Izložbe Archives - Tijana - profesionalni fotograf\nby Tiyana Angažmani, Najave\nPozivam vas da posetite multimedijalnu izložbuRazvoj i značaj institucije Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.Moj doprinos izložbi su fotografije zaposlenih, a ideja je da se prikažu ljudi iza institucije.Osim toga, posetioci će moći kroz audio i vizuelne sadržaje da se bliže upoznaju sa radom i aktivnostima Poverenika koji je predstavljen na interesantan i...\nby Tiyana Najave\nPozivam vas na otvaranje kolektivne izložbe novih članova ULUS-a koja će biti otvorena u petak, 12. januara 2018. godine u 19 časova u umetničkom paviljonu "Cvijeta Zuzorić" u Beogradu.Na izložbi će između ostalih radova biti izložene moje tri fotografije.Početkom decembra sam konkurisala za prijem u članstvo Udruženja likovnih umetnika Srbije - fotografije ste verovatno već videli...\nby Tiyana Angažmani, Inspiracija, Kreativa, Reklame, Utisci\nPlesači na ulici u autentičnoj odeći. Ideja je bila da prikažem mlade entuzijaste koji pokušavaju da ožive duh tridesetih. Iako Jugoslavija nikad nije imala snažan pokret Lindi Hop-a, ovi ljudi ga donose na našu lokalnu scenu, organizujući časove plesa, Lindi Hop žurke i okupljanja iako mnogi ljudi u Srbiji nisu upoznati sa ovim pokretom. Slike su nastale u Zemunu ispred fasada sa malim...\nOstalo je još samo tri dana do roka za prijavu na foto takmičenje u okviru sad već tradicionalnog salona fotografije Smederevo. Po sedmi put se održava međunarodni salon umetničke fotografije Smederevo 2017, pod pokroviteljstvom Foto kluba Smerevo i Savremene umetničke galerije Smederevo.Članovi žirija su:Goran MALIĆ; EFIAP, MF FSSZdravko SIMIJONOVIĆ; AFIAP, FA I KLASS FSSŽeljko DJURIĆ;...\nGrupna izložba u galeriji Progres u Beogradu pod nazivom Errors Allowed (ili na srpskom: Dozvoljene greške).Održana je u Beogradu, u divnoj galeriji Progres, u kojoj su između ostalih, izabranih umetnika iz Srbije, izabrali i moju seriju iz projekta Kontinuitet.Svečano otvaranje: 19. aprila 2013 u 19 časova.Izložba je pod pokroviteljstvom Centra za savremenu umetnost – Strategie Art i...


Italijanski premijer Mario Dragi, Foto: Printscreen/Youtube\nDRAGI OPLEO PO ERDOGANU\nObjavljeno: 08.04.2021. 21:34h\nItalijanski premijer Mario Dragi nazvao je turskog predsednika "diktatorom", na pitanje novinara o "ponižavanju" Ursule fon der Lajen na pregovorima u Ankari ranije ove nedelje.\n- Apsolutno se ne slažem sa Erdoganovim ponašanjem prema predsednici Lajen. Mislim da to nije bilo prikladno ponašanje i bilo mi je jako žao zbog poniženja koje je Lajenova morala da istrpi. Moramo biti iskreni sa ovim, nazovimo ih onakvim kakvi su, diktatori, sa kojima ipak treba sarađivati kada izražavaju različite vizije i mišljenja - rekao je Dragi novinarima.\nIncident, koji je na društvenim mrežama već dobio naziv "Sofagate", dogodio se tokom nedavnog sastanka turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana sa dvoje najviših zvaničnika EU - predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom i predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen.\nDvojica muškaraca zauzeli su dve raspoložive stolice, a Lajenovoj nije preostalo ništa drugo do da zauzme mesto na sofi.\nDa stvar bude još gora, incident se dogodio jer se očekivalo da će troje zvaničnika razgovarati o pitanju ženskih prava nakon povlačenja Turske iz Istanbulske konvencije o rodno zasnovanom nasilju.\nU MEKSIKU NESTALO VIŠE OD 85.000 LJUDI: Katastrofalni i uznemirujući podaci\nOKO 25 MAJMUNA POBEGLO IZ ZOO VRTA: Uspaničili se zbog GRAĐEVINSKIH RADOVA!\nItalijaMario DragiItalijanski premijerTurskaTurski predsednikRedžep Erdogan


Izložba „Kraljevski nameštaj“ svečano otvorena na Kraljevskom dvoru - Pokazivač\n21. Oktobra 2019. | 21:54\nPočetna / Galerije i muzeji / Izložba „Kraljevski nameštaj“ svečano otvorena na Kraljevskom dvoru\nIzložba „Kraljevski nameštaj“ svečano otvorena na Kraljevskom dvoru\nZoran Todorović nov 7, 2018\tGalerije i muzeji, Vesti 188 Pregleda\nBeograd, 6. novembar 2018 – Njegovo Kraljevsko Visočanstvo Prestolonaslednik Aleksandar svečano je otvorio izložbu „Kraljevski nameštaj“ na Kraljevskom dvoru na Dedinju. U okviru postavke izloženi su delovi nameštaja koje su za Kraljevski dvor kupovala Njihova Veličanstva Kralj Aleksandar I i Kralj Petar II u periodu između 1929. i 1941. godine.\n„Veoma sam srećan što organizujemo ovu izložbu na 130. godišnjicu rođenja mog dede, Njegovog Veličanstva Kralja Aleksandra I od Jugoslavije, velikog državnika, čoveka koji je iznad svega voleo svoju zemlju i svoj narod. Godine 1929. Kralj je završio izgradnju ovog izuzetnog zdanja, koju je finansirao isključivo privatnim sredstvima. Iste godine uselio se u njega sa svojom suprugom i njihova tri sina, prestolonaslednikom, budućim Kraljem Petrom II od Jugoslavije, Princom Tomislavom i Princom Andrejem. Kralj je ovo zdanje postepeno pretvorio u kraljevski dvor, iako mu je prvobitna namera bila da to bude isključivo privatna kuća izvan grada. Moj deda, Kralj Aleksandar I od Jugoslavije, tokom svog školovanja izučavao je dizajn, a kasnije je bio veoma zainteresovan da doprinese dizajnu mnogih zgrada širom Beograda. Ova dragocena izložba kraljevskog nameštaja bogati naše sećanje i snaži našu svest. Istovremeno, ona je sentimentalna jer je lična, i plemenita jer nas podseća da smo samo deo neprekinutog niza koji je začeo, razvio i sačuvao evropsku civilizaciju kroz vekove, deo niza koji čine naši preci i naši potomci“, rekao je Prestolonaslednik Aleksandar u svom obraćanju.\nPosetioci će biti u prilici da u okviru postavke vide stolice i fotelje koje su koristili članovi Kraljevske porodice u biblioteci, zatim radni kabinet Kralja Aleksandra I i Kralja Petra II, krevet Kralja Aleksandra I i Kralja Petra II, stočić i stolice koje su koristili kralj Petar i kraljica Marija u Zlatnom salonu Kraljevskog dvora, noćni stočić Kraljice Marije, istorijske fotografije i mnogo toga drugog. Zanimljiv deo izložbe čine i računi i potvrde plaćanja kraljeva za nabavku nameštaja, domaćim i stranim firmama, kao i skice i nacrti nameštaja za Kraljevski Dvor firme Bernhard Ludvig i ruskog arhitekte Nikolaja Krasnova. Autori izložbe su g-din Andrija Šošić i g-đa Aleksandra Ljubić.\nOtvaranju izložbe prisustvovali su i Nj.K.V. Princeza Katarina, kćerka Njihovih Kraljevskih Visočanstava Alison, autor postavke Andrija Šošić, roditelji Princeze Danice g-din Milan Cile Marinković i g-đa Beba Marinković, članovi savetodavnih tela Krune, predstavnici diplomatskog kora, kao i brojne ličnosti iz kulturnog i umetničkog sveta Srbije.\nKraljeva jednostavnost u životnim potrebama ispoljavala se i prilikom odabira nameštaja. Ipak, iako se držao tradicionalne i domaće proizvodnje i kupovao u Beogradu od radionica i firmi među kojima su bile i „Bogoljub Davidovac“, „Radionica gvozdenog nameštaja Dimitrijević“, „Umetnički stolar Petar Zarić“ i „Tapetar i dekorater sobnog nameštaja Ljubomir Antonović“, nameštaj je nabavljao i od svetski renomiranih proizvođača kao što su firma „Bernhard Ludwi“ iz Beča, „Maple & Co.“ iz Londona i Pariza kao i od mnogih drugih.\nIzložba „Kraljevski nameštaj“ na Kraljevskom dvoru biće otvorena za obilazak radnim danima do 21. novembra, u terminima posete od 11 i od 14 časova, uz prethodnu najavu kancelariji Nj.K.V. Prestolonaslednika Aleksandra na telefon 011/306-4000 ili mejl kancelarija@dvor.rs.\nIzložba „Kraljevski nameštaj“\t2018-11-07\nTagoviIzložba „Kraljevski nameštaj“\nPrethodni Fotografija dana: Senke\nSledeći Ršumović: „Šta nam sve deca gledaju na privatovizijama, još i dobro prolazimo!“


Niški studenti u svetskom finalu programerskog takmičenja! - Niške vesti\nAutor: Politika.rs u Društvo, Kultura 23. oktobra 2018.\nTim studenata Prirodno-matematičkog fakulteta u Nišu pobedio je na prestižnom regionalnom takmičenju u programiranju ACM. Takmičenje je održano u Rumuniji, a srpski studenti su ovim izuzetnim uspehom, nakon više od 20 godina, obezbedili plasman u svetsko finale ovog programerskog takmičenja koje će se održati u martu sledeće godine u Portugaliji\nPobeda na regionalnoj rundi je istovremeno i naš najbolji rezultat u istoriji ovog takmičenja, saopštila je Inicijativa „Digitalna Srbija”, prenosi Tanjug.\n– Prirodno-matematički fakultet u Nišu mnogo pažnje posvećuje radu sa talentovanim studentima, bilo da je u pitanju učešće na domaćim i međunarodnim takmičenjima ili aktivno uključivanje u naučni rad – kaže Marko Petković, profesor PMF-a u Nišu.\n– Naši studenti bez problema nalaze posao u struci, a oni najbolji se neretko zapošljavaju u nekim od najvećih domaćih i međunarodnih softverskih kompanija. I pored toga, ovakav uspeh još uvek nismo imali, zbog čega smo svi veoma srećni!\n– ACM je za programiranje ono što je Vimbldon za tenis – kaže Andreja Ilić, zamenik direktora Razvojnog centra kompanije Majkrosoft u Srbiji i nekadašnji student niškog PMF-a, i objašnjava:\n– To je najveće i najuglednije studentsko takmičenje iz programiranja u svetu.\nSrbija ima jako dobre rezultate na internacionalni olimpijadama za srednjoškolce, ali na univerzitetskom nivou kaskamo. Region u kome je Srbija važi za veoma težak sa vrlo jakom konkurencijom. Ekipa iz Niša je već ostvarila ogroman uspeh osvajanjem prvog mesta u našem regionu. Nadamo se da je ovo početak domino efekta, i da će rezultat biti nastavljen od strane drugih univerziteta u Srbiji.\nRazvojni centar kompanije Majkrosoft u Srbiji već preko deset godina na različite načine podržava učešće domaćih studentskih timova na ACM takmičenju, od sponzorstva za pokrivanje dela putnih troškova do organizovanja međunarodnog takmičenja Bubble Cup.\nTim sa PMF u Nišu je ove godine bio najbolje plasirani tim iz Srbije na Bubble Cup takmičenju i jedan je od timova koji su dobili sponzorstvo Majkrosoft razvojnog centra za učešće na ACM-u.\nVeliki uspeh domaćih studenata na regionalnim kvalifikacijama za najpoznatije svetsko programersko takmičenje iz oblasti algoritama je pravi pokazatelj koliko je bitno podsticati i podržavati talentovane studente da razvijaju svoj potencijal, ali i omogućiti svoj deci da od najranijeg uzrasta imaju priliku da se upoznaju sa svetom kodiranja.\nAlgoritamski način razmišljanja i analitički pristup koji programiranje razvija, stvaraju izuzetnu vrednost za koje god zanimanje da se mladi odluče tokom svog školovanja – piše „Politika“.\nACM Nis Prirodno-matematički fakultet\t2018-10-23


Petrović: Plate i penzije zamrznute još tri godine | Novosadski informativni portal 021\nInfo 02.03.2016. | 13:52 > 13:55\nOn je poručio da je učinjen samo polovičan učinak, te da se jedino značajno smanjio deficit, što je veliki uspeh vlade. "Ali 3,7 odsto je još uvek veliki deficiti i ne obezbeđuje ozdravljenje", dodao je Petrović.\nIstiče da u trogodišnjem planu vlade ne postoje kredibilne mere kojim bi se ovaj deficit smanjio što bi dovelo do smanjenja javnog duga.\n“Kada je reč od otpuštanju 75.000 ljudi za tri godine - to je nerealna mera što se već pokazuje po onom što je do sada urađeno tako da ta mera neće doneti uspeh”, naveo je on.\nPrema njegovim rečima, potrebno je da se plate i penzije drže pod kontrolom, odnosno da ostanu zamrznute, kako bi se išlo ka ozdravljenju ekonomije u naredne tri godine, jer to je sada jedina konkretna mera štednje.\nPetrović navodi da tokom 2015. jedva da su počele reforme kod javnih preduzeća, jedino se nešto radilo kod Železnica, dok su Elektro-privreda Srbije i Srbijagas i dalje problem. Kada je reč o preduzećima u restrukturiranju, Petrović smatra da je rešena tek trećina problema.\n“U problematičnim preduzećima ima 55.000 zaposlenih, odlaganje tih problema stvara deficit u nekim drugim sredstvima. Možda može da se reši sudbina 35.000 od ovih 55.000 u ovoj godini”, smatra prvi čovek Fiskalnog saveta.\nOn ne smatra da će se ove godine naći rešenje za Železaru i RTB Bor, ali navodi da u slučaju Srbijagasa čak nije urađeno ni ono najbezbolnije. Za njega je Železnica nešto svetlija tačka, iako je reč o velikom problemu, on smatra da je napravljen profesionalno dobar plan i da se kreće u njegovu realizaciju.\nKada je reč o smanjivanju subvencija, Petrović smatra da ta mera nije dobro pripremljena, kao što su subvencije za javni servis, za koje se ne zna da li će biti dovoljne.\n03.03.2016 • 14:08\nNije mi najjasnije kako oni kojima je ekonomija struka, i koji su navodno eksperti, ne shvataju jednu banalnu činjenicu - ako nemaš dovoljnu potrošnju, ti celokupan sistem privrede polako zaustavljaš. I to na sledeći način - manja plata=manja potrošnja i manje poreza na promet, manja potrošnja=manja proizvodnja, manja proizvodnja=manje radnih mesta, manje radnih mesta=manje poreza na plate, manje poreza na promet i plate=manje novca u budžetu, manje novca u budžetu=još manje plate i penzije. I tako u krug, dok svi ne pocrkamo. Ili dok neko ne skine sa vlasti one koji ovako razmišljaju.\n02.03.2016 • 21:20\nne lipši magare do...\nako je to u planu, može se zamisliti će se dešavati u stvarnosti...


Električni automobili - hir sadašnjosti ili spas budućnosti (part II) - PAYDAY\nNastavljamo sa traganjem za odgovorom da li je svetski popularan trend koji sve više prikuplja pažnju i simpatije i kod nas – električni automobil HIR ili SPAS?\nKako sam u prethodnom blogu kao najveći optimista kakav jesam pisao o nekim od najvećih prednosti e-automobila vreme je da pogledamo drugu stranu medalje, zavirimo iza kulisa i vidimo ne baš tako dobre strane ovog trenda.\nElektrični automobil – poslednji trend bez budućnosti ili naša budućnost?\nIndustrija električnih automobila jedna je od najbrže rastućih industrija na svetu, prema nekim procenama vrednost iste za 2017. godinu procenjena je na $118,864.5 milliona. Smatra se da će do 2025. godine zabeležiti porast od neverovatnih 22.3% i time će njena vrednost biti $567,299.8 milliona! Nakon industrije online klađenja, čiji porast na godišnjem nivou iznosi 8,4%, ovo će biti najveći rast zabeležen u tako kratkom periodu.\nS tim u vezi nije ni čudo što kada sam probao da malo dublje uđem u analizu električnih automobila naišao na gomilu članaka i studija o njihovim prednostima ali to nije bio sluaj kada sam probao da se pozabavim manama. Da se razumemo, mane postoje ali fantastična marketinška kampanja i reklamiranje na googlu za koje ova industrija izdvaja milione sa lakoćom uklanja sve što im ne ide u prilog. Jeste bilo malo teže doći do informacija ali ipak je vredelo zaviriti u tu tamniju stranu ove industrije, šta sam pronašao čitajte u nastavku bloga.\nBaterije u više aspekata – dok u većini tekstova možemo naići samo na reči hvale za baterije koje su kod skoro pa svih proizvođača e-automobila iste realnost je mlo drugačija. Same baterije imaju ograničen kapacitet i kod većine on iznosi 500 kilometara nakon čega se kretanje mora zaustaviti i baterija napuniti – eto tu odmah dva problema. Prvi je što definitivno ne biste mogli uputiti se ovim automobilom na neko duže putovanje što se nadovezuje na drugi problem – nedostatak javnih punjača. Ovde ni ne ubrajam našu zemlju, ima ih svega par u celoj Srbiji već ovaj problem jeste prilično primen čak i u zemljama gde je ova industrija najrazvijenija! Još jedna stvar koja me je prilično zaintrigirala ali o kojoj nisam uspeo da pronađemmnogo informacija jeste ogromna potrošnja i crpenje rezerva litijuma pri izradi baterija (potrudiću se da istražim ovo bolje te ću vam pisati u nekon od narednih blogova)\nCena – trenutna cena električnih automobila višestruku premašuje čak i jednu visoku platu u Srbiji. Činjenica je da će vremenom njhova cena padati i da će biti dostupniji ne samo najvišim slojevima društva ali trenutno je tako. Pored cene automobila i samo održavanje nije ništa jeftinije. Baterija je takođe sa rokom trajanja od svega nekoliko godina a cena jedne kreće se između 5 – 8 hiljada evra!\nVelika masa automobila – opet mormo pomenuti baterije, koje kakose čine jesu i možda najveća mana ovih automobila! Većinski deo mase odlazi upravo na bateriju što se u ovom trenutnku ne može ispraviti. Velika masa može predstavljati problem prilikom upravljanja autom i pri kočenju što implicira ka tome da možda ovi automobili i nisu toliko bezbedni kao oni koji za svoj pogon koriste fosilna goriva?!\nNedostatak zvuka – nešto što mnogi ne bi uzeli za zlo a i što samiproizvođači ističu kao prednost međutim pogledajmo stvari iz drugog ugla. E-automobili se gotovo i ne čuju što može biti problem iz ugla pešaka, biciklista i motociklista. S obzirom na to da ovih automobila nema u velikom broju na drumovima stvarnu sliku ovog problema još uvek ne vidimo, možda je nećemo ni videti ali vreme će pokazati.\nEmisija štetnih gasova – ne, niste pogrešno pročitali e-automobili emituju štetne gasove prilikom proizvodnje. Iako važi to da ovi automobili ne ispuštaju štetne gasove prilikom vožnje ne razlikuju se od običnih automobila pri ispuštanju gasova staklene bašte pri svojoj izradi! Rekoh da je marketinška kampanja odrađena genijalno.\nBaterija električnih automobila\nHir ili spas?\nSada kada smo pregledali sve najbitnije mane i vrline električnih automobila vreme je da svako od nas ponaosob donese svoj sud. Čak i nakon na desetine pročitanih tekstova, studija i sajtova ne mogu reći da mi lako pada da donesem odluku. Međutim ipak mislim da ovaj novi trend kod mene malo više naginje ka odobravanju, naravno uvek imam neku dozu rezervisanosti i sumnjičavosti nakon čitanja nekih tekstova ali smatram da električnim automobilima treba pružiti šansu! Ne budimo sitničavi i setimo se da su i prvi automobili ikada konstruisani bili oštro osuđeni i odbačeni od strane javnog mnjenja dok sada bez njih ne možemo zamisliti dan života. Do prodavnice, vrtića, parkića, prijatelja, roditelja idemo automobilom. Mnogi od nas čak i kada nisu u mogučnosti da krenu svojim pronalaze najbolje rent a car agencije i opet automobilom osvajaju svet! Ko zna, možda ćemo jednog dana svi naše električne automobile nazivati našim najvernijim saputnicima! Vreme će pokazati.


FOTO MIRNI PROSVJEDI Ne damo Bunu za hidrocentrale | Hercegovina.Info\nKod Bunskih kanala danas je održano mirno prosvjedno okupljanje stanovnika južnih dijelova Mostara, koji su izrazili negodovanje izgradnjom mini hidrocentrala na ovoj rijeci.\n"Danas smo se okupili kako bismo skrenuli pažnju javnosti da se zaštite Bunski kanali, jer svi znamo da su planirane izgradnje mini hidrocentrala Buna 1 i Buna 2. U '70-tim godinama prošlog stoljeća, ovo područje je stavljeno pod zaštitu. Između ostaloga rađeni su komentari i primjedbe na studiju utjecaja investitora. Pokazano je također da na ovom području obitava 20 endemskih vrsta, a neke od njih su kritično ugrožene.\nOvo je prirodni fenomen koji se stvarao milijunima godina. S jedne strane je sedrena obala, a s druge strane je granit. Ako dođe do uništenja ovog eko sistema, to će biti trajno i nepovratno uništenje koje nažalost nećemo moći nikada više vratiti u prvobitno stanje", kazao je jedan od aktivista Sanel Riđanović sa Nastavničkog fakulteta Univerziteta 'Džemal Bijedić' u Mostaru.\nOvim događajem žele skrenuti pozornost lokalne zajednice na važnost borbe protiv izgradnje mini hidroelektrana na rijeci Buni, te da je interes svih Mostaraca zabrana izgradnje mHE na Bunskim, jer se spomenik prirode ne štiti gradnjom mHE.\nSud BiH je donio odluku da se ništa ne smije graditi a predmet, kako su naveli, trenutno stoji u Ministarstvu okoliša i turizma na razmatranju i čekaju njihov odgovor.\n"Mi čekamo potez komisije, odnosno donošenje odluke oko navedenih mini hidrocentrala. Uputili smo im zahtjev da odbiju investitora, odnosno da ne izdaju dozvolu za izgradnju mHE jednostavno jer postoje dokazi da je ovo zaštićeno područje, spomenik prirode.\nJednostavno tražimo da se radi po zakonu. Dostavili smo im svu dokumentaciju i komentare, te prijedloge da je ovo zaštićeno područje po više osnova i samim time da je zabranjena gradnja ovdje. Vrlo bitan segment je da se lokalna zajednica ne slaže s ovm projektima. Od gradskih vlasti smo do sada uvijek imali izgovore kako nema Gradskog vijeća, pa kako je gradonačelniku istekao mandat i sl.\nSada sve djeluje i tražimo i od vijeća i od gradonačelnika da riješe ovaj problem na Buni, odnosno da iz prostornog plana izbrišu ove centrale i da ovom području vrate prvobitni značaj, tj. da je zaštićeno područje", kazao je uime ekološke udruge 'Majski cvijet' Oliver Arapović.\nPredsjednik Ekološke udruge 'Novi val' Blagaj Adnan Đuliman navodi kako postoje ljudi koji žele da uzmu koncesiju na tom području i njihovo je to legalno pravo, ali da postoje i ljudi koji imaju totalno druge argumente, koji žele sačuvati to prirodno bogatstvo.\nNo, priča se još ne završava s obzirom na to da lokalna zajednica i aktivisti neće odustati. Smatraju da bi izgradnja malih hidroelektrana dovela do uništenja flore i faune, ali i do poplava. "Po cijeloj BiH rijeke nam stavljaju u cijevi radi nekih pojedinaca koji žele da ostvare ekstra dobit. Koju mi plaćamo - sve su to subvencije na proizvodnju električne energije, mi plaćamo kroz naše račune. Mi imamo pravo da se pitamo", istaknuo je Đuliman.\nBuna prosvjed Bunski kanali


21/12/2015 – SKUPŠTINA DA POKRENE POSTUPAK PROTIV POSLANIKA RADULOVIĆA ZBOG INCIDENTA U PROSTORIJAMA MEDIJA VIJESTI – HRA\nPublished by HRA at 21/12/2015\nPovodom incidenta koji se desio 9. decembra u prostorijama medija Vijesti, kada je poslanik i potpredsjednik Skupštine Crne Gore profesor dr Branko Radulović vrijeđao sve zaposlene i prijetio im, Akcija za ljudska prava je 15. decembra 2015. godine uputila pismo predsjedniku Skupštine Crne Gore, Ranku Krivokapiću, i predsjedniku skupštinskog Odbora za ljudska prava i slobode, dr Halilu Dukoviću, s pitanjem da li će protiv poslanika Radulovića biti pokrenut postupak zbog povrede Etičkog kodeksa poslanika. Pismo je dostupno ovdje.\nIako predviđene sankcije za kršenje Etičkog kodeksa poslanika – opomena i udaljenje sa sjednica Skupštine – u ovom slučaju ne bi imale efekta, jer koalicija Demokratski front, odnosno Pokret za promjene, stranka čiji je poslanik profesor Radulović, ionako ne učestvuje u radu Skupštine, HRA smatra da je neophodno da nadležni Odbor za ljudska prava sprovede postupak u skladu sa Kodeksom da bi se takvo ponašanje poslanika ubuduće spriječilo. Ovo posebno jer je u tom konkretnom slučaju izostalo izvinjenje i poslanika i stranke koju predstavlja u Skupštini.


Za plutajuće barijere na Limu država izdvojila 70 miliona dinara - PPmedia\nZa plutajuće barijere na Limu država izdvojila 70 miliona dinara\nPosted on\t12 априла, 2021 4:44 pm by adminpp033\nPrijepolje/Priboj/Nova Varoš – Ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović potpisala je danas sa predsednicima opština Priboj, Prijepolje i Nova Varoš ugovore za sufinansiranje izgradnje plutajućih brana za prikupljanje otpada na Limu.\nDržava obezbedila 70 miliona za plutajuće barijere na reci Lim\nSredstva u iznosu od 70 miliona dinara su im odobrena na javnom konkursu, a kako je nakon potpisivanja ugovora, za Tanjug izjavila ministarka Vujović početak radova na realizaciji bi trebalo očekivati do juna, a postavljanje barijera do septembra.\nPre toga opštine su dužne da raspišu javne nabavke i izaberu izvođače radova.\n„Ovo je deo naših obećanja koja smo dali posle ekološke katastrofe na Potpećkom jezeru kada smo obećali da ćemo uložiti i napore i sredstva da takve ekološke kastastofe u perspektivi pokušamo sprečiti i obećanje ispunjavamo”, rekla je ona.\nNavela je da je sada pred Ministarstvom zaštite životne sredine zadatak da formira radne grupe sa predstavnicima opština koje se nalaze na Limu i popisivanja svih divljih deponija koje bi trebalo ukloniti u narednom periodu.\n„Ugovorom koji smo danas potpisali opštine će morati rade na uklanjanju tog otpada koji pluta rekama i u tome će angažovati opštinska javna preduzeća”, izjavila je Irena Vujović i dodala da će opštine obezbediti i značajna novčana sredstva za izgradnju plutajućih brana.\nNavela je da su ove tri opštine učestvovale i na drugim konkursima o pošumljavanju i smanjenju aerozagađenja a da će Ministarstvo zaštite životne sredine uskoro raspisati i konkurs za eko-parkove.\nU ovim opštinama imamo i značajne projekte za upravljanje čvrstvim otpadom. Tako je u Prijepolju zatvorena divlja deponija Stanjevine, na čijem mestu ćemo zasaditi nova stabla i ozeleniti tu površinu”, rekla je ministarka Vujović.\nDodala je da se u Novoj Varoši gradi transfer stanica koja će ovim opštinama znatno olakšati upravljanje čvrstim otpadom.\nRadosav Vasiljević i ministarka Irena Vujović\nPredsednik opštine Prijepolje Vladimir Babić je istakao da će izgradnja plutajućih brana mnogo značiti Prijepolju jer je ova opštini, kako je rekao, imala ponajviše problema sa zagađenjem sliva Lima.\nPrema rečima predsednika opštine Priboj Lazara Rvovića i ranije je bilo ekoloških problema u ovom kraju ali sem sastanaka i praznih priča, konkretnih dela nije bilo.\n„Dolaskom nove ekipe u Ministarstvu, pokazalo se da se može brzo ako se zna cilj a cilj nam je čista sredina i čist Lim. To ćemo i uspeti, jer pare su obezbeđene a projekti postoje”, rekao je Rvović.\nZnačaj ovog projekta za opštinu Nova Varoš se prema oceni predsednika ove opštine ogleda u tome što će on popraviti uslove za razvoj svih privrednih grana, a naročito turizma.\nОзнаке: Irena Vujović, Krsto Janjušević, Radosav Vasiljević, VLADA SRBIJE, Vladimir Babić


Vođenje skladišta u korak sa vremenom | Špica Blog\nVođenje skladišta u korak sa vremenom\nZamislite skladište budućnosti u kom za čitanje bar kodova više nećemo koristiti terminale, nego ćemo samo malo bolje usmeriti svoj pogled. U videu dole, iz prve ruke, pogledajte kako to izgleda u praksi:\nTehnologije se u sistemima za upravljanje skladištima stalno razvijaju i optimizuju.\nDobri WMS sistemi i inovativne tehnologije (nedavno smo pisali o glasovnom upravljanju skladištem) poboljšavaju svaki aspekt skladišnog poslovanja – brzinu, agilnost, efikasnost, smanjenje broja grešaka, upravljanje zalihama, zadovoljstvo kupaca i veće zadovoljstvo zaposlenih.\nZbog napretka i prednosti WMS sistema, upravljanje skladištima korišćenjem papira gotovo je izumrlo. Digitalizacija, koja je prisutna na gotovo svakom delu svakidašnjeg života, nužno ulazi i u svako skladište koje želi biti konkurentno i imati bolju efikasnost.\nKoje su prednosti WMS sistema?\ndetaljne informacije kome se šta poslalo, kada i ko je poslao – dostupne su jednim klikom bez obzira na lokaciju i vreme\ntačnost povećana na 99,98 %\n20 – 30 % povećana produktivnost kada govorimo o prelazu sa rada na papiru na rad sa WMS-om\ntačne informacije o zalihama po lokacijama i po drugim kriterijumima (datumi, serijski brojevi…)\nizveštaji o robi (gde je u skladištu, kome je poslata…), o aktivnostima (stanje naloga…) i o ekipi (produktivnost – šta je urađeno, kada je urađeno, po kojim nalozima…).\nUkoliko želite da pregledamo i optimizujemo rad vašeg skladišta javite nam se i sa zadovoljstvom ćemo vam pomoći.


E, baš neću - Portal Moj pedijatar\nMališani, Psiholog 2 komentara\nNegativizam – normalna pojava kod dece\nOvu pojavu često opisujemo kao inat, prkos ili otpor deteta. Kod dece od druge do četvrte godine se javlja negativizam koji predstavlja normalnu i prolaznu fazu razvoja. To je vrlo značajna faza života jer tada deca postaju svesna da su bića sa sopstvenom voljom, što je važno u procesu formiranja sopstvenog Ja. Negativizam je takođe naglašen u adolescenciji, kada se javlja bunt i suprotstavljanje svakoj vrsti autoriteta i zabrana.\nPostoji pasivni i aktivni negativizam. U pasivnom negativizmu dete odbija da radi ono što se traži od njega, a u aktivnom radi suprotno zahtevima.\nU fazi negativizma mališani počinju da eksperimentišu sopstvenom voljom ispitujući granice tolerancije najbliže okoline, pre svega roditelja, i da kroz prvi bunt dođu do individualnosti i koraka ka odvajanju od osoba do kojih im je najviše stalo. Zato je važno kako se okolina postavlja, jer gde ima granica mora biti i graničara.\nDetetu su potrebne jasne granice koje je ponašanje dozvoljeno, a koje ne. Kada nije svesno granica, ono veruje da mu je sve dostupno. Zato objasnite detetu šta zahtevate. Važno je da vaši zahtevi budu razumni i jasni i da ono shvati da nisu deo Vašeg trenutnog raspoloženja niti dokazivanja autoriteta.\nNemojte dozvoliti da vas dete pokoleba suzama ili besom u vašim čvrstim odlukama, već budite dosledni i jedinstveni na nivou svih odraslih ukućana.\nKomunikacija sa detetom je veoma važna. Osećanje da može da izrazi svoje mišljenje ili neslaganje su ključni za razvoj pozitivne slike o sebi. Saslušajte dete i uvažite sve ono što dete trenutno “neće”, dodajte malo humora, ispričajte da ste i Vi bili mali i da nešto niste voleli.\nPustite dete da uči na svojim greškama, naravno ukoliko situacije nisu ugrožavajuće po dete ili okolinu, jer tako samo donosi zaključke.\nIgrajte se zamene uloga – Vi budite dete, a ono roditelj. Mnogo ćete iz toga naučiti.\nObjasnite detetu jasno šta zahtevate. Ne upuštajte se u polemike i rasprave, već budite direkti i dosledni.\nVodite računa o svom ponašanju, jer dete uči gledanjem, a ne samo slušanjem.Budite dobar, neagresivan primer.\nPodržavajte pozitivno ponašanje svog deteta – kada podeli igračke ili emocije sa drugima i pokaže empatiju, pohvalite ga.\nUkoliko ignorišete neprihvatljivo ponašanje vašeg deteta, dajte mu do znanja da ste ga čuli.\nNe pitajte dete “da li želi”, već mu recite da je “vreme za…”\nNajćešći problemi u ovom periodu vezani su za navike vezane za ishranu (odbijanje hrane), navikavanje na čistoću (odbijanje “noše” ili pranja zuba) i spavanje. Odredite red, ritam, vreme za obroke. Budite odlučni, jedinstveni, jasni i dosledni.\nnegativizame baš nećurazvojna faza\n08/08/2013 at 23:05\n…MNOGO JE LEPO BITI RODITELJ,al nije lako…\nkako izaci na kraj sa negativizmom kod dete od 9 godina ,poludim sve sam probala kazne ,nagrade nista ne pomaze kad ona kaze necu i to je kraj ali i ja ne popustam isteram do kraja i bude po mome ali bojim se da ja ne puknem non stop se ona svadga samnom .


Najbolji proces selekcije u 2019. – IT industrija – 2. mesto\nNajbolji proces selekcije u 2018. – IT industrija – 1. mesto\nMarijana Golijanin, QA Engineer\n"Kolega mi je preporucio CCBill i jako mi je drago sto sam se zaposlila i sto i ja sada iz prve ruke mogu da ga preporucim vama.\nProjekat na kom radim je zanimljiv i dinamican, saradnja u timu je odlicna, atmosfera je drugarska i svi su spremni da pomognu ako treba.\nSvidja mi se sto sam ovde upoznala mnogo dobrih ljudi, pa ih cesto ne gledam samo kao kolege, nego kao prijatelje."\nBojana Dobran, Product Marketing Manager\n„U kompaniji sam više od četiri godine i za to vreme sam napredovala od marketinškog pisca do menadžera proizvodnog marketinga. Plata je korektna, projekti su dinamični i uvek ima nešto novo da se nauči. Tim je sjajan i volim da provodim vreme sa kolegama i privatno. Mislim da na svim pozicijama ima prostora za usavršavanje i napredak, a da se trud lako prepoznaje i dobro nagrađuje.“\n"Prednost rada u kompanijama koje razvijaju sopstvene proizvode je u tome sto se akcenat stavlja na kvalitet u odnosu na kvantitet. Takodje, uspeh proizvoda je zajednicki uspeh i stoga se stavlja akcenat na rast i razvoj svakog pojedinca u skladu sa zeljama i potrebama.\nAtmosfera u timovima je veoma podrzavajuca i nekada imate utisak da radite sa najboljim prijateljima a ne sa kolegama. Visi menadzment je veoma pristupacan i uvek uz vas da odgovori na sva vasa pitanja."\nCCBill_Srbija 21 Oct 2020, 10:22\nNije baš mnogo poznato, ali CCBill ima sestrinsku firmu PhoenixNAP, sopstveni datacentar koji razvija nove i intere… https://t.co/KFxJK1Kl3Q\nCCBill_Srbija 21 Oct 2020, 09:45\nOur Bare Metal Cloud product is now in post GA phase. We are expanding our teams to support this growth. There are… https://t.co/ZS0gwtWgeX\nCCBill_Srbija 07 Oct 2020, 20:42\n#FlexServers #phoenixnap https://t.co/K1YXeoENM3\nCCBill_Srbija 07 Oct 2020, 13:59\nDa li znate šta je DevOps o kome se toliko priča? Koleginica Bojana Dobran napisala je šta je sve saznala isražujuć… https://t.co/4IbJlRYqpa\nCCBill_Srbija 07 Oct 2020, 13:47\nU sklopu 11. Regionalnog sajma poslova koji je upravo počeo, imali smo priliku da pišemo i o jednoj od najaktuelnij… https://t.co/aDV3RV6gSp


Spirale integralne od organske durum pšenice | Beyond prodavnica\nSojino mleko u prahu plus Spirale trikolor od organske durum pšenice\nSpirale integralna testenina Beyond napravljena je od griza dobijenog mlevenjem celog zrna organski gajene durum pšenice. Bogat je izvor skroba, proteina i dijetnih vlakana zbog čega zadovoljava najviše standarde zdrave ishrane. Lako se priprema i može da se kombinuje sa raznim sosovima, porćem i začinima čime se dobija zdrav i kvalitetan obrok. Proizvod sadrži pšenični griz (gluten).


Muzej savremene umetnosti i park Ušće\nMuzej savremene umetnosti u Beogradu otvoren je 20. oktobra 1965. godine. Delatnost Muzeja počinje 1958. godine kad je aktom Saveta za kulturu Narodnog odbora grada Beograda doneta odluka o osnivanju Moderne galerije, ustanove čiji je zadatak bio da prati razvoj jugoslovenske savremene umetnosti. Izvršno veće SR Srbije odlučuje da za potrebe Moderne galerije sazida zgradu koja bi zadovoljila moderne muzeološke principe i određuje lokaciju na Novom Beogradu na ušću Save u Dunav, naspram Beogradske tvrđave. Godine 1960. raspisan je konkurs za idejno rešenje nove zgrade. Prihvaćen je projekat arhitekata Ivana Antića i Ivanke Raspopović za koji će im kasnije, na dan otvaranja Muzeja, biti dodeljena Oktobarska nagrada Beograda za arhitekturu. Po izgradnji nove zgrade, Savet Moderne galerije usvaja nov naziv ustanove – Muzej savremene umetnosti. Za prvog upravnika novog Muzeja postavljen je Miodrag B. Protić. U postavljanju osnova rada nove institucije uzeta su u obzir teorijska i praktična iskustva najuglednijih muzeja moderne i savremene umetnosti u svetu, posebno model Muzeja moderne umetnosti iz Njujorka u vreme direktora Alfreda Bara.\nAutori: arh. Ivan Antić i arh. Ivanka Raspopović\nZgrada Muzeja savremene umetnosti nalazi se na Novom Beogradu, na levoj obali Save, naspram Beogradske tvrđave. Svojim osobenim konceptom unutrašnjeg prostora i vezivanjem za eksterijer predstavlja orginalno arhitektonsko rešenje koje zadovoljava osnovne muzeološke standarde. Zgrada je okružena parkom skulpture sa delima najznačajnijih jugoslovenskih vajara 20. veka.\nOsnovni volumen zgrade predstavljen je jednim polimorfnim kristalom sačinjenim od šest kubusa sasečenih uglova. Zidovi su obloženi belim mermernim pločama, delimično u staklu, i nagnute krovne površine prekrivene staklom. Unutrašnjost karakterišu funkcionalnost i razuđenost prostora. Jedinstven ali specifično složen unutrašnji prostor, bez vertikalnih pregrada i koridora, podeljen je na pet izložbenih nivoa povezanih stepenicama. Tim nivoima, koji se gotovo prelivaju jedan u drugi, uspešno je sprovedeno integrisanje prostora različitih visina u jedinstvenu celinu. Na taj je način omogućeno da se sa viših nivoa, iz različitih uglova, mogu posmatrati eksponati na nižim nivoima. Ukupna površina unutrašnjeg prostora iznosi 5.055 m2.\nCentar za vizuelnu kulturu i informacije nastao je iz pedagoške službe Muzeja savremene umetnosti 1974 godine. Programi koje je Centar vodio bili su zasnovani na metodologiji permanentnog obrazovanja i društvene usmerenosti umetnosti. Osnovni cilj Centra bilo je obrazovanje putem umetnosti, i njegove aktivnosti obuhvatale su serije javnih seminara i predavanja u Muzeju, ali i saradnju sa školama, fakultetima, fabrikama i društvenim preduzećima s namerom da se obrati najširoj publici. Širenje informacija o programima Muzeja bila je takođe jedna od ključnih uloga Centra.\nKada sam 2005. godine preuzeo poziciju kustosa Centra, počeo sam da radim na profilisanju nove metodologije i oživljavanju aktivnosti posle perioda 90-tih kada je njegova uloga u Muzeju potpuno zamrla. Nova uloga Centra je svakako trebalo da bude prilagođena situaciji u samoj instituciji (umesto nekadašnja tri kustosa sada sam ja jedini kustos Centra), novom “tranzicionom” društvenom kontekstu ali i aktuelnim tendecijama u samoj umetničkoj praksi.\nJedna od ključnih uloga Centra, takođe, je da podstiče participaciju različitih društvenih grupa u programima Muzeja. Moja ideja je bila da Centar postane otvorena laboratorija gde bi profesionalci različitih profila mogli da diskutuju o problemima umetnosti ali i širem društvenom kontekstu koji je uokviruje. Metodologija koju sam predložio je rad na godišnjoj temi sa oformljenom inicijalnom grupom istraživača i umetnika koja bi se potencijalno uvećavala kroz kontinuirani radni proces praćen javnim prezentacijama članova radnog tima i gostujućih predavača tokom celog godišnjeg ciklusa. Cilj je bio da se stvori platforma za kritičko promišljanje društvenih problema koje obuhvata izabrana godišnja tema. Prva tema, ponuđena prvobitnoj istraživačkoj grupi 2006/2007. godine, bila je naslovljena Diferencirana susedstva Novog Beograda. (www.nbhood.org)\nUrbane transformacije Novog Beograda\nInicijalna koncepcija izgradnje Novog Beograda, koja je stvorena posle Drugog svetskog rata, bila je stvaranje glavnog grada nove socijalističke države u jednom potpuno nenastanjenom prostoru, zapravo močvari, koji je predstavljao idealno tle za unošenje novih društvenih projekcija i ideoloških kontrukata. Posleratnu ideju o novom društvu valjalo je materijalizovati u formi novih urbanih struktura i arhitektonskih oblika socijalističkog grada, čime bi se stvorio nova administrativna, ekonomska i kulturna prestonica socijalističke Jugoslavije. Prvi urbanistički plan Novog Beograda usvojen je posle javnog konkursa 1947. godine; njegov cilj bio je funkcionalna organizacija u okviru jedne ortogonalne urbane strukture sa dve dominantne zgrade, Palatom federacije i Centralnim komitetom Komunističke partije Jugoslavije. Ova ''savremena socijalistička arhitektura'', kako je definisana u to vreme, brzo se odrekla ideje socijalističkog realizma posle izbijanja sukoba između Tita i Staljina 1948. godine, i proklamovana je ideja modernizacije društva i modernističke orijentacije. Već tokom pedesetih godina XX veka, čitava koncepcija izgradnje administrativnog centra socijalističke države bila je napuštena, i tokom sledeće dve decenije u Novom Beogradu preovladalo je socijalno stanovanje. Pošto nije stvorena kompleksna multifunkcionalna prostorno-urbana struktura, u glavnom gradu je stvoren središnji prostor koji je ostao ekonomska, društvena, a na kraju i prostorna praznina. Otuda Novi Beograd nikada nije uspeo da popuni ni fizički ni simbolički prostor predviđen za ''socijalističko društvo radničkog samoupravljanja''.\nPosle političkih promena do kojih je došlo 2000. godine, to što ranije nije sprovedena potpuna urbanizacija Novog Beograda omogućilo je stvaranje novih društvenih paradigmi koje je valjalo uneti u ovaj prostor i njegove urbane strukture. Novi Beograd sada je bilo moguće posmatrati kao ''grad u gradu'' i jednu od najmnogoljudnijih beogradskih opština koja se i dalje suočava sa urbanim restrukturiranjem, kako u smislu gentrifikacije tako i u smislu getoizacije. S jedne strane, postoji problem gubitka javnog prostora koji u Novom Beogradu nikada nije u potpunosti iskorišćen, a sada ga preuzimaju veliki supermarketi i šoping molovi. S druge strane, nova segregacija, koju podstiču uglavnom ekonomske, socijalne ili čak rasne razlike, stvorila je nova homogenizovana susedstva, a čak i nova ''urbana geta''. Ovaj skorašnji društveno-politički kontekst Novog Beograda postavlja u žižu interesovanja urbane probleme kao što su socijalna migracija, ''krize identiteta'', procesi homogenizacije i dehomogenizacije, uticaj neoliberalizma i procesa gentrifikacije, da navedemo samo one najistaknutije među njima. Od posebne važnosti su teška pitanja sa kojima se suočavaju urbana područja gde žive marginalizovane društvene grupe kao što su izbeglice, Romi koji nisu prihvaćeni u nekim blokovima u Novom Beogradu, ili kineska zajednica.\nU vrtlogu brzih i silovitih urbanih transformacija Novog Beograda, pitanja koja je Anri Lefevr postavio kada je razmišljao o ideji ''novog građanstva'' i dalje se nameću. Kako pronaći nove odnose između pojedinca, društva i države? I kako redefinisati građanstvo unutar promenljivih okolnosti globalizacije, uzimajući u obzir kako imigraciju tako i migraciju, koje i dalje oblikuju urbane/socijalne pejzaže i nove vidove pripadanja? Lefevrov apel za novo građanstvo snažno se oslanjao na pravo na razliku i samoupravljanje. On je tražio nova prava za građanina. Tu spadaju pravo na informisanje, slobodu izražavanja, kulturu, identitet u različitosti (jednakost), samoupravljanje, gradski prostor i njegove službe, između ostalih prava koja tek treba definisati. U tekstu podnetom za ''Međunarodni konkurs za unapređenje urbane strukture Novog Beograda'', Lefevr je na sledeći način razradio ideju o toj novoj ulozi građanina:\nPravo na grad dolazi kao dopuna, ne toliko ljudskih prava (kao što su pravo na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, bezbednost, itd.), već prava građanina: koji nije samo član ''političke zajednice'' čija koncepcija ostaje neodređena i konfliktna, već jedne preciznije određene grupacije koja postavlja višestruka pitanja: modernog grada, urbane sredine. To pravo dovodi do aktivnog učešća građanina u kontroli teritorije i u upravljanju njome, čije modalitete tek treba konkretno naznačiti. Ono takođe dovodi do učešća građanina u društvenom životu povezanom sa urbanom sredinom; ono predlaže da se zabrani dislociranje te urbane kulture, da se zabrani disperzija, ne tako što bi se ''stanovnici'' i ''korisnici'' gomilali jedan preko drugog, već inventivnošću u oblastima i u ravnima arhitektonskog, urbanističkog i teritorijalnog.\nU lokalnom kontekstu, jedan od ključnih aspekata razvoja mogućih diferenciranih susedstava – nasuprot ekonomskim, etničkim ili rasnim društveno-prostornim segregacijama podstaknutim ''predatorskim kapitalizmom'' današnjice – jeste potencijal za nove vidove samoorganizovanja u okviru lokalnih zajednica. Ako je Lefevr definisao samoupravljanje kao poznavanje i kontrolisanje (na granici) neke firme, susednosti, oblasti ili regije od strane neke grupe mimo uslova koji upravljaju njenim postojanjem i opstankom putem promene, onda posredstvom tog pojma samoupravljanja razne društvene grupe mogu biti u stanju da utiču na sopstvenu stvarnost, pa čak i da se bore za prostornu pravdu, kao što to tvrdi Edvard Soja.\nNovi projekti MSU u javnom prostoru (Park Ušće)\nŽena Henrija Osmog – Tatljinov spomenik\nOsnovana 1997. godine, HENRY VIII'S WIVES je grupa sastavljena od šest umetnika koji su se upoznali na studijama na Katedri za umetnost eksterijera Fakulteta umetnosti u Glazgovu. Svaki projekat ovog umetničkog kolektiva nastaje kao proces bliske saradnje svih šestoro članova i često je specifično vezan za vreme, mesto ili ljude koji ga okruzuju.\nProjekat Tatljinov spomenik i svet Žena Henrija Osmog bazira se na konceptualnom postupku umetnosti predloga "da se spomenik izgradi, u celini ili iz delova u različitim gradovima sveta", a website www.tatlinstowerandtheworld.net postaje platforma za diskusiju i podršku ovoj ideji. Predlog izgradnje Tatljinove kule ne predstavlja toliko pozitivni eksperiment ostvarenja jedne utopije, jedan pokušaj faktičke realizacije značajnog spomenika u delovima i nastavcima širom zemaljske kugle. Žene Henrija Osmog najviše zanima društveni aspekt: saradnja, participacija, solidarnost i lobiranje kao proces.\nU okviru beogradske izložbe U RASKORAKU: IZMEŠTANJE, SAOSEĆANJE I HUMOR U SAVREMENOJ BRITANSKOJ UMETNOSTI izveden je jedan manji deo Tatljinovog spomenika- fragment njegove središnje konstrukcije u razmeri 1:1 - kao monumentalna skulptura u javnom prostoru. Izgrađen na potezu između Muzeja savremene umetnosti i bivše zgrade CK SKJ, sada Poslovnog centra "Ušće", spomenik zaprema simbolički prostor jugoslovenske modernosti i modernizma u vremenu socijalizma.\nReijiro Wada – Pilgrimage\nLokacija: Ušće, park ispred Muzeja savremene umetnosti\nBetonska spirala koja uokviruje prazan prostor je ukopana 2m u zemlju u Parku Ušće, ispred Muzeja savremene umetnosti u Beogradu. Gornja površina je u nivou površine tla, zatvorena staklom, nevidljiva sa veće udaljenosti. Skulptura PILGRIMAGE nije statična, hermetična niti konstantna, već živi u skladu sa okruženjem – okruženje je definiše i nadograđuje. Upija kišu, preplavljuje oko sebe, nestaje pod travom i lišćem…\nProlaznik će moći da proviri u njenu unutrašnjost, u prazninu, ali neće moći ni da uđe niti da je sagleda. Posmatrač se suočava sa njenom beskonačnošću.\nO budućnosti MSU\nPrvobitni arhitektonski plan zgrade Muzeja je predviđao mogućnost da se dodaju još dva kubusa i proširi prostor. Plan za budućnost je da se naspram postojeće zgrade koja se rekonstruiše dozida još jedna zgrada koja bi predstavljala Muzej 21. veka i bila prevashodno namenjena izlaganju aktuelne umetnosti, dok bi stara zgrada time postala muzej 20. veka jugoslovenskog kulturnog prostora. Ideja je takođe da Centar za vizuelnu kulturu čiji sam kustos preraste u veće odeljenje, u Regionalni istraživački centar.


Proizvođač "milke" iznenadio rezultatima | Ekonomist\nProizvođač “milke” iznenadio rezultatima\nAmerički Mondelez zabilježio je u trećem kvartalu bolje od očekivanih prihode i profit, zahvaljujući rezanju troškova i snažnoj prodaji na tržištima u usponu.\nKompanija, koja proizvodi kekse “belvita” i “oreo” i čokolade “milka” i “toblerone”, sprovodi program redukcije troškova, kojim namjerava da do 2018. uštedi oko tri milijarde dolara mjerama poput otvaranja energetski efikasnih proizvodnih centara, prenosi Rojters.\nUkupni izdaci Mondeleza su u tri mjeseca, zaključno sa septembrom, smanjeni oko 20 odsto na godišnjem nivou, dok je neto profit dostigao 7,26 milijardi dolara ili 4,46 dolara po akciji, uključujući 7,12 milijardi dolara na ime formiranja zajedničkog poduhvata sa proizvođačima kafe “Jakobs” i Dževalija. Ne računajući taj faktor, profit je iznosio 42 centa po akciji.\nPrihodi su u trećem kvartalu pali 18 odsto na 6,85 milijardi dolara, ali su ipak nadmašili očekivanja analitičara koje je anketirao Rojters i koji su prognozirali 6,81 milijardu dolara.\nSvijet dobija mega vjetrofarmu, gdje će biti?\nPrvi put za 15 godina – Folksvagen u minusu\nBitcoin Cash(BCH) 306.1492684642.81%\nBinance Coin(BNB) 29.1940967363.63%\nEthereum Classic(ETC) 5.7849874440.84%\nBitcoin Gold(BTG) 27.41654134111.48%\nBitcoin Diamond(BCD) 0.82605266936.15%


Los Angeles Clippers - Page 5\non Thu Jul 09 2015, 11:44\nMa da, trebalo je da igramo sa Džavalom, daj uozbilji se.\nTo da nas ostale franšize ne mirišu nije baš netačno. Svi pričaju o nekom jadnom potezu, a svi bi isto uradili u ovakvoj situaciji.\nPolke je pokazao kakav je čovek i koliko je najveći mali čovek u ligi. Sad treba da ostave sve ovo iza sebe i da rade kao nikad do sada.\nSugar, daj link da vidim gde DJ napušava Pola? prvi put čujem.\non Thu Jul 09 2015, 17:33\nVec sam to rekao 100 puta, a vjerovatno ce se Jaz ili neko sjetiti. Cirkusantska ekipa i tacka. Pa komentarisali smo pred pocetak prosle sezone da sa ovim igracima nece nista napraviti, jer i dalje samo potpisuju cirkusante, a ovaj mulac je slika i prilika svega toga. To nije centar nego nesto sto se nekad zvalo *meso*. Treca zamjena centru koja sluzi samo da krlja protivnickog centra i da skuplja faulove. Sticaj okolnosti je da je kriza na toj poziciji i to se vidjelo iz ovog ocajnickog poteza.\non Thu Jul 09 2015, 18:07\nSvi pričaju o nekom jadnom potezu, a svi bi isto uradili u ovakvoj situaciji.\njel ti mene zajebavas jebeno pa koliko igraca svaki dan promeni klub pa ga niko ne moli na kolenima da ne ide iz kluba?? dodju mu u kucu i ne daju mu da idu iz kuce dok ne potpise ugovor sa njima pa koliko kolicina pateticnosti i jadnosti treba da postoji u tebi da uradis tako nesto?? http://espn.go.com/sportsnation/post/_/id/13224624/blake-griffin-gave-look-deandre-jordan-situation-2-tweets&ex_cid=SportsnationFB\non Thu Jul 09 2015, 19:09\nSprdao se Grifin sa ovim, tu sam oplakao stvarno\nSkinuo slike sa neta.\non Thu Jul 09 2015, 19:34\nKomentar za Pirsa\non Thu Jul 09 2015, 22:19\nA najjace mi je bilo ono sto sam procitao sinoc negde da se Doc i on "nisu najbolje razumeli" prilikom prvog razgovara pa Doc nije shvatio da on u stvari zeli da vise napada idu na njega... Jeb'o ih pas jadni...\non Thu Jul 09 2015, 23:32\nNe dirajte mi Kliperse alo\non Fri Jul 10 2015, 11:19\nDžordan je sa svim svojim manama dobar centar, ne odličan ali dobar i Klipersi su postupili kao što bi postupila bilo koja franšiza.Jedini koji je ispao jadan je DJ.\non Fri Jul 10 2015, 22:47\nMa da bar mozes da racunas na tih jadnih 50% sa slobodnih bacanja pa ajde nekako, nego ovako ga zabadas na klupu dok ne bude 2 minuta do kraja cetvrtine da ne bi ubijali igru hakom Jordana, jebes ti to, ali jebiga ocajnicki je potez stvarno bio, bas dal su morali da ga mole i ako je ono sve istina sto se pisalo da su mu na kucu bili ispred da nisu dali da mu neko dodje i te fore ne znam bas, doduse i mi smo bilborde kacili za Dwighta sto je po meni isto mnogo ocajnicki bilo ali mnogo "finije", no rezultat je bitan, Dwight je u Hjustonu dok je DJ ostao, meni je vise smesan taj svemirski ugovor njegov nego bilo sta drugo, kao Voriorsi jebeni kad su platili onog Biedrinsa ako se secate nekih 10 miliona, sto je u to vreme bilo totalno ludilo\non Sat Jul 11 2015, 12:06\nPotpisali i Kol Aldrica sasvim nepotrebno, al ajde.\nOvaj mali Dovson koga smo doveli iskidao letnju ligu, moze da bude vrlo dobra opcija na trojci ili cetvorci, u defanzivi pre svega.\nOdlicna ekipa se napravila, rekao bih dosta bolja od proslosezonske. Ali zavisice dosta od Lensove glave i Pirsovog zdravlja, plus ne bi bilo lose da Rivers konstantno igra na nekom zadovoljavajucem nivou, a ne samo jednom u 5 utakmica.\non Sat Jul 11 2015, 12:15\nizgubili ste na odbrani malo realno. al dobro, ima jos vremena da se dovode igraci. mislim da ste sad najtanji u odbrani sf-a u poslednjih par godina.\non Mon Aug 03 2015, 17:52\non Fri Sep 25 2015, 22:29\nSampionski tim, mnogi rekli bi\non Sat Sep 26 2015, 00:00\n...koji ih nisu poznavali\non Sat Sep 26 2015, 12:56\nPa kad se ovako pogleda, i na papiru, najjaci tim po meni...\non Sat Sep 26 2015, 14:12\nako sad ne uzmu titulu nece nikada\non Sat Sep 26 2015, 14:54\nopet im je vrh ekipa za sprdnju. Uzimaju milione, dobro se zezaju... titule su precenjene\non Sat Sep 26 2015, 15:43\nnekom baneri, nekom ekipa\non Sun Sep 27 2015, 19:36\nJebacemo sve u 2k16.\non Tue Sep 29 2015, 23:07\nAooo, jedva čekam da vidim brata Lancea kako luduje i oplodi po terenu\nRealno moraju bit u top3 favorita na svakoj listi.\non Tue Sep 29 2015, 23:19\nNa papiru ova ekipa deluje jako mocno. Svaka pozicija je pokrivena plus su dobili dodatnu sigurnost kada se lome utakmice i u plejofu u vidu Pirsa.\nDve godine su vec najbolji napad lige i mislim da ce tako nastaviti. Na tom delu terena nema problema, barem kada se radi o regularnom delu sezone. Problema je bilo u plejofu ali sada bi trebalo da ih bude dosta manje kada su tu Pirs i Lens Stivenson. Pirs kao covek koji moze da resi svaku utakmicu na kraju i Stivenson kao sekundarni kreator i predvodnik druge postave. Moze on mnogo bolje od onoga u Sarlotu.\nOpet kazem, ova ekipa je na papiru mnogo jaka ali "u praksi" mnogo faktora odlucuje. Dobra stvar je sto je ovo ekipa krcata veteranima i pored njih Blejk i DeAndre mogu samo da napreduju. Koliko prostora za napredak je ostalo, ja ne znam. Ne verujem da ima puno ali cak i ovako mogu da se bore za naslov i ja ih svakako smatram contederima.\nBice ovo jako zanimljiva ekipa za pracenje i gledanje.\non Tue Sep 29 2015, 23:27\nDodali su Pirsa, Stivensona, Smita, Dzonsona i Pridjionija. Sami tim, ne moraju drzati Ostina Riversa na parketu sto je velika stvar. Tacnije, bila bi velika stvar. Da nije tate Doka. Mislim da ne bi svom milom sinu dao onoliki deo midlevela(3 miliona) da ne planira da ga drzi na parketu.\nZaboravih da napomenem jos jednu stvar. Hack-a-Jordan se sada siri i na Hack-a-Josh. Velika otezavajuca okolnost u napadu. No, i pored toga ce biti jedan od najboljih napada lige.\nOdlicna prva petorka + duga klupa = odlicna regularna sezona. Za kasnije cemo videti.\non Wed Sep 30 2015, 09:53\nDrzace ga na parketu, ima on dosta potencijala, samo da razvije malo kosarkasku inteligenciju. Pridjoni je za garbage time uglavnom. Nema veze to sto je Dokov sin, veruj mi.\nStivenson mi deluje jako fokusirano, ali to moze u trenutku da se promeni kod njega, videcemo.\nDeAndre nije nista promenio sto se tice slobodnih bacanja, isti izbacaj, sve isto, tako da tu nece biti iznenadjenja. Kad se samo setim koliko je Blejku pomoglo da nauci da sutira bacanja, ali ne vredi sa ovim magarcem.\non Wed Sep 30 2015, 12:07\nstivenson ti deluje jako fokusirano nakon jucerasnjeg intervjua sta?\npojacali su se ali po mom ukusu nista znacajno. ko od veslija dzonsona ocekuje bilo sta, je... jedino eto sto su napokon nasli zamenu za blejka da ne mora da igra 200 minuta po utakmici. odbrana ce biti slabija nego prosle sezone (tek sad nema ko da cuva durenta i bilo koju kvalitetniju trojku u ligi), napad malo bolji ali rezultat ce biti isti. neeeeema njima pomoci.\non Wed Sep 30 2015, 13:33\nNisam video intervju juce, iskulirao sam skroz taj media day\nCuvace ga Dawson


Nemački Gepel Bus opet u stečaju | Autobusi.NET\nObjavio: Sasa Datum: 18.11.2014 Kategorija: Proizvođači autobusa Objavite komentar\nNemački proizvođač autobusa i prikolica se ponovo našao u istoj finansijskoj situaciji kao i 2013. godine.\nGepel Bus (Göppel Bus GmbH) iz nemačkog grada Altenburg-Nobic je ponovo podneo zahtev za stečaj, nakon što je u istoj situaciji bio i 2013. godine. Kući je poslato 130 radnika, a sudski izvršilac Harald Hess ne vidi mnogo mogućnosti za pronalaženje novog vlasnika i sveža ulaganja. Prema njegovim rečima, proizvodnja se zaustavila pre par meseci.\nRuska industrijska holding kompanija Kirovski Zavod (Kirovsky Zavod) iz Sankt Petersburga je kupila Gepel Bus početkom 2013. godine i izvukla firmu iz stečaja. Broj porudžbina je počeo ponovo da pada od aprila 2014. godine. Gepel Busu je neophodno oko 4 miliona evra investicija za ponovno pokretanje proizvodnje. Fabrika je proizvodila gradske autobuse i autobuske prikolice. Najpoznatiji proizvod Gepel Busa je Autotram sa kapacitetom 250 putnika.\n(Foto Saša Conić)\nautotram Gepel Bus go4city Göppel Bus GmbH kirovski Kirovsky Zavod prikolica\nTagged with: autotram Gepel Bus go4city Göppel Bus GmbH kirovski Kirovsky Zavod prikolica\nPrevious: Električni Tesla kao gradski prevoz u Las Vegasu\nNext: Kreće prvi autobus na – izmet!


Za 10 radnih mesta u IKEA robnoj kući u Beogradu stigla 3.491 prijava - Novi konkurs u junu - Edukaplus\nZa 10 radnih mesta u IKEA robnoj kući u Beogradu stigla 3.491 prijava – Novi konkurs u junu\nod strane Eduka plus | maj 25, 2016 | Vesti | 0 Komentara\nZa 10 radnih mesta u IKEA robnoj kući u Bubanj potoku, nakon završenog konkursa, prijavio se 3.491 kandidat, saopšteno je iz te komanije, iz koje poručuju da će do kraja jula odabrati nove kolege, dok će u junu raspisati konkurs za nove poslove u toj firmi.\nZavršni krug, u koji će ući po nekoliko kandidata za svaku poziciju, uključivaće specijalizovano testiranje.\nDirektorka za ljudske resurse za jugoistočnu Evropu u kompaniji IKEA Aleksandra Triantafyllidou zahvalila se svima koji su se prijavili i poručila da će tokom odabira u fokusu biti vrednosti potencijalnih kolega.\n– Tražimo kolege kojima je zajedništvo i timski rad način na koji vole da rade, koji su skromni ali imaju jaku snagu volje. Takođe, tražimo one koji će davati dobar primer kolegama i koji znaju da vode računa o troškovima. Očekujemo da se proces selekcije kandidata završi do kraja jula za najveći deo oglašenih pozicija – rekla je ona.


Kobiju u čast: Cijeli "Stejpls centar" biće u brojevima 8 i 24 | Sport | Košarka\nKobiju u čast: Cijeli "Stejpls centar" biće u brojevima 8 i 24 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKobiju u čast: Cijeli "Stejpls centar" biće u brojevima 8 i 24\n31.01.2020. / 20:28\nEvo kako će Lejkersi odati počast svom legendarnom košarkašu.\nBiće ovo emotivno veče u "Stejpls centru".\nLos Anđeles Lejkersi će na poseban način odati počast nedavno poginulom Kobiju Brajantu i to tako što će svakom navijaču u dvorani podariti majicu legendarnog košarkaša.\nKada budu stigli na utakmicu, svakog navijača će na stolici sačekati majica Brajanta.\nJedna polovina dvorane će dobiti majice sa brojem osam, a druga sa brojem 24, brojevima koje je Brajant tokom 20 godina nosio u Lejkersima.\nNjihov meč u noći između petka i subote protiv Portlanda će biti prvi od pogibije Brajanta u prošlu nedelju, pošto je meč protiv Los Anđeles Klipersa u ponedeljak bio otkazan.\nIz Lejkersa ističu da će im biti teško da se fokusiraju isključivo na košarku, ali da moraju da se ostanu usredsređeni.\nKako će izgledati "Stejpls centar" pogledajte OVDE.\nUpravo gledate POČELA SA RADOM "STRIPOTEKA"! 0 Video Prije 58 min Za sve ljubitelje stripova, u Narodnoj biblioteci "Radosav Ljumović" od ovog ponedeljka počela sa radom "Stripoteka"...


KRVNIČKI UBADAO MAJKU PRED KOMŠILUKOM Kasapio je nožem, pa pokušavao da je baci sa terase, … | SC Radar\nKRVNIČKI UBADAO MAJKU PRED KOMŠILUKOM Kasapio je nožem, pa pokušavao da je baci sa terase, …\n– Sav krvav, ali potpuno miran, pošao je niz stepenište na ulicu. Presekla sam se misleći da će napasti još nekoga, ali je u tom trenutku stigla patrola. Poslušao je naredbu “lezi dole” i mirno prihvatio hapšenje – kaže jedna od prvih komšinica ove porodice.\nMirjana je jedva disala kada su je ubacili u vozilo hitne pomoći i prve procene su bile da su još šanse da preživi veoma male. Broj njenih povreda za sada se vodi sa “oko 30” jer lekari nisu uspeli da prebroje ubodne rane i posekotine.


Belgrade Vandalism: EDM Rejv u četvrtak u DOT-u!\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Belgrade Vandalism: EDM Rejv u četvrtak u DOT-u!\nDatum održavanja: 21.01.2016\nNakon kratke pauze, ekipa Belgrade Vandalism-a se vraća na scenu, ovoga puta u saradnji sa Clubom DOT u četvrtak, 21. 01. Za DJ pultom će se pored rezidenta Vandal Steve-a, naći I svim dobro poznat DJ, Cavin Viviano, kao I talentovani Aero, koji će svojim setom otvoriti klub I “zakuvati” atmosferu za headlinere.\nKarte za ovaj događaj su u pretprodaji po ceni od 200 RSD, dok će na ulazu na dan žurke cena biti 250 RSD, a možete ih rezervisati putem Belgrade Vandalism stranice (https://www.facebook.com/bgvandalism/) ili na broj 062 15 222 10.\nVidimo se u DOTu 21. 01. Sa početkom u 23h.


Vesić ne razume zašto uprava Vimbldona ne betonira terene - Njuz.netNjuz.net\nBEOGRAD, 15. jul 2019, (Njuz) – Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da je ovih dana pratio mečeve na Vimbldonu, ali da mu je pokvarila utisak činjenica da tereni još uvek nisu betonirani.\nOn kaže za Njuz da ga je tolika količina zelenila činila pomalo nervoznim, zbog čega nije mogao da se u potpunosti prepusti gledanju tenisa.\n– Teren na Vimbldonu je savršeno ravan, zbog čega bi bilo veoma lako da se postavi beton. Ako ne beton, onda makar da se poploča ili stavi kaldrma. Postoji nebrojeno mnogo opcija da na njemu više ne gledamo staru ofucanu travu, koja se raspada i koja bi mogla nekog da povredi – smatra Vesić.\nOn kaže da će već danas pisati svojim londonskim kolegama i ponuditi im i izvođače ovih radova.\n– Isti majstori kada završe sređivanje Trga republike, mogli bi da se presele na Vimbldon i da već za nekih 400 dana završe betoniranje centralnog terena, a za još 700 dana i betoniranje svih ostalih – napominje zamenik gradonačelnika, koji kaže da će morati da proveri sa svojim engleskim kolegama i kada tačno počinje kićenje tribina na Vimbldonu.\nNa naše pitanje šta ako se tradicionalno konzervativna britanska publika bude bunila, Vesić kaže da se to najlakše može rešiti tako što će se bivša vlast optužiti za uništavanje Vimbldona i reći da su se u njihovo vreme na travi na centralnom terenu krile zmije, pacovi i narkomani.\nTagovi: Betoniranje, goran vesić, Trava, Vimbldon\nmilan (nisam odavde) 15/07/2019 u 15:02\nSamo se vi ,,šalite”. A zamislite ako u Kraljevstvu na vlast dodje Boris. Pa onda, njegov zemljak Erdogan i Erdoganov pajtos iz Beograda, preko vlasnika londonske gvoždjare, u samo njima karakterističnom dilu, utrape vesića za londonskog zamenika…(Ko je ikad mislio da će neki Kušner Palestincima sudbinu krojiti).?..\nU današnjem svetu sve je moguće i jedino je sigurno da će travi biti sve teže i teže!


Netipični sastojci i sentimentalne vrednosti: Megan Markl i princ Hari žele ovu tortu za svadbu | Poznati | Glossy\nZa njih pravila kao da ne postoje\nNetipični sastojci i sentimentalne vrednosti: Megan Markl i princ Hari žele ovu tortu za svadbu\nU kraljevskoj porodici postoji ustaljeno pravilo da se svadbena torta pravi od mešanog voća. Princeza Ketrin i princ Vilijam su to ispoštovali, ali su imali i jednu tortu za mladoženju - od čokoladnog biskvita. S druge strane, tek vereni princ Hari i njegova draga imaju druge planove... I najverovatnije će im i to poći za rukom.\n"Moderni prinčevski par", kako ih nazivaju, ima želju da se na svadbi zasladi netipičnom tortom, baš kao što je i njihova malena zajednica. Megan se, šuška se, posrećilo, jer za razliku od voljene Dajane i ljupke Kejt, ona neće morati tako strogo da se drži kraljičinih pravila.\nPre svega, da napomenemo, Megan će baš iz tog razloga, Božić moći da provede u krugu svoje porodice. S druge strane, Kejt to nije mogla.\nNaime, kako navodi tamošnji Telegraf, Megan i Hari za svadbu žele tortu od banana. Princ je poznati ljubitelj banane i takođe je poznato da obožava tortu od karamele i banane, koju je za kraljevsku porodicu svojevremeno sjajno priprema šef Daren Mekgrejdi.\nZavirite u mesto gde su se princ Hari i Megan Markl zaljubili (FOTO)\nOsim ukusa za kojim princ ludi, banane imaju i sentimentalnu vrednost za Megan i Harija. Kad su službeno objavili svoju vezu, Megan je na Instagramu objavila fotografiju banana koje srećno leže u zagrljaju...\nTAGOVI: Megan MarklPrinc HariVeridbaVenčanjeSvadbaSvadbena tortaBanana


petak, 25 decembar 2020 11:42\nNazivaju ih nemim svedocima prošlosti, a one su sve samo ne to. Srednjovekovne srpske trvrđave monumentalne su građevine, utvrđenja, fortifikacije nastale na temeljima starijih, najčešće iz rimskog perioda. Neke od njih gradile su Osmanlije, Romeji, Austrijanci i dr., u zavisnosti od toga kojoj su od tih imperijalnih sila određeni delovi Srbije u to vreme pripadali. Na području današnje Vojvodine dominiraju ostaci ugarskih utvrda, dok je najpoznatija među njima, Petrovaradinska tvrđava, građena u vreme Habzburške monarhije.\nNeke su originalne tvorevine srpskih vladarskih porodica ili moćne vlastele bliske dvoru. Bez obzira na to ko ih je podizao, u svakoj utvrdi prisutan je "srpski momenat". Zato su one verna svedočanstva gaditeljstva, kulture, običaja, ne samo viđenih ljudi toga vremena, već i stanovništva naseljavanog unutar ili neposredno uz utvrđene zidine, i kao takve izuzetno rečito govore o vremenu u kome su imale aktivnu ulogu zaštite i odbrane.\nSrpske srednjovekovne tvrđave su mesta najlepših kamenih građevina iz kojih se mogu crpeti ogromna znanja vezana za srpsku prošlost. Zato je monografija TVRĐAVE SRBIJE - FORTIFIKACIJE, DRUŠTVENE I DRUGE STRUKTURE (Boris Stojkovski, DataStatus, Službeni glasnik Beograd, 2019), u kojoj je sabrano 64 utvrđenja diljem Srbije, poduhvat vredan pažnje.\nU uvodnoj reči autor novodi da je reč o tvrđavama sa prevashodno odbrambenom namenom. Da su građene na strateški važnim tačkama, nepristupačnim mestima i terenima sa specifičnom konfiguracijom. Oko utvrđenja su podizana urbana naselja, trgovi, gde je cvetala trgovina, održavane pijace i vašari. Tvrđava Novo Brdo (Kosovo i Metohija), jedno od najznačajnijih utvrđenja, štitila je najbogatiji srpski rudnik srebra.\nNajuočljiviji, nažalost i najčešće jedini, do danas očuvani delovi tvrđava su zidine, koje su povezivale njene kule i bile najjače sredstvo odbrane njenih stanovnika. Unutar zidina, u nekim slučajevima formirani su gradovi u kojima su razvijani zanati, proizvodilo se oružje i oruđe i sve ono što je pratilo funkcionisanje vojske i ljudi koji su unutar utvrde živeli. Neretko, tvrđave su imale svoja podgrađa "koja su sa tvrđavom delila zajedničku sudbinu, na tlu današnje Srbije, veoma burnu, zanimljivu i uzbudljivu” (B. Stojkovski).\nOvom monografijom obuhvaćene su tvrđave koje se uslovno mogu podeliti na: ravničarske i planinske, vodene, odnosno rečne, ostrvske, gradske, manastirske. Ove poslednje, poput Manasije (Resave), imale su zadatak da brane manastirske komplekse.\nTvrđave se mogu podeliti na one oblika trougla, kvadrata, višestranih, elipsastih, ovalnih, do onih nepravilnih oblika, koje su pratile liniju terena na kojem su podignute.\nVećina srednjovekovnih tvrđava građena je isključivo za borbu hladnim oružjem. One tvrđave, poput Smederevske, koju je despot Đurađ Branković podigao za odbranu od Osmanlija u prvoj polovini XV veka za borbu hladnim oružjem, kada je artiljerijsko oružje već bilo u upotrebi, ubrzalo je ne samo njen pad, već i pad Srpske despotovine.\nZnačaj tvrđava kao vojnih objekata do XVI veka drastično je smanjen i samo su poneke od njih svoju odbrambenu ulogu zadržale do Prvog svetskog rata. Vreme, a i ljudski faktor, učinili su da od većine nekada moćnih utvrđenja golemih bedema do danas “prežive" samo po neki zid, kula i sl.\nPoslednjih godina sprovode se istraživanja od strane arheologa, istoričara na osvetljavanju njihove uloge u vremenu kada su bile "žive", te napori na njihovoj obnovi, konzervaciji i zaštiti, ne samo kao turističkih atrakcija, već kao očevicima događaja, kojeg u prethodnim vremenima nismo bili dovoljno svesni. Tek restauracijom ovih objekata može se naslutiti njihova veličina i sjaj poput tvrđava Golubac, (H)Ram, delimično obnovljenih utvrda: Bač, Maglič, Koznik i dr. Devastacijom zidina od strane lokalnog stanovništva koje "ničem ne služe" za podizanje privatnih kuća, učinjena je nenadoknadiva šteta. Poznati su primeri utvrda koje su svoje stradanje doživele u neposrednoj prošlosti, poput Žrnova na Avali koji je u vreme despota Srefana Lazarevića bio čuvar Beograda, dignutog u vazduh 1934., Vrhlaba, neutvrđenog dvora kojeg je izgradio kralj Milutin, lociranog na izvoru reke Lab na obroncima Kopaonika, blizu grada Kuršumlije koji je zapaljen i uništen 2000. godine.\nKapitalno izdanje TVRĐAVE SRBIJE - FORTIFIKACIJE, DRUŠTVENE I DRUGE STRUKTURE obuhvata i iščezle tvrđave o kojima se ne zna gotovo ništa, kojih više nema, a o njima postoje arheološki podaci, koje su neistražene i o kojima pisani izvori ćute. Ovaj odeljak govori o tvrđavama Novi Bečej, Bukin (Mladenovo), Castellum Seu Fortalicium Selend (Zelend), Futog, Subotica, Banoštor, Sirmijum...\nŠirom Srbije postoje ostaci utvrđenja o kojima se ne zna ništa, ili su izvori toliko oskudni da je nemoguće na bilo koji način rekonstruisati njihovu istoriju.\nSvaka od opisanih tvrđava ima svoju priču i kao takva, predstavlja okamenjenu istoriju srednjovekovne Srbije: Tvrđava Višegrad kod Prizrena - rezidencija cara Stefana Dušana, Zvečan - tvrđava i tamnica Nemanjića, Kruševac - prestoni grad kneza Lazara, Smederevo - poslednja srpska srednjovekovna prestonica, Kupinik - prva srpska prestonica severno od Save i Dunava, Maglič - riznica srpske arhiepiskopije, Prilepac (13 kilometara od Novog Brda) - rodno mesto kneza Lazara i Ras - rodno mesto srednjovekovne Srbije... samo su neke od zanimljivih štiva koja se nalaze u ovoj monografiji. Profesionalno urađena, posebno pred prosvetne radnike, nastavnike istorije, postavlja pitanje: “Kakva bi bila naša znanja, da smo, kada je to nastavnim programom predviđeno, istoriju svoje zemlje sticali iz ovakvih izvora?”


Stojan Vranješ dvostruki strijelac u pobjedi Bashundhare - Sportske.ba\n30 Novembra, 2021 23:09\nBosanskohercegovački fudbaler Stojan Vranješ postigao je nova dva pogotka za Bashundharu Kingse, nakon što je to uradio i ranije u prijateljskom susretu ovog kluba iz Bangladeša.\nNjegova ekipa je u susretu Kupa Bangladeša savladala Bangladesh Navy rezultatom 6-0, a iskusni bh. fudbaler postigao je prvi i treći pogodak za svoj tim.\nStojan Vranješ je postigao svoj prvi pogodak u 41. minuti susreta, a potom je u 68. minuti ponovo zatresao mrežu rivala.\nGolove Vranješa možete pogledati OVDJE.\nIbraković nakon preuzimanja Prištine: “Imam velike ambicije, ovo je klub sa tradicijom”\nVlahović dospio u društvo Ronalda, Higuaina i Crespa


Sindikat lekara i farmaceuta podržao proteste "1 od 5 miliona" | Vesti\nIntegralni tekst podrške potpisao je predsednik sindikata Rade Panić. Ovaj sindikat je reprezentativan, ali svakako ne znači da su svi lekari i farmaceti na strani političkih zahteva uperenih ka režimu.\nUrušava se kroz zabranu zapošljavanja zdravstvenih radnika, koja je i dalje na snazi uprkos manjku kadra. Povećani obim posla, neobaveštenost i pozicija na prvoj liniji na kojoj se pacijenti sreću sa zdravstvenim sistemom, često dovodi do sukoba i napada na zdravstvene radnike“, ističe se u pismu.\nDokaz je ogroman broj pacijenata po jednom lekaru, nejednaka i nedovoljna dostupnost zdravstvene zaštite, posebno u nerazvijenim krajevima, ogromna zloupotreba prisutna na tenderima za nabavku materijala, ucenjivanje kolega za posao i specijalizaciju, koji su dostigli nezamislive razmere. Jednom rečju – nezadovoljstvo svih učesnika u zdravstvenom sistemu Republike Sarbije jasan su dokaz nesposobnosti ministarstva zdravlja i rukovodstva ustanova.“


Moderna geometrijska kuća u Portugalu - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nArhitektonski biro iz Porta, Pablo Pita, dizajnirao je Forja House kuću na skrovitoj lokaciji u selu Vila de Muros. Selo se nalazi u području bogate prirodne raznolikosti i gleda na reku Bestanca, koja teče od planinskog lanca Montemuro do reke Douro. Arhitektura regiona se sastoji od malih kuća izgrađenih u različitim periodima u širokom rasponu stilova, ali korišćenjem lokalnog metamorfnog kamena zvanog škriljac.\nStudio koji su osnovali Pablo Rebelo i Pedro Pita dizajnirali su Forja kuću kao savremenu alternativu ovim tradicionalnim zgradama, koja direktno reaguje na njeno okruženje.\n"Sama kuća je antiteza mimetičkoj kulturi koja ponekad karakteriše ove kontekste", ukazao je studio.\n"Stoga se proces postavlja traženjem tipološkog odstupanja i formalne apstrakcije kao opcije za integraciju zgrade s prirodom." Minimalna geometrijska zapremina kuće završena je homogenom sivom bojom kako bi se stvorilo ono što su arhitekte opisale kao "jednostavan gest, ugrađen u nagib".\nUnutrašnji prostori su pretežno otvorenog koncepta, bez pregradnih zidova koji osiguravaju neprekidan protok pokreta i pogleda na stambeni prostor.Minimalni nameštaj i paleta materijala koji se nalaze na donjoj strani pomažu da se pažnja usmeri na pogled ka šumi i dolini preko velikih prozorskih okana od poda do plafona.\nNa gornjem spratu, dnevni boravak i trpezarijski prostori su smešteni na oba kraja samostojećeg jezgra koje sadrži kuhinju i toalet. Stepenište koje se proteže duž jedne strane ovog centralnog volumena vodi na donji sprat koji sadrži tri spavaće sobe, uključujući i glavnu spavaću sobu sa ugrađenim kupatilom koje se može zatvoriti pomoću kliznih vrata.\nTon i tekstura drveta unose prirodni element u unutrašnjost koja nadopunjuje okolnu šumu.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Interesantna šumska vikendica


Teniski i sportski komentatori - Page 132 - Tenis - Forum B92\n#1966 depresivni vombat\nPosted 07 June 2018 - 09:18\nAli to samo potvrđuje činjenucu da to što Đoković ima tretman kakav ima nema mnogo veze da tim da je Đoković iz Srbije nego sa činjenicom da su oni koji kreiraju mišljenje javnosti potpuni i sertifikovani kreteni. Ili bar solidan broj njih.\nPosted 07 June 2018 - 09:25\nDa, i zaludjeni Fed fanatici (Wertheim to jeste). A prema Novaku nemaju filter i ne uzdrzavaju se jer je odakle je (nazovimo to "iza Gvozdene zavese").\nNije mi jasno sta to ima u Federeru da izaziva ovakve izlive ....?\nPosted 07 June 2018 - 10:37\nKao sto je Carole Bouchard zaludjeni Novakov fanatik, pa ti to ne smeta da je smatras objektivnom, iako je po objektivnosti negde sa Wertheimom.\nTih kretena tamo ima otprilike onoliko koliko u Srbiji ima onih koji smatraju da su Srbi nebeski narod.\nSamo je problem u tome ko u datom trenutku ima megafon.\nPosted 08 June 2018 - 17:19\nKaže komentator danas kako je Šatrije veliki stadion pa vetar može da uđe, a i da ostane unutra\nPosted 09 June 2018 - 20:09\nNe znam je li za ovu temu, danas sam tek obratila pažnju na onu reklamu sa Monfisom koja ide stalno u prenosima. Nisam baš shvatila šta se reklamira, neki investicioni fond, banka, šta li, ali upale su mi u oči reči "professional", "dedication" i "get serious". Pa gde od onolikih tenisera njega nađoše da to promoviše\nPosted 09 June 2018 - 20:44\nIsta reakcija (ja mislila ta reklama se samo kod nas vrti)\nPosted 10 June 2018 - 15:19\nCeronja kaže da ćemo Tima u budućnosti moći da stavimo među velikane sporta po trenutnoj formi i kvalitetu\nPosted 15 June 2018 - 08:46\nPešikan je juče rekao da teniserka nije uradila verifikaciju brejka\nPosted 20 June 2018 - 07:21\nCovek koji je juce prenosio mec Kirijos-Marej ne zasluzuje da bude nazvan tako! On je sve vreme Kirijosa zvao Nik, cak je i nakon poslednjeg poena rekao da je Nik prosao u narednu rundu, a ne Kirijos ili Nik Kirijos. Meni je to toliko paralo usi da zaista nisam mogao da ga slusam vise od 60-ak sekundi u kontinuitetu, a ne mogu da pratim mec bez tona pa onda veci deo i nisam gledao.\nRazumeo bih ja da se on previziva na primer Atirapuvapat (kao jedan motociklista) pa je jako nezgodno da lomis jezik te skratis, nije profesionalno ali razumljivo, no u ovoj situaciji je toliko degutantno da je to sramota\nPosted 04 July 2018 - 21:11\nJao, kako je glupa i iritantna ova zenska na SK!\nPosted 04 July 2018 - 22:01\nHahaha, to sam i ja sad htela da napisem\nemisiju bas volim da gledam zbog one trojice, ali Govedarica i ona me iznerviraju svako vece sa nekim odvalama\nPosted 04 July 2018 - 22:34\nMa Govedarica je super, ali ona je ocaj zivi! Jezim se kad je slusam STA govori (recenice bez smisla i logike), a tek KAKO to izgovara (dikcija, govor ociju....) - UZAS!\nPosted 04 July 2018 - 22:54\nJa se jezim od Govedarice, on me lik bas nervira\nPosted 05 July 2018 - 12:08\nObe1 @obe1obryant Jul 2\nJohn McEnroe: “Roger Federer has done what no man or woman has done; won 3 of the last 6 Majors.”\n*counts Rafa’s last 2 FO and USO titles*\nPosted 06 July 2018 - 00:23\nRafa o novinarima:


7. jula 2019. - Leutar.net\nDan: 7. jula 2019.\nToliko će sve jeftino postati… da će skoro pa džabe živjeti\n7. jula 2019. LEUTAR 0\nImao sam prilike da u poslednjih par dana vidim koju muziku slušaju i kakve klipove gledaju deca od deset godina. I sada mi je sve jasno. Negativan uticaj je uspšeno […]\nOpština Bileća krupnim koracima se vraća u srednji vijek, utabanim stazama Miljana Aleksića i njegovog nasljednika Mihajla Vujovića, izmišljenog gradskog menadžera braće Vuković. O tome svjedoči i činjenica da je […]\nDa li je vaše dijete dostupno pedofilima na Instagramu?\nSvi uživamo u tome da smo viđeni i zapaženi, ali nisu svi posmatrači jednaki. Dijeljenje ličnih informacija na društvenim mrežama može biti zabavno, ali i itekako opasno, tim više ako […]\nŽANJEŠ ONO ŠTO SI POSIJAO\nOpšte je poznato ko u našoj državi pobjeđuje na tenderima. Da se prišivaju zvjezdice firmama kao i sportskim klubovima za 10 osvojenih titula, vjerujem da bi neki bili rekorderi u […]\nAlbanac koji je volio Srbe\n7. jula 2019. LEUTAR 1\nEsad-paša Toptani (1863-1920), general turske vojske, albanske narodnosti, bio je u Balkanskom ratu (1912-1913) komandant odbrane utvrđenih skadarskih položaja na Tarabošu, Brdici i Brdanjolu, opsjednutih najprije crnogorskom, a poslije i […]


Posledice zloupotrebe Benzodiazepina – BZO\nBenzodiazepini su vrsta sedativnih lekova koji se propisuju za ublažavanje simptoma anksioznosti, histerije, napada, grčenja mišića i odvikavanja od alkohola. Uobičajeni benzodiazepini uključuju: xanax, ativan, klonopin, valium.\nBenzodiazepini su prvobitno uvedeni u medicinsku zajednicu kao zamena za opasne barbiturate koji su lako izazivali zavisnost. Međutim, početkom 21. veka utrostručio se broj slučajeva lečenja od zavisnosti koji uključuju benzodiazepine, što pokazuje da je potencijal benzodiazepina pri razvijanju zavisnosti takođe prisutan.\nBenzodiazepini prvenstveno deluju na receptore gama-aminobuterne kiseline (GABA) i kroz ovu molekularnu interakciju podižu nivoe inhibitornih signala u mozgu, omamljujući time centralni nervni sistem što dovodi do opuštajućeg osećaja i relaksacije. Dugotrajna upotreba benzodiazepina može prouzrokovati nekoliko neuroloških promena, a posle određenog vremena i otpornost organizma na delovanje benzodiazepina. Ove hronične adaptacije su temelj za razvoj pune tolerancije.\nOsobama koje su razvile toleranciju biće potrebne sve veće doze benzodiazepina da bi postigle željeni efekat. Vremenom, velike doze leka koje se konzumiraju u svrhu prevazilaženja tolerancije ubrzavaju pojavu fizičke zavisnosti i na kraju potpunu zavisnost od benzodiazepina.\nZnaci i simptomi zloupotrebe\nSlaba koncentracija i memorija,\nPojava simptoma odvikavanja posle prestanka upotrebe jasan je znak da je korisnik razvio fizičku zavisnost od droge. Simptomi odvikavanja od benzodiazepina uključuju:\n• Povišen krvni pritisak i broj otkucaja srca,\n• Drhtanje ruku,\nDepresija, anksioznost i nesanica mogu se javljati tokom dužeg vremenskog perioda (nekoliko meseci) posle akutnih simptoma odvikavanja od benzodiazepina i mogu doprineti relapsu kod oporavljenih zavisnika.\nPosledice zloupotrebe benzodiazepina\nBenzodiazepini mogu biti korisni za kratkotrajno lečenje anksioznosti, napada i grčeva mišića, ali dugoročno korišćenje može dovesti do razvoja tolerancije i shodno tome i do zavisnosti od benzodiazepina što rezultira ozbiljnim nuspojavama. Neki od ovih rizika su prisutni čak i kada se benzodiazepini propisuju od strane lekara.\nNuspojave mogu uticati na fizičko i mentalno zdravlje, na funkcionisanje u društvu i na poslu, a mogu prouzrokovati ozbiljne povrede ili čak biti smrtonosne. Ostale posledice mogu biti:\nFizičke i mentalne posledice na zdravlje:\n• Gastrointestinalni problemi,\n• Problemi sa mišićima i kostima,\n• Oslabljena memorija, fokus i pažnja,\n• Kognitivno oštećenje kod starijih osoba,\n• Gubitak samopouzdanja,\n• Tupa i omamljena emocionalna stanja,\n• Depresija i suicidne misli.\n• Prekomerno izostajanje sa posla ili škole,\n• Loš akademski ili profesionalni učinak,\n• Porodični problemi, poput razvoda ili zanemarivanja deteta,\n• Zanemarivanje hobija ili aktivnosti u kojima se nekad uživalo,\n• Gubitak bliskih prijatelja zbog zloupotrebe,\n• Povećani rizik od povreda ili smrti u nesrećnom slučaju,\n• Povećani rizik od istovremene upotrebe više lekova ,\n• Povećani rizik od predoziranja zbog upotrebe više lekova.\nSmrtonosna predoziranja samo upotrebom benzodiazepina su veoma retka. Međutim, utvrđeno je da oko 80% korisnika benzodiazepina takođe koristi i neke druge supstance, posebno opijate i alkohol.\nUpotreba benzodiazepina u kombinaciji sa drugim sredstvima omamljivanja centralnog nervnog sistema povećava rizik od respiratornog kolapsa, kome i smrti usled slučajnog predoziranja.\nPredoziranje benzodiazepinom može dovesti do bilo koje od sledećih posledica:\nDuboka zbunjenost i promenjeno mentalno stanje,\nZamagljen vid ili neki drugi oblik problema sa vidom,\nAbnormalno nizak krvni pritisak,\nAko sumnjate da se neko predozirao benzodiazepinom ili kombinacijom lekova odmah pozovite hitnu pomoć!\nZloupotreba benzodiazepina kod adolescenata\nAdolescenti obično koriste benzodiazepine u kombinaciji sa marihuanom. Zbog toga je važno prepoznati znake i simptome korišćenja benzodiazepina i drugih lekova kod tinejdžera.\nKada ih deca i tinejdžeri koriste, benzodiazepini mogu imati neočekivane efekte i mogu proizvesti ozbiljne simptome i promene u ponašanju, iako razlozi za to nisu potpuno jasni. Medicinska zajednica to naziva paradoksalnom dezinhibicijom, a simptomi uključuju:\nAgresivnost ili napade besa i nasilja,\nOstale vrste antisocijalnog ponašanja.\nOva reakcija se ne mora dogoditi kod sve dece i tinejdžera, ali ako primetite ove znakove ponašanja kod svog deteta treba odmah potražiti pomoć kako bi ste na najsigurniji i najefikasniji način zaustavili upotrebu benzodiazepina.\nPrvi korak u procesu oporavka od zloupotrebe bilo koje vrste benzodiazepina započinje se u skladu sa trajanjem, dozama i učestalošću upotrebe. Potrebno je oko nedelju dana da se telo očisti od benzodiazepinskih toksina. Za to vreme, količina leka će se smanjiti, a zatim ukloniti iz tela.\nDostupan je čitav niz različitih tretmana za pomoć ljudima koji zloupotrebljavaju tramadol. Za ljude koji zloupotrebljavaju tramadol na njihovom putu oporavka dostupan je niz različitih tretmana kao što su:\nPridruživanje grupama samopomoći ili drugim programima za oporavak.\nAko ste shvatili da je vaša konzumacija benzodiazepina izmakla kontroli i da od toga imate posledice koje utiču na Vas i Vaše voljene, nemojte čekati, nazovite nas danas. Vreme je. Budite spremni za početak oporavka. Potraži pomoć!


Banjalučanka Kristina Mlinar odnijela pobjedu na Međunarodnom Universong festivalu\nImpozantan međunarodni žiri od 18 članova, sastavljenih od uglednih muzičkih i estradnih imena, kompozitora, producenata, kulturnih i javnih radnika, dodijelio joj je najveći broj bodova. Drugo mjesto osvojila je Franciska Martins iz Portugala, a treće Vanesa Sivi iz Poljske.\nOsvajanjem Grand prix festivala, Kristina je na najbolji način opravdala povjerenje „Slovenskog kulturnog centra“ iz Banjaluke koji ju je kandidovao za ovu prestižnu muzičku manifestaciju.\nKristina Mlinar izrazila je zadovoljstvo povodom ovog velikog priznanja, koje će joj, kaže, biti motivacija da nastavi da radi i da se takmiči u budućnosti.\n,,Presrećna sam i iznenađena najnovijom nagradom, jer je konkurencija bila izuzetno velika. Učestvovali su vrlo talentovani i pjevački izgrađeni mladi umjetnici iz brojnih zemalja: Kuba, Malta, Portugal, Španija, Ekvador, Italija, Ausrija, Poljska, Mađarska, Bugarska … Imam veliku želju da nastupim na „Slavjanskom bazaru“ u konkurenciji odraslih i da ponovo osjetim draž tog velikog festivala za koji me vežu najljepše uspomene iz djetinjstva. Za sada pretežno snimam obrade koje su dosta slušane u regionu, ali namjeravam u bliskoj budućnosti da se više posvetim originalnoj muzici'', izjavila je ona.\nKristina je ovom nagradom ostvarila pravo i dobila poziv da učestvuje na sljedećem festivalu koji će se u organizaciji „Orfeuma“ održati na Kanarskim ostrvima, ukoliko to epidemiološke prilike budu dozvolile.\nKristina Kiki Mlinar je širom Republike Srpske poznatija po djevojačkom prezimenu Ivanović i po nekad popularnoj dječijoj muzičkoj emisiji „Kiki šou“ emitovanoj na Radio-televiziji Republike Srpske. Tada je imala 12 godina, a danas je student završne godine master studija na Muzičkom konzervatorijumu „Giuseppe Tartini“ u Trstu. U dosadašnjoj muzičkoj karijeri osvojila je više domaćih i međunarodnih priznanja u konkurenciji violinista i vokalnih solista. Predstavljala je 2007. godine Bosnu i Hercegovinu na „Slavjanskom bazaru“ u Vitebsku (Bjelorusija) koji važi za jedan od najvećih festivala umjetnosti u svijetu i osvojila treće mjesto u kategoriji mladih od 8 do 14 godina.


RTV Herceg Bosne osnovali su Zapadnohercegovački kanton, nevladina organizacija Hrvatska zajednica Herceg Bosna i 22 općine u kojima su Hrvati većina.\nVrlo malo žena u Kabulu usuđuje se da se vrati na posao pošto su im talibani rekli da "za sada" ostanu kod kuće zbog vlastite bezbednosti. RSE je razgovarao s mladom novinarkom – jednom od nekolicine žena koje nastavljaju da rade svoj posao uprkos rizicima usred haosa u prestonici Avganistana.\nUz ogroman zadatak čišćenja i saniranja štete uzrokovane uraganom Ida, zajednice u Luizijani suočile su se s prekidom struje i poplavama, dok se federalne vlasti suočavaju s pitanjima vezanim za ulaganja u infrastrukturu i otpornosti od sve jačih oluja podstaknutih klimatskim promjenama.\nUz ogroman zadatak čišćenja i saniranja štete uzrokovane uraganom Ida, zajednice u Luizijani suočile su se s nestankom struje i poplavama, dok se federalne vlasti suočavaju s pitanjima vezanim za ulaganja u infrastrukturu i otpornosti od sve jačih oluja podstaknutih klimatskim promjenama.


Nemačkoj ekonomiji leđa okrenuo najveći trgovinski partner | Svet | Novosti.rs\nTanjug | 12. novembar 2019. 22:33 | Komentara: 1\nKako kineska ekonomija usporava, tako je nakon 30 godina stalnog rasta počela da slabi i potražnja za nemačkom industrijskom robom.\nOd Kine svi su imali koristi - velike kompanije poput Simensa, BMW-a i Folksvagena. Takvog rezultata ne bi bilo bez političkog pristupa. Naime, kancelarka Angela Merkel odlučila je da sledi politiku svog prethodnika Gerharda Šredera i zbog biznisa zanemari kritike odnosa Pekinga prema ljudskim pravima i zaštiti intelektualnog vlasništva. O procvatu nemačko-kineskih odnosa dovoljno govori podatak da je u septembru Merkel po 13. put u 14 godina posetila tu državu, prenosi B92.net.\nDa, samo u velikim trgovinskim lancima 47.69%\nDa, imam svog "seljaka" 27.69%\nNe, kupujem tamo gde je jeftinije 24.62%


Nea Kalikratija leto 2018, Grčka leto 2018 Nea Kalikratia, Vila Sofokles Nea Kalikratija letovanje 2018, Grčka letovanje 2018 Nea Kalikratia, Nea Kalikratija letovanje 2018 apartmani, first minute Nea Kalikratia leto 2018, last minute Nea Kalikratia leto 2018, letovanje 2018,first minute popusti, popusti za rane rezervacije, last minute popust, gotovinski popusti, akcije, specijalne cene - Turistička agencija Atlas Prokuplje\nNea Kalikratia - Vila Sofokles\nDEPANDANS HOTELA MIKES (STUDIJI SOFOKLES) - Studiji se nalaze uz hotel „Mikes“, na oko 4 minuta hoda od plaže. Koristi sve sadržaje hotela (wireless internet, tv salu, recepciju). Studiji su završeni pred kraj sezone 2011.\nCENOVNIK VILA SOFOKLES LETO 2018\nTuristička agencija Atlas ovlašćeni subagent, molimo Vas da se pre zaključenja ugovora o putovanju upoznate sa programom putovanja i Opštim uslovima putovanja agencije „MARKET TOURS“, licenca OTP 18/2016 od 05.02.2016. godine.


Sjajni Jokić zaustavio Hjuston, nova magija Dončića, dobar i Bobi (VIDEO)\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Nov.2019, 09:40\nNagetse je do pobede nad jednim od najboljih napadačkih timova lige predvodio maestralni Nikola Jokić koji je za 33 minuta na parketu bio najefikasniji >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << u timu Denvera sa 27 poena, 12 skokova i četiri asistencije.\nKošarkaši Dalasa ubedljivo su slavili protiv Golden Stejt Voriorsa 142:94 (44:16, 30:22, 30:26, 28:30) uz novu neverovatnu partiju Luke Dončića i deset poena i šest skokova Bobana Marjanovića.\nMaveriksi su furiozno započeli meč u Dalasu koji su praktično rešili već u prvoj četvrtini (44:16).\nNovu neverovatnu partiju odigrao je mladi Luka Dončić postigavši svoj sedmi tripl-dabl učinak u sezoni - 35 poena, 11 skokova i 11 asistencija za samo 25 minuta provedenih na parketu.\nŠansu na meču dobio je i Boban Marjanović koji je proveo na parketu nepunih 20 minuta i upisao 10 poena uz šest skokova.\nU ekipi Dalasa zapaženi su bili i Hardavej junior sa 20 i Branson sa 15 poena, dok je Kristaps Porzingis postigao 14 poena uz 10 skokova.\nSportske.net: "Grobari" tvrde - utakmica protiv Ritasa je tako "Partizan"! (TVITOVI) (foto)\nVečernje novosti: Partizan se kockao i overio Top 16 fazu Evrokupa\nKurir: RADOST POSLE MUČENJA: Košarkaši Partizana igrali se živcima navijača, pa zajedno slavili pobedu nad Ritasom (KURIR TV)\nSrbijaDanas.com: VAŽAN TRIJUMF CRNO-BELIH: Jaramaz PRESREĆAN zbog pobede nad Ritasom (VIDEO)


Modni zalogaji: Nemanja Lisov kao učesnik "America's Next Top Model"-a - WANNABE MAGAZINE\nModni zalogaji: Nemanja Lisov kao učesnik “America’s Next Top Model”-a\nMiranda Ker za magazin “Numero”\nAustralijska lepotica Miranda Ker (Miranda Kerr) snimila je zanimljiv editorijal za junsko izdanje japanskog magazina “Numero”. Tematika editorijala su pedesete godine, a slavna manekenka odlično se snašla pred objektivom Nina Munjosa (Nino Muñoz), pozirajući u komadima s potpisom Prada, Louis Vuitton, Giorgio Armani, Azzedine Alaia, Lanvin i Jil Sander.\nPoziranje za “Numero” jedan je od Mirandinih boljih editorijala\nSindi Kraford dopustila svojoj kćerki da snima kampanju za JCPenney\nSlavnu američku manekenku Sindi Kraford (Cindy Crawford) mnogi tabloidi osudili su da je prerano dozvolila svojoj kćerki Kaji (Kaia) da uplovi u manekenske vode kada je devojčica pozirala za kampanju poznate modne kuće Versace. Iako je tada Sindi odlučila da se njena kćerka neće baviti manekenstvom narednih sedam godina, nedavno je promenila svoje mišljenje. Kaja je, uz Sindi i svoju baku, snimila reklamnu kampanju za brend JCPenney posvećenu majkama. Pogledajte video:\nClarins make-up kolekcija inspirisana Indijom\n“Enchanted Summer” naziv je najnovije kolekcije francuske kozmetike Clarins, koja će ovog leta biti apsolutni hit. U ovoj liniji šminke inspirisanoj Indijom preovladavaju svetlucavi i tradicionalni tonovi. Jednom godišnje, od Delhija do Pondičerija, Indija se pretvara u fenomenalni festival boja, gde se posebni tonovi upotrebljavaju kao simboli: zelena za harmoniju, crvena za radost i ljubav, narandžasta za optimizam i plava za vitalnost.\nPredivan ten, intenzivni make-up na očima i refleksija svetla na usnama ono su što izdvaja ovu kolekciju šminke\nChopard slavi 15 godina sponzorstva Kanskog festivala\nKanski festival samo što nije počeo, a da bi proslavili petnaestogodišnjicu sponzorstva ove manifestacije, dizajneri luksuzne kuće satova i nakita Chopard pripremili su posebnu liniju “Red Carpet Collection 2012”. Ova kolekcija predstavlja 65 komada predivnog nakita, od komada u stilu starog Holivuda, pa sve do modernog dizajna u najrazličitijim bojama. Predivne dijamantske ogrlice i prstenje optočeni su različitim dragim kamenjem. Kreativna direktorka i potpredsednik brenda Chopard, Karolina Šojfele (Carolina Scheufele), rekla je da su dijamanti “neophodan saveznik žene na crvenom tepihu” i njen “omiljeni kamen”.\nRazigrane kreacije uključuju i predivan prsten u obliku jabuke\nSrpski lepotan odvažno korača svetskom modnom scenom\nSrpski model, Nemanja Lisov, koji trenutno živi i radi u Njujorku izabran je za jednog od dvanaest učesnika rijaliti programa koji će od septembra snimati u Majamiju. U periodu od dva meseca on će pokušati da ponese laskavu titulu “America’s Next Top Model”.\nNajbolje je tek pred njim\nKljučne reči Američki top modelAzzedine AlaiachopardCindy CrawfordClarinsdijamantieditorijalGiorgio ArmaniInđijaJC PennyJil SanderKaiaKanski festivalLanvinLouis Vuittonmake upmanekenkaMarina LukovićMiranda Kerrmodamodni zalogajiModni zalogaji: Cindy Crawford u reklamnoj kampanji sa kćerkom i majkomNemanja LisovNino MunozNumeropedesete godinePradareklamna kampanjašminka


Prijem kod rektora Univerziteta u Sarajevu, 6. 3. 2018. - Institut za jezik\n06-03-18 admin 0 comment\nU utorak, 6. marta 2018. godine, održan je sastanak delegacija s Instituta za makedonski jezik “Krste Misirkov”, Fakulteta za crnogorski jezik i književnost te Instituta za jezik Univerziteta u Sarajevu s rektorom Sarajevskog univerziteta prof. dr. Rifatom Škrijeljom. Sastanku je prisustvovao i Nj. E. ambasador Republike Makedonije u Bosni i Hercegovini gospodin Aleksandar Krstevski. Razgovaralo se o mogućnostima saradnje u vidu uspostavljanja lektorata makedonskog i crnogorskog jezika u Bosni i Hercegovini, kao i bosanskog jezika u Makedoniji i Crnoj Gori. Nakon što je utvrđena spremnost na saradnju i podrška institucija predstavnika, prešlo se na konkretnije prijedloge vezane za realizaciju ovih ideja koje će, nadamo se, zaživjeti u najskorijoj budućnosti.


UNS i NDNV osuđuju pretnje novosadskim novinarkama na portalu Istraga | Novosadski informativni portal 021\nUNS i NDNV osuđuju pretnje novosadskim novinarkama na portalu Istraga\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) saopštilo je danas da su njihove saradnice i mlade novinarke Sanja Kljajić, Vanja Djurić i Milena Popović, koje su autorke filma "Albanke su naše sestre" u produkciji NDNV, napadnute na portalu istraga.rs, a na fejsbuk stranici istog portala označene kao "Novinarke koje su osramotile Srbiju".\nNovi Sad 17.04.2019. | 16:26 > 16:39\nKako se navodi u saopštenju, nakon te objave, na fejsbuk stranici Istrage objavljeni su brojni uvredljivi komentari, kao i otvorene pretnje smrću upućene mladim novinarkama, poput "Streljati kurve".\nTekst je objavljen povodom dokumentarnog filma "Albanke su naše sestre", koji je NDNV u saradnji sa BIRN-om Kosova i nemačkim ForumomZFD snimio još 2017. godine. NDNV je podsetio da je to udruženje i partneri na projektu u okviru kojeg je nastao film, već primili veliki broj uvreda otvorenih pretnji smrću kada je film objavljen 2017. godine.\nNavodi se da je projekcija filma u Kraljevu bila otkazana, nakon što su organizatori primili veliki broj pretnji, da su u Novom Sadu ekstremni desničari pokušali nasilno da prekinu projekciju filma, a u Nišu su pretnje kulminirale, pa je filmska ekipa bila izložena "direktnim verbalnim pretnjama smrću od strane izvesnog četničkog vojvode, kome se zbog toga sada konačno sudi".\n"Zahtevamo da se prekine progon naših koleginica i kolega. Nadležne državne institucije nam svojim nečinjenjem šalju jasnu poruku da su saučesnici u pretnjama. Postavljamo jednostavno pitanje: kako je moguće da ne mogu da pronađu počinioce, kada nam neretko prete potpisujući se punim imenom i prezimenom", zapitao je NDNV.\nNDNV je ocenio da u nekim drugim slučajevima, kada su na meti pretnji visoki državni i partijski funkcioneri, nadležni organi "više nego promptno otkrivaju počinioce, pa čak i one koji prete pod pseudonimima na društvenim mrežama".\n"Takvi dvostruki aršini nas dodatno uveravaju da su nadležne institucije takođe upregnute u obračun sa kritičarima aktuelne vlasti", dodaje se u saopštenju.\nNDNV je ocenio i da najnoviji napad na njihove koleginice i kolege predstavlja "više je nego jasan pokušaj da se fokus pažnje javnosti skrene sa suštinske teme koja uništava ovo društvo, a to je utvrđivanje individualne odgovornosti za počinjene ratne zločine".\nUdruženje novinara Srbije podseća da je, prema odredbama Krivičnog zakonika, za ugrožavanje sigurnosti pretnjom osobama koje obavljaju posao od javnog značaja informisanjem, predviđena zatvorska kazna od šest meseci do pet godina zatvora.\nUNS očekuje da odgovorni za ove pretnje u skladu sa tim budu i kažnjeni.\n18.04.2019 • 09:25\n"Veliki Srbi" napadaju svoje sestre Srpkinje zato što misle drugačije od njih. To sigurno nije ljubav prema svom rodu. Šta jeste, jasno je.\n17.04.2019 • 22:41\nNe razumem sta su zelele da postignu sa ovim " Albanke su nase sestre" kad nisu. Prijateljstvo Albanca i Srbina je moguce samo na individualnom nivou sto je sasvim ok. Sukob izmedju Srba i Albanaca je iskonski, oni su nasi iskonski neprijatelji. Ja ne volim ni one njihove baklave i tulumbe. Ne znam kako neko to moze da jede??\n17.04.2019 • 21:20\nIza tog portala Istraga i profila na fejsu stoji sns\n17.04.2019 • 18:22\nNikad od ove gubernije civilizacija .


Darmanović u Prištini: Podržavamo dijalog i uzajamno priznavanje\n21.03.2019 | 13:34 | Politika | RTS | komentara: | pregleda: 174\nMinistar spoljnih poslova Crne Gore Srđan Darmanović izjavio je da u Podgorici podržavaju dijalog Beograda i Prištine, ocenivši da bi dogovor značio jedan problem manje nastao raspadom bivše Jugoslavije.\nSrđan Darmanović je u Prištini na konferenciji za medije nakon susreta sa kosovskim ministrom Bedžetom Pacolijem rekao da postoje tri problema koja su ostavljena izvan bivše Jugoslavije.\n"Mi podržavamo dijalog između Srbije i Kosova. Postoje tri problema koja su ostavljena izvan bivše Jugoslavije. Pitanje imena Makedonije koje je rešeno, a drugo je odnos između Kosova i Srbije i treći problem je funkcionalnost Bosne i Hercegovine", rekao je Dermanović.\n"Što se tiče drugog pitanja, želimo sve najbolje za Kosovo i Srbiju, da reše ovo pitanje na najbolji način i na kraju puta da imaju uzajamno priznavanje", naveo je Darmanović, obraćajući se medijima na engleskom jeziku.\nCrnogorski ministar boravi u Prištini na godišnjicu ratifikacije Sporazuma o demarkaciji granice, u kosovskoj skupštini.\n"Mi se ne mešamo u unutrašnje poslove. Ako vam možemo pomoći – evo nas. Imamo neke zabrinutosti oko ideje korekcije granice. To nije najbolja ideja, ali ako je to najbolja ideja za naše susede, mi nemamo problema", naveo je Darmanović, dodajući da je za Podgoricu pitanje demarkacije rešeno.\nOsim sa Pacolijem, Darmanović se tokom dana sastao i sa kosovskim premijerom Ramušom Haradinajem.\n17.06.2019 | pregleda: 156 | komentara:\n16.06.2019 | pregleda: 102 | komentara:\n17.06.2019 | pregleda: 99 | komentara:\n17.06.2019 | pregleda: 86 | komentara:


Komšić: SIP je prekršio ustav, tu se ne smiju praviti kompromisi – Jabuka.tv\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić reagirao je nakon odluke SIP-a da se za popunu Doma naroda Parlamenta FBiH koristi popis stanovništva iz 2013. godine te naglasio da će na takvu odluku uputiti prigovor Žalbenom odjelu Suda Bosne i Hercegovine.\nKomšić navodi kako je takvom odlukom SIP-a “brutalno prekršen Ustav FBiH, točnije amandman 51 Ustava Federacije”.\nObzirom da Aneks 7 nije implementiran, a implementiranim ga može proglasiti ili Parlamentarna skupština BiH ili visoki predstavnik u BiH, ova odluka SIP-a prema Komšiću predstavlja flagrantno kršenje Ustava FBiH, prenosi Klix.ba.\nOvakva odluka SIP-a nije nikakvo kompromisno rješenje, kako će se to već nastojati predstaviti. Nije moguće malo prekršiti Ustav. Nije li u jednom segmentu prekršen Ustav, on je prekršen u cijelosti. Političke kompromise nije moguće praviti u pogledu ustavnopravnih pitanja, jer kad je u pitanju zaštita Ustava ne smije i neće biti nikakvih kompromisa. Stoga ću u najkraćem roku na ovakvu odluku uputiti prigovor Žalbenom odjelu Suda Bosne i Hercegovine, navodi član Predsjedništva BiH Željko Komšić povodom odluke SIP-a.\nDom naroda FBiH Popis stanovništva Popis stanovništva u BiH 2013. Središnje izborno povjerenstvo BiH Željko Komšić\nAvdić: Buduća vlada u Sarajevskoj županiji, bez Hrvata, potvrđuje stavove Deklaracije Sabora RH\n18. prosinca 2018. u 15:59\nIdi noju stavi glavu i pijesak i nejavljaj se vise prekrsio si sve bozje i ljudske zakone\n19. prosinca 2018. u 8:41\nOsoba koja krši sve odredbe Ustavnoga suda BiH govori o istom tom ustavu? Tko je u ovoj sarajstanskoj žabokrečini zdrav? Ima li itko normalan ovdje?