pisala dokumentovani kao tačni u feljtonu koji je Srđan Kusovac priredio tri godine kasnije. Dvanaestog januara 2013. godine, specijalna državna tužiteljka za borbu protiv organizovanog kriminala Đurđina Ivanović saslušala je Milku Ljumović, zbog sumnje da je sa još pet menadžera oštetila CKB za pet i po miliona evra, a po krivičnoj prijavi koju je podneo mađarski menadžment te banke. Perovićevoj sestri određena je mera oduzimanja pasoša kako ne bi pobegla u Italiju, gde se bila sklonila od hapšenja i dvodnevnog pritvora kojem su bili izloženi njeni saradnici.\n„Ulazak WAZ-a“, Pobjeda, 29. mart 2010. ↑\n„Crni fondovi i utaje poreza“, Pobjeda, 30. mart 2010. ↑\n„WAZ odlazi zbog prevara i kriminala“, Pobjeda, 31. mart 2010. ↑\nU broju 3 časopisa Medijski dijalozi, od novembra 2009. godine, objavljen je rad dr Slobodana Lakića, docenta na Ekonomskom fakultetu u Podgorici, pod nazivom „Doprinos medija berzanskim efektima“, čije je delove preneo glavni urednik Pobjede Srđan Kusovac u svom feljtonu „Kako je u Crnoj Gori nastala medijska imperija“. U jednom delu objašnjava se berzanska pojava tzv. efekat veće budale, koja tačno objašnjava ono što su činila povezana lica oko Miodraga Perovića: „Teorija veće budale ukazuje da je moguće zaraditi novac kupovinom problematičnih hartija, bez obzira da li su precijenjene ili ne, a potom ih prodati uz profit jer će se uvijek naći neki investitor (veća budala sa istom logikom) koji je spreman da plati veću cijenu. Manipulanti se na vrijeme povlače dok mjehur još raste. Tržišni optimizam završava neizbježnim pucanjem mjehura uz značajnu depresijaciju cijena akcija. Cjelokupan fatalan proces podsjećao je na mehanizam kompresora – prvo podmuklo tromo naduvavanje, a potom bezobzirno naglo izduvavanje berzanskog mjehura“ („Vijestima po berzi“, Pobjeda, 11. april 2010). ↑\nSamo u Podgorici, povezana lica poseduju sledeće nekretnine: „U Ulici Džordža Vašingtona – u dijelu zgrade prema spomeniku nekadašnja direktorka CKB i njena zamjenica vlasnice su 110 m² u prizemlju i oko 200 m² na spratu. U zgradi Maksim, na uglu Moskovske i Bulevara Svetog Petra Cetinjskog nekadašnje čelnice CKB vlasnice su 500 m² poslovnog prostora u mezaninu i stana od oko 200 m² na spratu. U Ulici Jovana Tomaševića, iza Uprave Elektroprivrede, iste vlasnice posjeduju dva stana – svaki po 130 m² i garažu od 40 m². Bivša direktorka CKB vlasnica je i četvorosobnog stana od 129,46 m² i garaže na Rimskom trgu. Kći nekadašnje direktorke CKB Aleksandra vlasnica je stana od oko 200 m² u Bulevaru Revolucije iza vrtića. Prof. Perović vlasnik je dva stana u novoj zgradi u Ulici Vuka Karadžića, iza Hotela ’Crna Gora’. Stanovi su površine 285 m² i 150 m². Šira familija prof. Perovića posjeduje još dva stana u Beogradskoj ulici. Sin bivše direktorke CKB vlasnik je stana u zgradi Vektre u Moskovskoj ulici, a kći bivše zamjenice direktorke banke vlasnica je stana od 129 m² i nešto manje od 450 m² poslovnog prostora, od čega je 130 m² susvojina sa sinom bivše direktorke CKB. Za taj poslovni prostor površine 130 m² koji posjeduju u Ulici Svetog Petra Cetinjskog Boris Ljumović, sin bivše direktorke CKB i Ivana Tatar, kći bivše zamjenice direktorke te banke podigli su, prema javnosti dostupnim podacima internet sajta Uprave za nekretnine, 26. aprila 2007. kod svojih majki kredit od 723.132,68 eura na rok otplate od dvanaest godina“ („Oko 3.000 m2 samo u Podgorici“, Pobjeda, 9. april 2010). ↑\nRadončić, Š., Anatomija jedne hajke, OKF, Cetinje, 2013, str. 173. ↑


Sa knjigama na ti\nŠta sam čitala\nPromocije i ostale zgode\nCategory: Promocije i ostale zgode\nKo su i zašto postoje “čitalački snobovi”?\nPosted On January 9, 2019 January 9, 2019 By Olja Denčić4 Comments\nVeć neko vreme imam nameru da napišem post na ovu temu, a onda me nešto navelo da odmah sednem i NALUPAM slova po tastaturi. U jednoj od najvećih grupa na Fejsbuku koja okuplja ljubitelje čitanja, jedna članica je napisala da joj se ne dopada Ju Nesbeova knjiga “Solomonovo slovo“. Dodala je da ga svi hvale i da Continue Reading\nCategory: Šta sam čitala\n“Putovanje kroz noć” Rodi Dojl\nPosted On June 28, 2017 September 28, 2018 By Olja Denčićcomment\nPrvo što me privuklo da pročitam ovu knjigu, jeste činjenica da je irski pisac Rodi Dojl poznat kao majstor dijaloga. Za mene, koja preferiram pripovedanje bez puno direktnog govora, ovo je bio čitalački izazov. Druga stvar koja me privukla je što je ovo jedan bukvalno ženski roman i to ne u onom smislu Continue Reading\n“Čudan osećaj u meni” Orhan Pamuk\nPosted On November 4, 2016 February 13, 2017 By Olja Denčićcomment\nKako početi pisati o knjizi koja se završava rečenicom “Na ovom svetu ja sam najviše voleo Rajihu“, koju izgovara Mevlut Karataš, ulični prodavac boze, a ovo delo je upravo priča o njegovom životu? Posle gotovo šesto strana jednog raskošnog romana, koji ima mnogo slojeva, i dalje me fascinira sposobnost Orhana Pamuka da tako jednostavnim rečenicama Continue Reading\nElektronska vs štampana knjiga – jedno istraživanje i jedno lično iskustvo\nPosted On October 8, 2016 October 2, 2018 By Olja Denčićcomment\nSa pojavom Interneta, a naročito elektronskih knjiga, počelo je masovno lamentiranje nad štampanom knjigom, kojoj se, po mišljenju mnogih, bližila “sigurna smrt”. Svi ti dušebrižnici, zabrinuti za opismenjavanje i kulturu širokih narodnih masa, verovali su i najavljivali da će izdavačke kuće staviti katance na svoja vrata, a da će obimna dela Dostojevskog, Markesa, Pamuka Continue Reading\n“Ubica Andeš i njegovi prijatelji (i poneki neprijatelj)” Junas Junason\nPosted On August 25, 2016 October 2, 2018 By Olja Denčićcomment\nPa, moram vam priznati da mi se ovaj Junas Junason sve više dopada! Zainteresovao me sa “Devojkom koja je spasla kralja Švedske“, a sa “Ubica Andeš i njegovi prijatelji ( i poneki neprijatelj)” me osvojio toliko da jedva čekam da objavi novu knjigu. Tip je toliko lucidno zabavan, da je pravo osveženje u današnje Continue Reading\n“Slavuj nad Pirinejima” Kristin Hana\nPosted On August 9, 2016 October 2, 2018 By Olja Denčićcomment\nMnogi bi sigurno rekli da je ovaj roman istorijski. Dešava se u Francuskoj za vreme Drugog svetskog rata, opisuje život Francuza u selima, pod okupatorima koji su im rekvirirali kuće (čitaj: preuzeli), sadrži mnogo činjenica o aktivnostima Pokreta otpora… Bez obzira na sve to, za mene je roman “Slavuj nad Pirinejima” ljubavni zato što je Continue Reading\n“Čovek po imenu Uve” Fredrik Bakman\nPitanja koja postavljam sebi i drugima pred svaki Sajam knjiga\n“Poricanje” Lena Andešon\nCopyright All right reserved by saknjigamanati.com Theme: Galway Lite by Themeinwp


Regionalna liga - SPORTSKI ŽURNAL\nBratska ljubav za vrhunske rezultate\nNikola Lukić i Vladimir Lučić, perspektivni vaterpolista i fudbaler, predstavljaju budućnost srpskog sporta\n05 april, 2022 0\nOdjeci šampionskog pohoda ekipe Igora Milanovića: Prva titula u nizu\nNovom Beogradu slede izazovi. U glavnom gradu Srbije igra se Fajnal ejt Lige šampiona, ali tu je i domaće prvenstvo. Šabac je rival u polufinalu, a potom bi mogao da usledi novi spektakl sa Radn [...]\n– Presrećan sam što mi je Bog dao priliku da budem deo ove ekipe. Želim da se zahvalim upravi koja nam je obezbedila sjajne uslove – rekao je trener vaterpolista Novog Beograda Igor Milanović po [...]\n03 april, 2022 2\nVaterpolisti Novog Beograda novi su šampioni regionalne lige\n02 april, 2022 3\nVaterpolisti Jadrana protiv Novog Beograda u finalu fajnal-fora Regionalne lige\nFinale je na programu u nedelju od 20:30\nVaterpolisti Novog Beograda preko Radničkog u finale regionalne lige\nRival u finalu, sutra od 21 sat, biće im pobednik drugog polufinala između dubrivačkog Juga i Jadrana iz Splita\nRadnički, Novi Beograd, Jug i Jadran u borbi za trofej u Regionalnoj ligi\nPolufinalni mečevi na programu su danas - od 18.00 će se sastati Novi Beograd i Radnički, dok je od 20.15 na programu duel Juga i Jadrana\nFilip Janković: Cilj je odbrana trofeja u Regionalnoj ligi\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca braniće titulu šampiona Regionalne lige predstojećeg vikenda na završnom turniru u Beogradu, gde će se okupiti četiri najbolje ekipe iz ligaškog dela tog tak [...]\nRegionalna vaterpolo liga ulazi u završnicu, a predstojećeg vikenda u Beogradu biće poznat novi šampion regionalnog takmičenja\nSoro i Mandić žele dobar rezultat Novog Beograda na završnom turniru Jadranske lige\nPolufinalni dueli na programu su u subotu. Finale je na programu u nedelju od 20.30


Hotel Grand **** - Turistička agencija Alexandria Travel\nKopaonik / Hotel Grand ****\n55 standard soba, 73 superior sobe, 25 family soba, 10 premium apartmana, 1 executive apartman, 1 predsednički apartman\nBusiness Centar raspolaže sa tri moderno opremljene konferencijske sale : Suvo Rudište (kapacitet do 80 učesnika), Karaman Greben (kapacitet do 50 učesnika), Pančićev vrh (kapacitet do 12 učesnika). Svaka sala raspolaže kompletnom audio i video opremom ( projektor, platno, flipchart, ozvučenje, wireless internet)\nGrand Oaza Spa & Wellness centar na 1.800m2: zatvoreni bazen dimenzija 18x9m, svlačionica (ormarić, bademantil, papuče, peškir), hidro-termo kada (uz doplatu), relax zona, Sauna svet –infrared sauna, finska sauna, ruska banja, tropske kiše, hammam, amfiteatar sauna, aroma-parno kupatilo, slano-ledena pećina, kneipp (korišćenje sadržaja je besplatno)\nFitness centar sa najmodernijim spravama za vežbanje (korišćenje sadržaja je besplatno)\nSportski sadržaji u zatvorenoj sportskoj hali: dva košarkaška terena, dva odbojkaška terena, jedan rukometni teren\nSpace BOWLING centar sa 8 staza i caffe- bar\nWireless internet (besplatno), mogućnost rentiranja lap-top računara\nJednokrevetna standard soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj, bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, wireless internet.\nDvokrevetna standard soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj ili dva odvojena ležaja, bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, wirelles internet.\nTrokrevetna standard soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj i ležaj za jednu osobu, bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, wirelles internet.\nJednokrevetna superior soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj (200 x160cm), bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nDvokrevetna superior soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj (200x160cm) ili dva odvojena ležaja, bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nTrokrevetna superior soba: kupatilo (tuš, fen), francuski ležaj (200x160cm) i ležaj za jednu osobu, bademantil, LCD TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nFamily soba 1/3: kupatilo (tuš, fen), spavaća soba sa francuskim ležajem (200x140cm), manja spavaća soba sa ležajem za jednu osobu, bademantil, TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nFamily soba 1/4: kupatilo (tuš, fen), spavaća soba sa francuskim ležajem (200x140cm), manja spavaća soba sa dva odvojena ležaja, bademantil, TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nFamily soba 1/5: kupatilo (tuš, fen), spavaća soba sa francuskim ležajem (200x160cm), manja spavaća soba sa ležajem za jednu osobu, manja spavaća soba sa dva odvojena ležaja, bademantil, TV, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPremium apartman za 2 osobe (218): kupatilo (tuš, fen), mala dnevna soba sa sofom na razvlačenje I jednom foteljom, spavaća soba sa francuskim ležajem (200 x 160cm) odvojena staklom i vratima, bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPremium apartman za 2 osobe (302)- kupatilo (tuš, fen), manja dnevna soba sa garniturom za sedenje koja se razvlači, spavaća soba sa francuskim ležajem (200 x 160cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPremium apartman za 2 osobe (331) : kupatilo(tuš, fen), dnevna soba sa ugaonom garniturom za sedenje, spavaća soba sa francuskim ležajem (200 x 140cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPremium apartman za 2 osobe (328) : kupatilo (tuš i kada, fen), toalet odvojen, dnevna soba sa ugaonom garniturom za sedenje, spavaća soba sa francuskim ležajem (200 x 160cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPremium apartman za 3 osobe (451, 452, 327, 625): kupatilo (tuš, fen, odredjeni broj ima i kadu), dnevna soba sa sofom na razvlačenje, spavaća soba sa francuskim ležajem (200 x 160cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet .\nPremium apartman za 4 osobe (553 pogled na ski staze) : kupatilo (tuš, fen), dnevna soba sa ugaonom garniturom za sedenje koja se razvlači, spavaća soba sa francuskim ležajem(200 x 160cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet .\nPremium apartman za 4-5 osoba (220): 2 kupatila (tuš, fen), dnevna soba sa ugaonom garniturom za sedenje koja se razvlači i mini-kuhinjom, pultbarom i dve visoke stolice, spavaća soba sa francuskim ležajem(200 x 190cm), ugaona spavaća soba sa dva odvojena ležaja i kupatilo (tuš, wc), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nExecutive apartman (223 pogled na ski staze): kupatilo (tuš, fen), dnevna soba sa trosedom koji se razvlači i mini-kuhinjom, pultbarom i dve visoke stolice, spavaća soba sa francuskim ležajem(200 x 190cm), spavaća soba sa francuskim ležajem (200x160cm), bademantil, 2 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet.\nPresidential apartman (224 pogled na ski staze): 2 kupatila (tuš i kada, fen), dnevna soba sa ugaonom garniturom, kuhinjom i trpezarijskim stolom sa šest stolica, spavaća soba sa francuskim ležajem(200 x 190cm), spavaća soba sa francuskim ležajem (200x160cm), bademantil, 3 LCD TV-a, telefon, DVD player, mini-bar, sef, wireless internet .\nCene su izražene u EUR po osobi po noći – za period 27.11.2011-08.04.2012.\nTHE BIG SNOW FESTIVAL 24-31.03.2012.\nmanji broj noći od navedenog minimuma, isključivo na upit\n*SPECIJALNA PONUDA 7=6 za period 17.12-29.12.2011, 17.03-08.04.2012. Uslovi za decu 2-12 u pratnji dvoje odraslih, popust 50% ako koristi poseban ležaj, GRATIS SMEŠTAJ ako koristi zajednički ležaj (važi i za minimum 3 noći)\nUslovi za Hotel Grand :\nDete 0 - 2 god. u pratnji dve odrasle osobe ako koristi zajednički ležaj- BESPLATNO u 1/2 STD ili 1/2 SUP sobi\nDete 2 -7 god. u pratnji dve odrasle osobe ako koristi zajednički ležaj ima popust 50% u 1/2 STD ILI 1/2 SUP sobi\nDete 2 - 12 god. ako koristi poseban ležaj ima popust 30% (sa minimum 1 odraslom osobom)\nDvoje dece 2-12 god. u pratnji dve odrasle osobe, svako dete ima popust 50% u 1/3 STD sobi, 1/3 SUP sobi ili 1/3 FAM sobi\nDvoje dece 2-12 god. u pratnji dve odrasle osobe, svako dete ima popust 30% u 1/4 FAM sobi\nTroje dece 2-12 god. u pratnji dve odrasle osobe, svako dete ima popust 30% u 1/5 FAM sobi\nTreća odrasla osoba ima popust 20% u 1/3 STD sobi ili 1/3 SUP sobi\nUkoliko dve osobe koriste Family sobu, doplata 20% po osobi na cenu family 1/3\nUslugu na bazi polupansiona (doručak i večera – švedski sto)\nSpecijalnu Božićnu večeru (25.12.2011, 07.01.2012)\npristup i neograničeno korišćenje sadržaja Grand Oaza Spa & Wellness centra na 1.800m2 u hotelu Grand: zatvoreni bazen dimenzija 18x9m, svlačionica (ormarić, bademantil, papuče, peškir), relax zona, Sauna svet –infrared sauna, finska sauna, ruska banja, tropske kiše, hammam, amfiteatar sauna, aroma- parno kupatilo, slano-ledena pećina, kneipp; Fitness centra\nosiguranje po osobi po noći\nPoseban program za decu uzrasta 3 do 12 god - dnevni program animacije sa profesionalnom brigom o deci u dečijem klubu – 6 dana u toku smene od 10-16 h (izuzev na dan dolaska i odlaska iz hotela)\nDoček Nove Godine u hotelu Grand - Svečana večera uz muzički program 31.12.2011. sa popularnim estradnim zvezdama.\nCena po osobi: VIP zona 200 eur, I zona 150 eur, II zona 130 eur. Deca do 7 god gratis, deca 7- 12 god popust 50%\nski škola i snowboard škola\nkrevetac za bebe 5 eur po noći\nCene su izražene u EUR po apartmanu po noći – za period 27.11.2011-08.04.2012.\n218, 302, 331 , 328\n451, 452, 327, 625\nMiniumum 5 noći u periodu 29.12.2011- 15.01.2012, u ostalim periodima minimum 3 noći\npristup i neograničeno korišćenje sadržaja Grand Oaza Spa & Wellness centra na 1.800m2 u hotelu Grand: zatvoreni bazen dimenzija 18x9m, svlačionica (ormarić, bademantil, papuče, peškir), relax zona, Sauna svet – infrared sauna, finska sauna, ruska banja, tropske kiše, hammam, amfiteatar sauna, aroma- parno kupatilo, slano-ledena pećina, kneipp; Fitness centra\nBoravišnu taksu u iznosu 100 din (1 eur) po osobi po noći za odrasle , 50 din (0.5 eur) po osobi po noći za decu 7 -15 god (deca do 7 god ne plaćaju b.t)


Stranačke aktivnosti\t Pon, 25.11.2019. 14:52\nPlatforma za progres je 24.11. u Banjaluci održala svoju 2. Izborno – izvještajnu skupštinu.\nSkupština se sastojala od kulturnog i radnog dijela.\nPrvi dio radnog dijela, usvajanje Statuta i izbor za predsjednika/ potpredsjednika Platforme za progres, prenosila je Face TV. Kandidati su se predstavili delegatima prethodno izabranim demokratskim putem u svojim regijama, nakon čega je uslijedilo elektronsko glasanje. U roku od par minuta, rezultati su bili gotovi. Za predsjednika Platforme za progres izabran je prof. dr. Mirsad Hadžikadić. Za potpredsjednika izabran je još jedan Banjalučanin, Aleksandar Eskić.\nIzabrani predsjednik, Mirsad Hadžikadić, obratio se publici sa inspirativnim govorom. Na usvajanje je svim prisutnim članovima dao svim i dokument koji se zove „Obećanje Platforme za progres građanima Bosne i Hercegovine, Ugovor sa Bosnom i Hercegovinom“. Poruka koju je poslao jeste da će članovi Platforme za progres preuzeti odgovornost za stanje u zajednici, da će ova stranka sankcionisati sve kadrove koji ne rade u interesu građana i da će svaku odluku donijeti u skladu sa svojim principima. Za kraj je pozvao sve članove koji obnašaju funkcije unutar stranke da izađu na binu, kao nova lica bosanskohercegovačke političke scene.\nNakon toga, prisutni su nastavili sa radnim dijelom Skupštine.\nElida Osmanović, predsjednica regije Bosna je podnijela izvještaj o napretku koji je Platforma z progres postigla u samo godinu dana. Sanel Šarić, predsjednik regije Dijaspora je podnio finansijski izvještaj i zahvalio se svim članovima koji su doprinijeli na bilo koji način da Platforma uspješno radi u prethodnih godinu dana.\nNakon izvještajnog dijela, nastavljeno je sa predstavljanjem kandidata i elektronskim glasanjem. Od šest predstavljenih kandidata, delegati su izabrali sljedeća tri za pozicije unutar Predsjedništva Platforme za progres ispred mladih:\nU kategoriji rodne ravnopravnosti, od četiri kandidatkinje, delegati su izabrali sljedeće dvije:\nZejna Šanjević Kussmaul\nKandidati koji su izabrani u Sud časti su:\nSvi prisutni članovi su na kraju, takođe elektronskim putem, imali priliku da glasaju za pitanja članarine u Platformi za progres.\nNa ovaj način, Platforma za progres je nastavila da, unutar svojih struktura, ostvaruje ono što je jedan od njenih programskih ciljeva za cijelu Bosnu i Hercegovinu, a to je uvođenje elektronskog glasanja. Ovo je treći put da se unutar ove stranke uspješno provodi ovaj način glasanja, a prvi put da se provodi na kompletnom prisutnom članstvu. Želimo napomenuti da je bila garantovana anonimnost svakog glasa i da je postojala zaštita ličnih podataka.\nPlatforma za progres je dokazala da je poštenije, modernije i efikasnije glasanje moguće.\nPored radnog dijela, Skupština je imala i bogat umjetnički program u okviru kojeg su nastupili: Arabeske, Josip Pejaković, Hasija Borić, Dragana Glumac i Nihad Voloder.\nUz elektronsko glasanje kao poklon, čestitamo Dan državnosti Bosni i Hercegovini i svim njenim građanima!\nCEC BiH to file criminal complaint against Dodik\nDraft law on gas pipeline adopted for purpose of safer supply\nMichel: EU će razmotriti zakonske mjere kako bi osigurala nabavku vakcina


Izgradite telo prekriveno mišićima: 6 merenja u fitnesu za najbrži napredak - Men`s Health\nIzgradite telo prekriveno mišićima: 6 merenja u fitnesu za najbrži napredak\nPravi način da objektivno sagledate svoj napredak, odnosno rezultat vežbanja leži u merenjima. Nije dovoljno meriti samo masu tela već je podjednako važno meriti i obime, debljine kožnih nabora, procente masti, procente vode. Što više parametara merimo stvaramo bolju sliku o svom telu.\nMERENJE TELESNE MASE\nNa početku, merenje telesne mase. Najbitnije je da kod svakog merenja standardizujemo uslove, to znači da se morate meriti uvek u isto vreme (najbolje ujutru) sa približno sličnim poslednjim obrokom i najbolje je da to bude na svakih 30 dana. Tokom mesec dana možemo napraviti merljive rezultate i samim tim realne. Iz nekoliko razloga nije dobro meriti masu tela svako jutro, a najvažniji je da ćete se bespotrebno psihički opteretiti trenutnom “težinom”, a ako nametnete sebi pritisak sve će biti teže i u velikom procentu neuspeh je zagarantovan.\n4 najzanimljivije novine u svetu fitnesa: Koju ćete vi probati?\nSledi merenje obima (kod većine muškaraca najbitnije merenje): da biste imali realnu sliku odaberite nekoliko tačaka koje ćete izvršiti merenje. Potrebno je da nađete referentne tačke koje će biti garancija da uvek merite isti obim, recimo “spina illiaca” na kukovima, obim grudi (preko bradavica) ili najveći obim nadkolenice…\nNajbolje je meriti običnim krojačkim metrom, dostupan je svima i lako se koristi. Obime merite uvek pre treninga.\nPROCENAT MASTI, VODE I MIŠIĆA\nProcenat masti, mišića i procenat vode možete meriti na sve više pristupačnim kućnim digitalnim vagama. Međutim merenje analize tela na ovakvim vagama nije uvek garancija da će rezultati biti 100% tačni, pa ih treba uzeti sa rezervom. Ovde je takođe veoma važno da standardizujete uslove merenja. Ako želite da uradite profesionalnu analizu telesnog sastava onda potražite ustanove koje merenja vrše na Inbody ili Tanita aparatima.\nMERENJE DEBLJINE KOŽNIH NABORA\nPročitajte i On je zaslužan za savršen izgled holivudskih zvezda: Džejson Volš o saradnji sa Metom Dejmonom\nNa kraju jedna od komplikovanijih metoda, ali veoma precizna. Merenje debljine kožnih nabora, koristi se spravica pod nazivom Kaliper.\nUz pomoć njega direktnim putem merite naslage masnog tkiva. Metoda je kompleksna tako da je mora sprovesti stručna osoba.\nMerenje shvatite kao vrhunac jednog perioda. Svaki dobar rezultat će vam povećati želju i motiv za još jačim radom, a ukoliko je rezulat merenja loš nemojte se obeshrabriti već to shvatite kao opomenu da morate jače, brže, više…\nTekst pripremio trener Milan Zarić\nTags: Fitnes, merenja u fitnesu, merenje obima, merenje procenta mišića, merenje procenta vode, merenje telesne mase, telesni napredak\nPrevious Zašto svaki muškarac treba da radi DUBOKI ČUČANJ 5 minuta dnevno?\nNext Fitnes trikovi: 3 najbolje vežbe za čelične bočne trbušnjake


Održano Veče kamerne muzike Vasilija Mokranjca u Narodnom muzeju | style.rs\ndana Dec3 2019\nU nedelju, 1. decembra u 20 časova u Atrijumu Narodnog muzeja održan je Koncert kamerne muzike Vasilija Mokranjca. Ovaj koncert drugi je u nizu programa kojim Fondacija Vasilije Mokranjac obležava 35 godina od smrti velikana nacionalne umetničke muzike, kompozitora i akademika SANU Vasilija Mokranjca.\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: najnovije vesti | tagovi: Veče kamerne muzike\nOdgovori na “Održano Veče kamerne muzike Vasilija Mokranjca u Narodnom muzeju”\n« Nova energija za zdravu i jaku kosu


“Često se minimalizuje uloga srpskog naroda” Građani u Tesliću slušali predavanja u okviru projekta “Srpski identitet u BiH” - Srpskainfo\n“Često se minimalizuje uloga srpskog naroda” Građani u Tesliću slušali predavanja u okviru projekta “Srpski identitet u BiH”\nU organizaciji Filozofskog fakulteta Univerziteta u Banjaluci i Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva "Prosvjeta" odbor u Tesliću, 7. oktobra su održana predavanja u Domu Prosvjete u Tesliću.\nPrisutni građani su imali priliku da čuju nešto više o Filozofskom fakultetu i projektu “Srpski identitet u Bosni i Hercegovini” od prof. dr Boška Brankovića, dok je na temu “Religiozni identitet mladih u Republici Srpskoj psihološki pristup” govorio prof. dr Srđan Dušanić.\nO temi “Srpski identitet i iskustva kolonijalizma” govorio je dr Dragan Dragomirović.\nPrilikom predstavljanja projekta, prof. dr Boško Branković je istakao da su, pored Teslića, predavanja u okviru projekta do sada održana i u Gacku, Trebinju, Bosanskom Petrovcu, uključujući Petrovac-Drinić, Drvaru, uključujući Istočni Drvar, Livnu i Glamoču, a u planu je da se održe i u Banjaluci.\nDodao je da se projekat realizuje kroz niz predavanja iz različitih oblasti s ciljem da se podigne svijest o srpskom identitetu u BiH koji vuče duboke korijene kroz istoriju prostora na kojem danas žive Srbi, ali i na prostoru na kojem su ranije živjeli i ostavili značajan trag u prošlosti.\n– Projekat se realizuje kroz niz predavanja iz oblasti istorije, istorije književnosti, istorije pedagogije i školstva i religioznosti mladih. Često se zaboravlja ili pogrešno interpretira istorija Bosne i Hercegovine, gdje se minimalizuje uloga srpskog naroda ili, što je još pogubnije, briše njegov istorijski trag. Uočavajući ove probleme, Filozofski fakultet je ušao u realizaciju navedenog projekta u kojem učestvuje osam nastavnika i saradnika – rekao je Branković.\nProjekat “Srpski identitet u Bosni i Hercegovini” podržan je od strane Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nGradovi filozofski fakultet BanjalukaPredavanjaSrpski identitet u BiHTeslić\n"Srpski identitet u BiH" sutra u Tesliću (FOTO)\n“D DAYS” Panel sa Milanom Ćulibrkom: Ko je “Infobip” i zašto investiraju 7 miliona evra u BiH\nTeška krađa u Tesliću: Opljačkana autopraonica\nKrađa u Tesliću: Iz džamije ukraden novac od dobrovoljnih priloga\nVELIKA ŠTETA Požar kod salona namještaja u Tesliću\nCvijanovićeva povodom ustoličenja Joanikija "Naša poruka svim građanima je da treba da promovišemo mir"\nMasovna tuča na gradskom trgu u Tesliću: Povrijeđeno više osoba, među kojima i policajac\nKrađa šume u Tesliću: Bespravno posječeno devet metara kubnih drvne mase


04. октобар 2019. у 20.55\nLaurence Douglas Fink, rođen 2 novembra 1952 u Los Angeles\noko 12 Trilliona US Dolars\nne njegova nego vrijednost kompnije ciji je CEO. A to su dvije veoma razlicite stvari...\n17. децембар 2019. у 14.01\nPA, kako ste posle toliko godina?\n11. март 2020. у 11.34\nCudni su ciklusi Gospodnji...


Konkurs za oglas "Magacioner" kompanije Dinara-Romanija PDB Company d.o.o. je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\npočetna plata 50.000 i više


SPECIJALNI RAT: Putin, Angela Merkel i homoseksualci\nSPECIJALNI RAT: Putin, Angela Merkel i homoseksualci\nBritanski list Sandej Tajms objavio je tekst u kojem tvrdi da Angela Merkel, kancelarka Nemačke, vodi poseban rat protiv Vladimira Putina, ruskog predsednika, zbog njegovih stavova o homoseksualnosti.\nPutin je, prema pisanju Sandej Tajmsa, u jednom od mnogobrojnih razgovora sa Merkelovom, rekao da „ne postoji veći moralni pad“ od onoga što u Evropi pokušavaju sa homoseksualizmom i od prava koja dodeljuju homoseksualnim osobama.\nPutin je Merkelovoj oštro podvukao razlike između Zapada i Rusije po tim pitanjima.\nSandej Tajms piše da su ovakvi stavovi Vladimira Putina udaljili Merkelovu, te da Angela Merkel dobrim delom zbog ovakve Putinove filozofije može doneti odluku o daljem jačanju sankcija protiv Rusije.\nOna je peder sa pedigrejem.\ngora je od samoga Lucifera,olicenje svakoga zla\nona se trpa samo u cvajte klasu ,zato i brani peder-bal


Uloga Rusije u energetskoj bezbednosti Evrope - JUGPRESS\nNakon Drugog svetskog rata, pa sve do pada Berlinskog zida, Rusija, u sastavu Sovjetskog Saveza, predstavljala je deo planetarne stvarnosti koji je postojao iza „gvozdene zavese“. Početkom devedesetih, kada je došlo do dekompozicije Varšavskog ugovora, otpočelo je novo doba društvene prakse, ne samo za sile pobednice, zemlje zapadne Evrope i Sjedinjenih Američkih Država, već i za izmučenu i poniženu Rusiju. Godine koje su usledile, bile su obeležene teškom ekonomskom situacijom, siromaštvom, propadanjem putne i druge infrastrukture, kao i otvaranjem prema Zapadu. Strane korporacije su počele da investiraju u ovu, nekada komunističkim velom zaklonjenu zemlju. Međutim, stanje se pod administracijom Borisa Jeljcina nije stabilizovalo, pa je povratak Rusije na mesto uvaženog međunarodnog činioca omogućen tek pod predsednikovanjem Vladimira Putina.\nKako bilo, interes drugih država, ideoloških oponenata i velikih korporacija za rusku teritoriju nije samo posledica težnje da se protivnik ponizi, da mu se moral devalvira i duh slomi. Prirodna bogatsva, pre svega zalihe nafte, prirodnog gasa i uglja su predstavljali nešto po čemu je Rusija poznata. Navedeni resursi su, takođe, ono „nešto“ što će dobiti na težini u uslovima energetske krize i ubrzane industrijalizacije. Upravo su fosilna goriva jedno od najznačajnih oružja Rusije u areni međunarodnih odnosa, jer joj daju veliku moć, pre svega, u odnosu na one zemlje koje su od dotoka iste te energije i zavisne.\n• ULOGA I ZNAČAJ ENERGIJE U MEĐUNARODNIM ODNOSIMA\nEnergija predstavlja jednu od najvažnijih komponenti svetske privrede. U uslovima globalizacije svih aspekata života i poslovanja, ona je postala pitanje od međunarodne važnosti. Samim tim, uključila je brojne komponente, od kojih se svojim značajem naročito ističe bezbednosna komponenta. Danas, i pored pozitivnih pomeranja u pravcu upotrebe alternativnih goriva i obnovljivih izvora energije, i dalje fosilna goriva zauzimaju dominantno mesto. Tu ubrajamo: treset, ugalj ( lignit, mrki ugalj, kameni ugalj), naftu i zemni gas.\nKako predstavlja pokretačku silu svetske industrije, saobraćaja, ali i faktor koji garantuje normalan život( grejanje domaćinstava), energija i energetski resursi daju onome ko ih poseduje veliku moć. Preko nje, njenom instrumentalizacijom, moguće je ostvariti i druge interese date države, pa predstavlja veoma značajan oslonac za materijalizovanje geopolitičkih, vojnih, ekonomskih i drugih ciljeva.\nNafta predstavlja i dalje najtraženiju robu na svetu, iz prostog razloga jer čini preko 40% svih svetskih potreba za energijom. Zbog toga su zemlje koje je imaju strateški važne. Pored nafte, značajan aspekt međunarodne trgovine energijom, jeste i tranzit prirodnog gasa. Rusija je najveći izvoznik prirodnog gasa na svetu sa preko 200 milijardi kubnih metara gasa godišnje, a slede je Kanada (sa 87,3 milijardi kub. met. gasa godišnje) i Norveška (sa 86,7 milijardi kub. met. gasa godišnje) Tri najveća proizvođača nafte u svetu (2010. god.) su: Saudijska Arabija, Rusija i Sjedinjene Američke Države.\n• ENERGETSKA BEZBEDNOST\nZbog raspolaganja bogatstvima ili njihovom deprivacijom, logično, zemlje se različito vladaju. One koje to mogu, izvoze energente i teže da pored klasične robno-novčane razmene uz transakciju sebi obezbede i neke druge benefiti-drugim rečima, teže da (zlo)upotrebe zavisnost druge strane zarad ostvarivanja vlastitih geopolitičkih ciljeva. Druge zemlje, one koje uvoze, teže da, s jedne strane, dođu do preko potrebne energije, a sa druge, da osujete perfidna htenja dobavljača. Uzimajući u obzir tu činjenicu, ne treba da čudi da države različito definišu sam pojam energetske bezbednosti. Pored toga, na međunarodnim forumima se sve češće napominje da zalihe nafte nestaju sve većom brzinom, te da će se svet u doglednoj budućnosti susresti sa ozbiljnim problemima usled nedostatka ovog fundamentalnog energenta.\nSam pojam „bezbednost“ su teoretičari i praktičari definisali na najrazličitije načine, zavisno od njihovog ideološkog opredeljenja, stečenog obrazovanja, radnog iskustva i tome slično. Jedinstvene definicije nema. Bezbednost najčešće definišemo kao sposobnost pojedinca, grupe ili sistema da opstane, raste i razvija se, bez obzira na vrste i oblike ugrožavanja. Kao takva, bezbednost predstavlja elementarnu ljudsku potrebu, ali i potrebu zajednice, države i sveta.\nEnergetsku bezbednost, za potrebe ovog rada, definisaćemo na sledeći način.\n• POZICIJE RUSIJE I EU\nTenzije narastaju godinama unazad. Evropljani, s jedne strane, teže da pronađu optimalan model saradnje sa Rusijom, u uslovima energetske zavisnosti, a sa druge, da povećaju svoju ulogu na međunarodnoj političkoj sceni, pre svega kroz konsolidaciju istočnoevropskog prostora.\nRat u Gruziji, avgusta 2008. je samo pogoršao stvari. Brojni posmatrači su primetili da je Evropskoj uniji zavisnost od ruske energije vezala ruke u odgovoru na krizu u Gruziji. Tvrde da će Nemačka, Italija i druge države koje kupuju velike količine ruskog gasa (i čije kompanije imaju lukrativne investicije u Rusiji) biti oprezne sa kritikama na račun Moskve. S druge strane, za nove države-članice u Centralnoj i Istočnoj Evropi pretnja ruskog „energetskog oružja“ je dodatni razlog da EU bude „čvrsta“ sa Rusijom. Iz te perspektive, energetske veze izazivaju podele koje su paralisale politiku EU prema Rusiji.\n• BUDUĆNOST ODNOSA IZMEĐU RUSIJE I EU\nOdnosi između zemalja su uvek bili uslovljeni određenim interesima. Zablude su da u međunarodnim odnosima ima mesta emocijama i „večnim prijateljstvima“. Jednostavno, nacionalni interesi država diktiraju način ophođenja prema drugim stranama. To naročito dolazi do izražaja u relacijama između najmoćnijih država. Rusija, naslednik Sovjetskog Saveza, u 21. veku teži da reafirmiše svoju poziciju kao međunarodnog subjekta bez koga se ne može, te da izazove američko vođstvo i politiku hegemona. Kao stalna članica Saveta bezbednosti i kao nuklearna sila, svakako ima zaleđe za takvu težnju. Međutim, ono što je izdvaja od ostalih konkurenata sa sličnim pretenzijama, jesu njena površina i prirodna bogatstva. U vremenu u kome živimo, strateški važni resursi su energenti, a njih, kako smo već objasnili, Rusija ima u izobilju, te ne čudi što Moskva pokušava da tu svoju komparativnu prednost pretoči u put u ostvarivanje vlastitih geopolitičkih ciljeva. Na drugoj strani, jeste Evropska Unija, zajednica 28 država, koje zajedničkom spoljnom politikom teže da unaprede svoju poziciju u svetu. U ovom kontekstu, to podrazumeva pronalaženje optimalnog modela saradnje sa Rusijom u vezi snabdevanja gasom.


Pozivni broj za grad Texas je 830. Za fiktivni broj telefona 9994176 i pozivni broj grada 830, broj za pozivanje je 830 9994176. A Texas se nalazi u Sjedinjene Američke Države (SAD).\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9994176, pozivni broj grada 830 (Texas) i Državni pozivni broj 001, broj za pozivanje je 001 830 9994176. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 830, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Sjedinjene Američke Države (SAD) i želite da pozovete osobu u Texas, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Sjedinjene Američke Države (SAD) je +1 (001), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Texas, morate da dodate +1 830 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9994176, pozivni broj grada 830 (Texas) i Državni pozivni broj 001, broj za pozivanje je 001 830 9994176.


HOROSKOP ZA UTORAK 10. DECEMBAR: BLIZANCIMA stiže novac, VAGAMA mnogo ljubavnih prilika! - Informer\nLJUBAV: Dobro slaganje s osobama suprotnog pola. POSAO: Moguće je da će vaša reputacija doživeti promenu, ali ne na loš način. ZDRAVLJE: Promenljivo.\nLJUBAV: Pružiće vam se mogućnost da krenete iz početka. POSAO: Imate previše ideja, koje vas vuku na različite strane, da biste bili uspešni. ZDRAVLJE: Čeličnog ste zdravlja.\nLJUBAV: Trenutno ste zainteresovani za poznanstva u virtuelnom svetu. POSAO: Moguća manja finansijska dobit ili novac iz dva izvora. ZDRAVLJE: Solidno.\nLJUBAV: Nestabilan ljubavni odnos. Težićete ostvarenju nove ljubavi. POSAO: Moraćete da rešavate pravne ili statusne probleme. ZDRAVLJE: Pazite šta jedete.\nLJUBAV: Danas ćete imati velika očekivanja, a ona će samo delimično biti ispunjena. POSAO: Napredak u karijeri. Bićete u svom elementu. ZDRAVLJE: Stabilno.\nLJUBAV: Možete dobiti razne ponude i prilike, jer ćete biti u većem društvu. POSAO: Moguće je da ćete se baviti intelektualnim radom. ZDRAVLJE: Solidno.\nLJUBAV: U ovom periodu biće mnogo prilika na planu ljubavi. POSAO: Moguć uspeh u svemu što ima veze sa kreativnošću ili srećom. ZDRAVLJE: Stabilno.\nLJUBAV: Bićete raspoloženi za nešto novo i drugačije. POSAO: Ući ćete u period stabilnosti i prosperiteta, u kakvom niste bili odavno. ZDRAVLJE: Stabilno.\nLJUBAV: Moguće je da će vam se dopasti neko koga ćete upoznati usput. POSAO: Nema promena na planu karijere, nastavlja se postojeći trend. ZDRAVLJE: Solidno.\nLJUBAV: Društveniji ste nego inače, zbog čega ćete lako stupiti u razgovor sa osobom koja vam se dopada. POSAO: Kadrovske promene. ZDRAVLJE: Hormonski disbalans.\nLJUBAV: Ograničeni ste na planu ljubavi, kao da vam sudbina nije naklonjena. POSAO: Nalazite se u izazovnoj, fazi kojoj neće skoro doći kraj. ZDRAVLJE: Izbegavajte alkohol.\nLJUBAV: Zaobići će vas želja za ljubavlju, jer ste usmereni na karijeru. POSAO: Vi ste svakako zaslužili uspeh i možete ga očekivati. ZDRAVLJE: Promenljivo.\nljubav Zdravlje Horoskop Zvezde Posao planete astrologija dnevni horoskop horoskop za 10.decembar


Poljoprivreda.info - Posledice nedostatka vode na proizvodnju hrane u svetu\nPonedeljak, 05.12.2016. 19:36:55\nmagazinvestio namaoglašavanjepišite nam\tMagazin » Agroekologija » Posledice nedostatka vode na...\nEmail Marketing Software by ActiveCampaign 04. 04. 2008.\nPosledice nedostatka vode na proizvodnju hrane u svetu\nPrema podacima stručnjaka u svetu se godišnje ispumpa oko 160 milijardi tona podzemne vode više nego što se obnovi. Kako je za proizvodnju jedne tone žitarica potrebno oko hiljadu tona vode to znači da se 160 miliona tona žitarica u svetu proizvede preteranim i neodrživim ispumpavanjem podzemnih voda.\nVoda je ključni i limitirajuci faktor poljoprivrede koji presudno utiče na prinose – čak i u slučaju kada su ispunjeni svi ostali preduslovi (đubrivo, seme, dobro pripremljeno zemljište). Iako se zna da je poljoprivreda bila osnov nastanka gradova i civilizacija moglo bi se reći da su te prve civilizacije izgrađene u najvećoj meri na saznanju kako udruženim snagama bolje iskoristiti vodu za veću proizvodnju hrane, odnosno na znanju o navodnjavanju zemljišta.\nDanas je jasno većini istoričara da su se velike imperije i prošle civilizacije isto tako urušavale kada bi pod uticajem klimatskih promena došlo do sve manjih količina raspoložive vode za poljoprivredu (atmosferske padavine ili površinske vode za navodnjavanje) ili kad je, kao u slučaju Starog Egipta, došlo do zaslanjivanja zemljišta od hiljadugodišnjeg navodnjavanja. Velike seobe naroda kroz istoriju nastale su većinom iz istih razloga.\nJedno od najznačajnijih upozorenja na problem nedostatka vode koji nas - zbog globalnog zagrevanja, uvećanja svetskog stanovništva i ekoloških zagađenja - očekuje u 21-om veku, izneo je svetski ekspert za pitanja hrane Lester Brown. (1)\nU uvodnom govoru-izveštaju na Konferenciji o vodama u Stokholmu 2000-te godine - ‘Kako će nestašica vode oblikovati novi vek’ - Brown iznosi podatak da se ukupna potrošnja vode u svetu utrostručila za poslednjih pedeset godina. Dok potrošnja vode u svetu stalno raste, bazična količina sveže vode dobijene iz hidrološkog ciklusa ostaje uglavnom ista.\nOd ukupno utrošene vode u svetu oko 70% voda uzetih iz reka ili podzemnih izvorišta ide za potrebe poljoprivrede, 20% za industriju i 10% za razne potrebe ljudi i domaćinstava. Oko 40% svetske hrane dolazi sa navodnjavanog zemljišta.\nPrekomerno korišćenja voda u svetu ostavlja posledice kako na stanje površinskih tako i na stanje podzemnih voda: reke presahnjuju i dolazi do opadanje nivoa podzemnih voda.\nMnoge od velikih svetskih reka presuše pre nego što stignu do ušća u okeane ili ako i stignu do ušća to je sa vrlo malim količinama vode:\n- Voda reke Kolorado u SAD retko dospe do Kalifornijskog zaliva;\n- Reka Nil, žila kucavica Egipta, ima vrlo malo vode na ušću u Mediteran;\n- Reka Gang (između Indije i Bangladeša) je skoro suva na ušću u Bengalski zaliv;\n- Žuta reka u Kini je 1972-ge godine presušila 15 dana, 1977-me je presahla skoro pola godine a od 1985-te ona svake godine redovno presuši za izvesno vreme.\nSvetska banka procenjuje da Kina sada raspolaže sa svega 80% količine vode koja joj je potrebna za irigaciju. U borbi za vodu poljoprivreda gubi bitku od industrije i gradova. Ako se uzme u obzir da je potrebno oko hiljadu tona vode da bi se proizvela jedna tona žitarica koja donosi prihod od oko 200 USD (u to vreme) a ista količina vode upotrebljene u industriji donese prihod od oko 14 000 USD – onda je jasno zasto poljoprivreda gubi bitku za vodu. Kini je zapravo povoljnije da uvozi hranu nego da uskrati deo vode industriji.\nZbog sve većih potreba za hranom, a u nedostatku površinskih voda, došlo je do preteranog korišćenja podzemnih voda za potrebe irigacije. Kako se podzemne vode veoma sporo obnavljaju došlo je do opadanja nivoa podzemnih voda na svim kontinentima.\nU Pendžabu, žitnici Indije, koja proizvodi po dve letine godišnje, što zahteva dodatne količine vode, došlo je do opadanja nivoa podzemne vode za oko pola metra godišnje; u ravnici severne Kine koja proizvodi oko 40% žitarica u zemlji – nivo podzemne vode opadne za jedan i po metar godišnje.\nPrema podacima stručnjaka u svetu se godišnje ispumpa oko 160 milijardi tona podzemne vode više nego što se obnovi. Kako je za proizvodnju jedne tone žitarica potrebno oko hiljadu tona vode to znači da se 160 miliona tona žitarica u svetu proizvede preteranim i neodrživim ispumpavanjem podzemnih voda. Ako se uzme kao prosek da je za ishranu jedne osobe godišnje potrebna približno jedna trećina tone žitarica (za hleb i testa, proizvodnju mesa) to znači da se skoro petsto miliona ljudi u svetu hrani oduzimajući rezerve vode budućim generacijama.\nNedostatak voda se posebno oseća u zemljama Severne Afrike (Maroko, Alžir, Tunis, Libija, Egipat) i Srednjeg Istoka - istočno od Irana. Ove zemlje uvoze velike količine žitarica za čiju proizvodnju je potrebna količina vode koja bi ukupno bila jednaka količini vode koju poseduje reka Nil. Uvozom žitarica se zapravo vrši i preraspodela voda na svetskom nivou.\nGlobalno zagrevanje planete dovodi i do sve manjih količina padavina kao i do topljenja lednika i glečera kao najvećih rezervoara sveže vode - što vodi ka dodatnom smanjenju kapaciteta rečnih tokova.\nOdgovor na krizu voda zahtevaće siri krug mera kako na efikasnijem korišćenju voda u poljoprivrednoj proizvodnji tako i u odnosu na način ishrane stanovništva.\nU agrarnoj proizvodnji mere bi obuhvatile korišćenje efikasnijih sistema irigacije (kapaljke i prskalice sa nižim pritiskom koje su posebno razvili stručnjaci u Izraelu), kao i tehnologiju “plave vode” odnosno sakupljanje kišnice u manjim ili većim rezervoarima za kasniju irigaciju. Iako Brown to ne pominje u izveštaju ovde bi svakako trebalo istaći potrebu za uvođenjem novih tehnologija obrade zemlje kojima se bolje upija i čuva atmosferske voda u zemljištu odnosno tehnologija “zelene vode” kao i “no-till” tehnologija za smanjivanje klasičnog oranja sa prevrtanjem zemlje (da bi se sprečilo gubljenje vlage iz zemljista). Tu bi svakako trebalo uvrstiti tehnologiju konzervacione poljoprivrede koju preporučuje FAO ali i metode organske poljoprivrede sa većom upotrebom stajnjaka i raznih oblika kompostiranog đubriva. Od ogromnog značaja biće i stvaranje novih vrsta useva koji su otporni na sušu odnosno efikasnije koriste raspoloživu vlagu.\nManje količine voda u poljoprivrednoj proizvodnji zahtevaće i promene u ishrani stanovništva - posebno u korišćenju proteina životinjskog porekla – odnosno usmeravanje ka onim vrstama mesa za čiju se proizvodnju utroši manje cerealija (pa samim tim i vode). U proseku je za proizvodnju jednog kilograma govedine potrebno oko sedam kilograma cerealija, za kilogram svinjetine treba četiri kilograma a za kilogram živinskog mesa (i ribe) potrebno je samo dva kilograma ove hrane.\nUz sve ovo biće neophodne i mere za uspostavljanje realne cene čiste vode. Sveža voda je, bez obzira na njen hidrološki ciklus i razne druge oblike prečišćavanja, isto tako ograničen prirodni resurs koji se mora racionalno koristiti i zaštititi od zagađenja.\nO krizi vode u Kini potvrđuje i skorašnji intervju L. Brown-a objavljen u kineskoj štampi. (2)\nNemački Spiegel International Online javlja u vestima od 7-og marta 2008-me da je severna Evropa imala ove godine rekordno toplu zimu sa manje snega (naročito u Skandinaviji). Prema prognozi britanskog metereološkog super-kompjutera Nemačka će ove godine dobiti leto nešto toplije od višegodišnjeg proseka ali izgleda sa padavinama u okviru proseka (www.spiegel.de/international/world/0,1518,540190,00.html).\nPrema izveštaju Međuvladinog panela za klimatske promene Ujedinjenih nacija (www.ipcc.ch) Evropa će početkom ovog veka dobiti suše u proseku svake treće godine da bi se suša kao standardni oblik klime ustalila svake godine do kraja veka. Novija merenja ukazuju da se klima na Zemlji menja čak i brže od ovog predviđanja.\nU svojoj poslednjoj knjizi ‘Osveta Gaje’ (The Revenge of Gaia) britanski naučnik James Lovelock (autor danas široko prihvaćene Gaja teorije o Zemlji kao jedinstvenom samoregulišećem super-organizmu) iznosi mišljenje da će dobar deo Evrope dobiti saharsku klimu već za tridesetak godina a da će već do 2020-te ekstremno vreme postati norma što će dovesti do globalnih šteta velikih razmera.\n(1) ‘How Water Scarcity Will Shape the New Century’ – keynote speech presented at Stockholm Water Conference, August 14, 2000, by Lester R. Brown, Earth Policy Institute\n(2) ‘The Day China Runs Dry’ - The Economic Observer Online (China), interview with L. Brown;


Metalac – OFK Bačka – FK Metalac\nMetalac – OFK Bačka\nMetalac vs OFK Bačka\nGledaćemo superligaške mečeve u Gornjem Milanovcu i naredne sezone. Metalac je odlično odigrao kada je bilo najvažnije i sigurnom igrom i ubedljivom pobedom došao do nova tri boda, sedmog mesta na tabeli i opstanka u superligaškom karavanu i naredne sezone.\nNapao je Metalac iz svih oružija od samog starta meča. Gledali smo totalnu ofanzivu plavih. Stvorio je Metalac brojne prilike, a jednu koristi Krajišnik i dovodi Metalac u vođstvo od 1:0 evrogolom u 12′. Metalac nastavlja da stvara prilike, ali i da ih propušta. Kratak gubitak daha domaćih, koriste gosti iz Bačke i stvaraju dve dobre prilike, ali ih ne nekoriste. Kazna stiže preko Cvetkovića u 43′, koji preciznim udarcem levom nogom trese mrežu gostiju, za 2:0 i miran odlazak domaćih na pauzu. Plavi su kontrolisali igru i u drugom poluvremenu, i dalje su bili opasniji od protivnika. U 83′ Krajišnik je svojim drugim golom na meču rešio sve dileme oko pobednika.\nStadion Metalac, 09. maj 2021.\nStrelci: Krajišnik 12′, 81′, Cvetković 43′\nŽuti kartoni: Vlalukin 53′, Rogač 70′, Grbović 83′ (Metalac) Mijatović 63′ (Bačka)\nMetalac: Savić (Premović 88′), Maksimović (Fićović 84′), Cvetković (Kokir 78′), Krajišnik (Luković 84′), Grbović, Vasiljević, Zoćević, Rogač, Mlađović (Milićević 84′), Vlalukin, Prestiž\nOFK Bačka: Pilipović, Parađina, Nedeljković, Pantić, Mihailović (Trifunović 78′), Mijatović, Njamculović (Aleksić 59′), Zličić (Ilić 74′), Žakula (Ratković 59′), Eskić, Stojanović (Proković 74′)\nTotalna ofanziva Metalca od samog starta meča. Već u 2′ Prestiž odlično prolazi po desnoj strani izbija sam ispred golmana, ali suviše je iskosa, pokušava da odigra povratnu, ali golman Pilipović nogom odbija loptu u polje. U 6′ nakon greške Nedeljkovića Cvetković izbija kao duh sam ispred golmana gostiju, ima čistu situaciju, ali okleva, pokušava da obiđe golmana gostiju, gubi priliku za udarac jer odlazi isuviše desno, centrira, ali odbrana Bačke otklanja opasnost. Vlalukin izvodi slobodan udarac za Metalac u 9′, sa 18 metara udaljenosti od gola Bačke. Odlično šutira, lopta udara u same rašlje i odbija se preko gola.\nOfanziva domaćih isplatila se u 12′. Posle dugog napada domaćih lopta dolazi do Krajišnika koji maestralno šutira sa 22m u same leve rašlje, lopta pogađa stativu i trese mrežu Bačke za 1:0.\nSamo minut kasnije nakon dobre dubinske Prestiž poput brzog voza pretrčava pola terena dolazi prvi do lopte, sam je ispred Pilipovića, blago ga sa leđa ometa odbrana gostiju, on izdržava duel, snažno šutira ali za malo preko prečke. Dva puta u kratkom vremenskom razmaku, između 14′ i 15′ ozbiljno preti Metalac, preko Maksimovića i Prestiža, ali njihovi udarci završavaju za malo iznad prečke golmana Pilipovića.\nPonovo preti Vlalukin iz slobodnog udarca u 27′. Slobodan udarac po sredini, sa 20m udaljenosti od gola Bačke, Vlalukin dobro šutira, ali lopta ide po sredini gola i Pilipović uspeva da je boksuje. Dobro probija Vlalukin po desnoj strani samo minut kasnije, izbija sam ispred golmana Bačke, ali pod kontaktom sa odbrambenim igračima, šutira po zemlji, ali lopta prolazi za malo pored leve stative. Opet Vlalukin preti u 33′ sa desne strane, šutira na prvu stativu, ali golman Pilipović odbija loptu rukom u korner.\nPreti Bačka preko Njamculovića u 37′, ali njegov udarac završava za malo pored gola Metalca. Dobra prilika za Bačku i u 40′. Probija Mihailović kroz sredinu, snažno šutira sa ivice šesnaesterca, ali Savić odlično brani, na odbijenu loptu natrčava Njamculović, ali njegov udarac završava preko prečke gola Metalca.\nUspeva Metalac da kazni propuštene prilike gostiju. Igrao se 43′, kada lopta dolazi do Cvetkovića na desnu stranu šesnaesterca, on se namešta i levom nogom pogađa suprotne rašlje i trese mrežu Bačke za 2:0.\nKako se završilo prvo poluvreme, tako je počelo drugo, napadima Metalca. Igrao se 47′ kada je Prestiž probio po levoj strani, odlično pronalazi usamljenog Cvetkovića na desnoj pred samim golom Bačke, ali Cvetković se ne snalazi najbolje i lopta se od njegove noge odbija ka golu Bačke, pa Pilipović lako interveniše.\nLepa akcija Metalca u 55′ krenula je od Prestiža, on proigrava Grbovića, koji iz prve upošljava Maksimovića, on je u odličnoj poziciji, ali ne uspeva dobro da zahvati loptu i njegov udarac završava pored stative gola Bačke. Dobar napad Metalca i posle nekoliko pokušaja lopta dolazi do Prestiža koji trese mrežu gostiju, ali sudija Marković poništava pogodak zbog ofsajd pozicije Prestiža.\nPosle nešto mirnijeg perioda utakmice, ponovo Krajišnik trese mrežu Bačke. Nakon duže akcije Metalca, lopta dolazi do Krajišnika na ivicu šesnaesterca po sredini, on šutira snažno po zemlji u donji desni ugao, golman Pilipović uspeva da zakači loptu, ali nedovoljno da je skrene i ona završava u mreži Bačke za konačnih, 3:0.\nOvom pobedom Metalac je osigurao opstanak u Superligi Srbije naredne sezone. U narenom kolu Metalac dočekuje ekipu Novog Pazara.\n09.05.2021 14:30 Super liga Srbije 2020/21 2020/21\nOFK Bačka 0 0 0


Naslovna | Moda | Dizajneri | Paul Costelloe\nRođen je u Dablinu, kao najmlađi od sedmoro dece. Diplomirao je na La Chambre Syndicale de la Haute Couture u Parizu.\nDanas ima ležeran odnos prema formalnom obrazovanju i kaže da je najviše naučio zahvaljujući tome što je živeo u Parizu u vreme Ungaroa i Cardina. Dodatno se usavršavao u Milanu, a početkom devedesetih je njegov brend bio toliko snažan da se mogao pohvaliti spektakularnom prodavnicom u Najtbridžu i velikim interesovanjem u Skandinaviji i Americi.\nCostelloe je sinonim za praktičnost i osvežavajuću nepretencioznost, pa je tako izuzetno ponosan na činjenicu da je dizajnirao uniforme za Aer Lingus i British Airways. Međutim, njegove modele nosile su i princeza Dijana i grofica Sofija od Veseksa.\nPaul Costelloe kaže da dizajnira za “prave” žene. “Postoji ogroman jaz između onog što izgleda sjajno na manekenki koja je mršava kao grisina i onog što izgleda sjajno na pravoj ženi”, kaže Costelloe. Tvrdi da, kao i Coco Chanel, više voli stil nego modu: “Neke etikete pripadaju visokoj modi i u tome ima izvesne sigurnosti, ali su rizične nemate osamnaest ili dvadeset i osam godina. Međutim, Armani i Costelloe su etikete koje možete nositi i u sedamdesetoj godini.”\nPaul Costelloe Fashion Week Dizajneri Moda