Počinje prijavljivanje žrtava za učestvovanje u postupku u predmetu Specijalizovani tužilac protiv Pjetra Šalje | Specijalizovana veća i Specijalizovano tužilaštvo Kosova\nLica koja smatraju da su pretrpela direktnu štetu usled krivičnih dela iz potvrđene optužnice Specijalizovanih veća Kosova, mogu da se prijave da učestvuju u postupku. Objavljivanjem potvrđene optužnice protiv Pjetra Šalje za ratne zločine koji su, kako se navodi, učinjeni nad licima zatvorenim u fabrici metala u Kukešu (Albanija), između otprilike 17. maja 1999. i 5. juna 1999, otpočeo je proces prijavljivanja žrtava za učestvovanje u postupku.\n“Zakon o Specijalizovanim većima i Specijalizovanom tužilaštvu daje određena prava žrtvama krivičnih dela iz nadležnosti Specijalizovanih veća. Zakon omogućuje žrtvama da učestvuju u postupku, te da se na taj način čuje njihov glas. To je jako važan element postupka,” rekla je predsednica Ekaterina Trendafilova.\nGrupu žrtava koje učestvuju u postupku će na sudu zastupati advokat u funkciji zastupnika žrtava. On će obaveštavati žrtve o tome kako se odvija postupak, tražiti da čuje njihove stavove i probleme, a zatim o tome obaveštavati sudije.\nSlužba za učešće žrtava će sve prijave, kao i komunikaciju sa potencijalnim žrtvama koje učestvuju u postupku i licima koja im u tom procesu pomažu tretirati kao poverljivi materijal. Pre početka suđenja, panel će doneti odluku o tome da li lica koja su se prijavila za učešće u postupku mogu da dobiju procesni status žrtve u postupku pred Specijalizovanim većima. Žrtve koje učestvuju u postupku pred Specijalizovanim većima imaju određena prava, i to pravo da budu obaveštene, da im se prizna status žrtve i da dobiju odštetu.\nPodrobnije informacije o učešću žrtava u postupku i načinu prijavljivanja možete naći ovde: https://www.scp-ks.org/sr/specijalizovana-veca/zrtve.


Netanjahu na Generalnoj skupštini UN o palestinskom zahtevu\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je u nedelju da će lično biti na godišnjem zasedanju Generalne skupštine UN kako bi "rekao istinu" u vezi sa zahtevom Palestinaca da se njihova država prizna u UN.\n"Moje putovanje ima dva cilja - da pokušaj (Palestinaca) da zaobiđe direktne pregovore ne uspe u Savetu bezbednosti UN i da kažem istinu o tome Generalnoj skupštini", rekao je Netanjahu na nedeljnom redovnom sastanku vlade.\n"Istina je da Izrael želi mir i da Palestinci čine sve da blokiraju direktne pregovore... Treba da shvate da se mir može postići jedino putem pregovora, a ne zaobilaženjem pregovora i preko UN", dodao je izraelski premijer.\nIzraelski premijer treba u sredu da putuju u Njujork gde će se sastati sa američkim predsednikom Barakom Obamom.\nNetanjahu će se obratiti na sednici Generalne skupštine UN u petak, posle palestinskog predsednika Mahmuda Abasa. Abas će podneti generalnom sekretaru UN Ban Ki Munu zahtev za prijem palestinske države u svetsku organizaciju.


Preslatki Boo pomeranac | oglasi | prodaja\nIme i prezime(ime odgajivačnice): Snezana Sladojevic\nZensko stenete od 5 meseci starosti odgajana u kucnim uslovima,dresirana da slusa osnovne naredbe.Stene je primilo sve potrebne vakcine.Redovno ciscena od parazita i dlaka joj se redovno odrzavala.Lepo odlakana sa punom dlakom i podlakom,hranjena samo royal caninom.Vesele i razdragane naravi(kao na baterije je).Od prvog dana naviknuta na pelene i kucne uslove.Od dokumentacije poseduje:Pasos,Zdravstvenu knjizicu,FCI pedigre,radnu knjizicu,mikrocip.Kao poklon povodac sa amom.\n21.07.2019 | 11000 beograd Dogovor\nStenci pomeranca dostupni za preuzimanje, ocisceni od parazita i vakcinisani. roditelji se nalaze u nasem vlasnistv...\n21.07.2019 | Zrenjanin Dogovor\nPomeranci stenci stari 3 meseca. odlicno odnegovani, ocisceni i vakcinisani izlozbenog potencijala. fci rodovnik ...\n06.07.2019 | Beograd Dogovor


E19T-52C101 , Ženske hlačne nogavice - Extreme Intimo\nE19T-52C101 , Ženske hlačne nogavice E19T-52C101 , Ženske hlačne nogavice\nCrne hulahopke s tufnicama pripadaju našoj kolekciji Fashion hulahopke za ženske, koju odlikuju najkvalitetniji modeli čarapa. Izrađene su od poliamida i elastina zbog kojih vrlo lepo prianjaju uz nogu, a fini materijali obrezbeđuju i vrhunsku udobnost tokom nošenja. Debljine su od 20 DEN. Atraktivan, elegantan i efektan izbor za svaku priliku u kojoj želite da zablistate!


VIDEO TV Liberty: Simptom kolektivne demencije, februar 2012.\nAgonija sedam institucija kulture od značaja za Bosnu i Hercegovinu (Zemaljski muzej, Historijski muzej, Muzej književnosti i pozorišne umjetnosti, Umjetnička galerija, Kinoteka, Nacionalna i univerzitetska biblioteka i Biblioteka za slijepa i slabovidna lica) posljednjih mjeseci doživljava kulminaciju.\nBez pravnog statusa, upravnih odbora, sa manjkom u sredstvima i kadrovima, teško je i zamisliti kako su se ovih sedam institucija kulture održale u protekle dvije decenije finansirajući se od dobijenih grantova i poneke donacije, što je nestabilna osnova za njihovo djelovanje.\nRadi upoređenja, evropska je praksa da biblioteke, galerije i muzeje finansira država u iznosu od 80 do 90 posto, a za preostala sredstva institucije se same snalaze, kaže direktor Centra za ljudska prava Univerziteta u Sarajevu Saša Madacki.\n„Recimo Britanski muzej, mi ga često proučavamo kao model, ima svoja dva preduzeća. Dakle, osnovao je dvije firme čiji prihod koriste u radu, ali i dalje Kraljica majka daje 90 posto budžeta Britanskom muzeju“, navodi Madacki.\nNa nedavno održanoj tribini u Sarajevu na temu „Kulturna politika u BiH: trebaju li nam državne institucije kulture“, bh. režiser Haris Pašović ponovio je ranije zauzeti stav da, pored države koju treba motivisati da pokloni dužnu pažnju zaštiti kulturnog\nHistorijski muzej privremeno je u februaru ponovo otvorio vrata u sedmici otvorenih vrata.\nstvaralaštva i naslijeđa, najveću odgovornost za propadanje institucija kulture snose njihovi rukovodioci:\n„Svojim neradom su doveli da su te institucije sada tako ugrožene. Ako ne znaju da vode te institucije treba da se povuku, da dođu ljudi koji će znati kako to treba da se radi, koji će se potruditi da ljudi u cijeloj BiH imaju koristi od njihovih zbirki. Potrebno je identifikovati one ljude koji već imaju znanja, i treba te ljude postaviti da preuzmu rukovodstvo.“\nTribini je prisustvovao i univerzitetski profesor Enver Kazaz. Njegovo mišljenje je, u odnosu na stav Harisa Pašovića, sasvim suprotno:\n„Ako bismo se složili s vašom tezom da bismo morali da imamo pa čak 10 posto menadžerstva u jednoj strašno maloj i siromašnoj zemlji, u jednoj maloj kuturi, onda bismo došli do sljedećeg: najbolji menadžer u kulturi je neko ko uspijeva da napuni sa 50.000 ljudi stadion Koševo. To je krajnji populizam. Znanje ne može i ne smije biti komercijalno.“\n"Ove institucije nisu institucije gdje se čuva kulturno-historijsko blago - ono u njima propada“, kaže Mesud Hero.\nJedan od načina hitnog prevazilaženja teške situacije u sedam institucija kulture je imenovanje privremenih upravnih odbora, navodi kustos Historijskog muzeja BiH Mesud Hero.\n„Treba uraditi ono što je federalno Ministarstvo kulture uradilo 2000. godine, postaviti privremene upravne odbore, nekakvu upravljačku strukturu dok se ne odluči šta dalje sa tim. Ove institucije nisu institucije gdje se čuva kulturno-historijsko blago - ono u njima propada“, kaže Hero.\nStrategija kulturne politike\nVlasti Bosne i Hercegovine još nemaju definisan stav o značaju ovih institucija. Podsjetimo da je 2009. godine Ministarstvo civilnih poslova BiH, u čijem je resoru oblast kultura, poslalo na adrese 13 nadležnih ministarstava kantona, entiteta i Brčko Distrikta „Nacrt zakona o ustanovama kulture od značaja za BiH“ i zatražilo njihovo mišljenje.\nUslov da dokument krene u dalju proceduru je da ga svi prihvate, što se nije desilo.\nZamjenica ministra civilnih poslova BiH Denisa Sarajlić Maglić naglašava da je svjetski trend razdvajanje poslovnog i umjetničkog aspekta djelovanja institucija kulture, na šta će se fokusirati ovo ministarstvo u daljem radu.\n„I da se svi zajedno koncentrišemo malo na taj poslovni aspekt funkcionisanja institucija kulture, i ako možemo doći do nekih zajedničkih ideja, da uključimo i privredni i turistički sektor, akademsku zajednicu, da se te institucije otvore prema obrazovnim institucijama“, kaže Denisa Sarajlić Maglić.\nNa nivou Savjeta ministara BiH je 2008. godine donesena Strategija kulturne politike. Poslije toga usvojen je i Akcioni plan za provedbu ove strategije. Prema riječima Envera Kazaza, strategija je vrlo neodgovorna:\n„Strategija Ministarstva civilnih poslova, to sam pročitao, je antistrategija. Taj dokument je primjer političkog neobrazovanja. Kultura u BiH je državno\npitanje par exsellence jer se iz nje razvija etnokultura - etnokultura kao oblik popularne, masovne kulture koja treba da getoizira društvo. Tih sedam institucija taoci su te kulture. Drugi aspket kulture je ono što ja nazivam festivalizacija kulture gdje najsiromašnija zemlja u regiji ima najbogatiji filmski festival u regiji i gdje se tu pojavljuje neka vrsta neobegovskog jet seta koji privatizira kulturalne fondove, i pojavljuje se kao neka vrsta klana. I kad biste izračunali koliko se ulaže u kulturu, vi biste dobili nevjerovatne svote.“\nMeđutim, i kada se riješi status sedam institucija kulture, čini se da njihovi problemi time neće prestati. Primjer za to je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH. Uz velike napore i sa relativno malim sredstvima, ova državna institucija je ostvarila zavidne rezultate u radu, pa je u 2010. godini proglašena najuspješnijom institucijom u Evropi za posvećenost zaštiti kulturno-historijskog naslijeđa.\n„Institucije na državnoj razini su izložene, pogotovo one koje su uspješne, najžešćim napadima. Odakle dolazi ti napadi? Dolaze izravno od onih koji bi morali osigurati rad. Kultura nije nimalo beznačajna stvar, možda je najznačajnija nadležnost koju to ministarstvo ima, posebno imajući u vidu da je na čelu ministarstva predstavnik one političke opcije koja želi kulturu u BiH raščlaniti na neraščlanjive i neodržive komponente“, kaže član Komisije Amra Hadžimuhamedović.


Dugovanja po računima za mobilne telefone ući će u Kreditni biro od 1. jula 2017. godine, kako je i ranije najavljeno.\nTo u praksi znači da će bankari, osim informacija o redovnom ili neredovnom otplaćivanju kredita, raspolagati i podacima o tome koji klijenti ne plaćaju redovno račune za mobilne telefone.\nGrađani će imati određeni rok, najverovatnije do 60 dana, za izmirenje duga. To znači da će oni koji ni posle dva meseca ne plate račun za mobilni telefon biti zabeleženi u Kreditnom birou, zbog čega bi dužnik imao minimalne šanse da dobije novi kredit od banke.\nDugovanja iz Kreditnog biroa se brišu tri godine posle plaćanja, ali je bankarska politika odobravanja pozajmica ublažena poslednjih godina, pa je i pored zabeleženog kašnjenja moguće dobiti kredit već nakon godinu dana.\nKako je ranije pisano, unos informacija o plaćanju računa za telefone u Kreditni biro jedan je od uslova koji bi Srbija trebalo da ispuni kako bi se bolje rangirala na Duing listi Svetske banke naredne godine. Ovakav potez je sasvim siguran, pogotovo ako se u obzir uzme to da Vlada Republike Srbije želi da kroz dve godine bude među prvih 20 zemalja na Duing listi.\nIzvor: Vebsajt Blic, 14.03.2017.


TRAJKOVIĆ: SRPSKA LISTA JE TVOREVINA I BEOGRADA I PRIŠTINE - Kosova Info\nHome SRB-BIH TRAJKOVIĆ: SRPSKA LISTA JE TVOREVINA I BEOGRADA I PRIŠTINE\nTRAJKOVIĆ: SRPSKA LISTA JE TVOREVINA I BEOGRADA I PRIŠTINE\nČlan Predsedništva Srpskog nacionalnog foruma Momčilo Trajković rekao je u emisiji Slobodno srpski da Aljbin Kurti može da “upropasti” pobedu na proteklim parlamentarnim izborima, ako ostane pri svojoj “veliko-albanskoj ideologiji”.\n“Očekujem da Kosovo dobije Vučića, odnosno da Kurti postane ono što je Vučić u Srbiji. Oni imaju neke sličnosti. Vučić je bio veliki protagosnista i zagovarao Veliku Srbiju, pa je od nosioca te velikosrpske politike danas došao dotle da hoće da pravi komprmise, da se razgraniči, odnosno da postane najveći evropejac”.\n“Njegov odnos prema Srbima i srpskom pitanju, na način kako ga je predstavio u medijima, govori da on taj problem dovoljno ne poznaje ili želi da ga ignoriše. I jedno i drugo je opasno, jer, jeste da je taj srpski element ovde mali, ali je problem veliki i onaj ko ga ne razume i ko ne traži kompromis i rešenje tog pitanja, balansirajući u čitavom kosovskom društvu taj ne razume suštinu”.\n„To Beograd ne krije, ali Priština krije. Dakle, nikada ta lista ne bi bila takva i ne bi bila jača i ne bi mogla da zauzme pozicije da nisu bili prethodni izbori, da oni nisu bili potrebni zbog Briselskog sporazuma i zbog sprovođenja Birslskog sporazuma. Dakle kada su Srbiji trebali, oni su prihvatali Srpski listu i onda im nije smetalo to što je državni projekat. Državni projekat je i jedne, i druge strane, znači, tvorevina i kosovske, i srpske strane i sada, kada se to rodilo, treba i da se ljulja. Način na koji želi Kurti posle svega što se desilo sa Srpskom listom, posle svog tog procesa u kome je ona rođena, stvarala i profilisana ne može da je eliminiše kako bi on hteo“.\nKomentarišući inicijativu Vučića, Rame i Zaeva o stvaranju “Mini-Šengena” na Zapadnom Balkanu, Trajković je kazao da je to rezultat neplodotvornosti politike koja vodi Srbiju, Albaniju i Makedoniju ka Evropskoj uniji.\n“Očigledno su tamo vrata zatvorena i mislim da je ta mala alternativa dobra. Ona ništa drugo ne znači nego uređivanje odnosa na ovom delu Balkana i vrlo je interesantno da su te tri države prihvatile da budu temelji i nosioci jedne takve politike“, ocenio je Momčilo Trajković, gostujući u Slobodno srpski.\nTjetër 'shuplakë' franceze/ Macron kundërshton ‘fenë’ e zgjerimit\nFifi vjen me super baladë\nLiban na korak od građanskog rata: Nakon strašne eksplozije i pada vlade slijedi presuda u Hagu\nMladi su se “pobunili” na društvenim mrežama, ali ćute na političkim mitinzima\nAbrashi nuk e përjashton përfshirjen e PDK-së në Qeveri


Nemiješanje mora | dokazi.com\n« Vjetrovi koji oplodjuju\nEDNA – Dno svijeta »\nSpecifi?nost mora, koja je od strane istraživa?a otkrivena u skoroj prošlosti, u Kur’anu se isti?e na slijede?i na?in: “Pustio je dva mora da se dodiruju, izmedu njih je pregrada i oni se ne miješaju.„ (Ar-Rahman, 19-20) Ova, Kur’anom saop?ena, karakteristika mora – da se me?usobno dodiruju, a da se njihove vode apsolutno ne miješaju – u nedavnoj prošlosti otkrivena je od strane okeanografa. Ustanovljeno je da se, zbog prisutnosti jedne fizi?ke snage, nazvane “površinski napon”, vode susjednih mora ne miješaju. Površinski napon, koji proizlazi iz razli?ite gustine mora, gotovo poput zida spre?ava me?usobno miješanje voda.\nSvakako je zanimljiv momenat da se ova ?injenica nalazi u Kur’anu, što je, opet, još jedan veoma efektan odgovor onima koji tvrde da je Kur’an napisan od strane ?ovjeka, Muhammeda, a.s. Kur’an se pojavio u periodu kada ?ovjek nije imao pojma niti o fizici, ni o površinskom naponu, a niti o okeanografiji.\nSredozemno more i Atlanski okean imaju velike valove, jaka strujanja i plimu i oseku. Iako se voda Sredozemnog mora na Gibraltaru susre?e sa vodama Atlanskog okeana njene karakteristike (gusto?a, temperatura i toplota) ostaju nepromjenjene. Pošto izme?u ova dva mora postoji jedna nevidljiva granica.\n“Ili su kao tmine dubokih mora koje prekrivaju talasi sve jedan za drugim, iznad kojih su oblaci, sve tmine jedna iznad drugih, prst se pred okom ne vidi, – a onaj kome Allah ne da svjetlo ne?e svjetla ni imati.„ (An-Nur, 40)\nDanas sa sigurnoš?u znamo da tmina dubokih mora i okeana vlada na dubini od oko 200 m i dublje. Na ovim dubinama skoro uop?e nema svjetlosti. A, na dubinama preko 1000 m apsolutno je nemogu?e nai?i ni na kakvu svjetlost.12\nPored podataka vezanih za generalnu geografsku gra?u mora i okeana, karakteristike živih bi?a koja tu žive, danas je ?ak mogu?e do?i i do podataka koji govore o koli?ini vode odre?enog mora ili okeana, površini, dubini i sl. Ipak, da bi se došlo do svih ovih podataka, ?ovjek je primoran koristiti se raznim specijalnim pomagalima i podmornicama izra?enim uz pomo? suvremene tehnologije.\nBez ovih pomagala skoro je nemogu?e da ?ovjek dopre do morskih dubina preko 40 m. Uporedo sa tim, bez odre?enih pomagala je apsolutno nemogu?e da ?ovjek dospije i ostane živ na tamnim okeanskim dubinama od oko 200 m. Zbog toga, nau?nici su detaljne podatke o morima uspjeli otkriti tek u skoro vrijeme. Suprotno tome, frazu “tmina dubokih mora” sadržanu u An-Nur suri je Kur’an iznio prije 1400 godina. Iznošenje ovog podatka u Kur’anu i to u periodu kada nije postojalo nikakve tehnologije i kada, prema tome, nije postojalo nikakvo pomagalo pomo?u kojega bi ?ovjek mogao zaroniti u morske dubine, svakako je svojevrsna mudžiza ove uzvišene Knjige.\nUporedo sa navedenim, u istom ajetu sure An-Nur, u formulaciji “…kao tmine dubokih mora koje prekrivaju talasi sve jedan za drugim, iznad kojih su oblaci, sve tmine jedna iznad drugih…”, Kur’an upozorava na još jednu nedavno otkrivenu nau?nu mudžizu:\nNau?nici su nedavno otkrili da “na površini morskih slojeva sa razli?itom gustinom postoje unutrašnji valovi koji ?ine granicu izme?u ovih slojeva”. Unutrašnji valovi prekrivaju dubine mora i okeana, pošto duboka mora posjeduju ve?u gusto?u vode na dubinama u odnosu na površinsku vodu. Unutrašnji valovi se ponašaju kao površinski valovi. Kao i vanjski valovi, i unutrašnji valovi se mogu razbijati. Unutršnji valovi se ne mogu primijetiti prostim ljudskim okom, jedino su uo?ljivi prilikom istraživanja promjena temperature i slanosti mora ili okeana.\nPodatak iznesen u navedenom kur’anskom ajetu je u apsolutnom skladu sa navednim objašnjenjem. Bez provo?enja odre?enih istraživanja, ?ovjek je u stanju uo?iti jedino valove koji su na površini mora, dok je unutarnje talasanje apsolutno nedostupno. Ali, u suri An-Nur Allah upozorava na drugi oblik talasanja koje se pojavljuje na morskim dubinama. Neosporno je da je i ova ?injenica, koju su nau?nici nedavno uspjeli otkriti, jedan od pokazatelja da je Kur’an rije? Sveznaju?eg, Allaha, dž. š.\nPrema mjerenjima na?injenim uz korištenje suvremene tehnologije, ustanovljeno je da se 3-30% sun?eve svjetlosti reflektira kroz površinu mora. Na prvih 200 metara se, jedna za drugom, upija svih 7 boja svjetlosnog spektra, od kojih plava ostaje zadnja.\nNa dubinama preko 1.000 m. je apsolutno nemogu?e nai?i na bilo kakve tragove svjetlosti. (slika gore) Na ovu ?injenicu je još prije 1400 godina upozoreno u Kur’anu, u 40. ajetu poglavlja An-Nur.\nNa skici su predstav-ljeni unutrašnji talasi, koji se formiraju izme?u dva sloja voda sa razli?itim gustinama. Donji od ovih slojeva je guš?i u odnosu na gornji. Ovu ?injenicu, koju je Kur’an – u 40. Ajetu poglavlja An-Nur – iznio prije 14 stolje?a, nauka je otkrila tek u skorije vrijeme.\nThis entry was posted on Sunday, August 22nd, 2010 at 13:21\tand is filed under Geografija i geologija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Both comments and pings are currently closed.


WYAlp doo/ Alpar Auto - Podaci i oglasi prodavca | Sasomange oglasnik\nPolovni automobili (10938)\nHavarisani automobili (39)\nAuto tehnika (1035)\nOstala oprema za auto (674)\nTransportna vozila (1480)\nRezervni delovi i oprema (93484)\nRezervni delovi za automobile (66375)\nOdržavanje vozila i Auto kozmetika (9286)\nAudio, video i navigacija (3762)\nFelne i ratkapne (5074)\nAuto gume (13209)\nMoto svet (4248)\nRezervni delovi za motore (1530)\nPoslovni prostori (2232)\nPoslovni prostori (2411)\nMobilni telefoni (5807)\nOprema za mobilne telefone (98680)\nLaptop računari (2079)\nOprema za računare (20610)\nTastature i kompleti (3154)\nPodloge za miša (419)\nPower Bank eksterne baterije i baterije (4406)\nKablovi i adapteri (8929)\nMrežni kablovi (976)\nUSB kablovi (1195)\nOptički kablovi (83)\nHDMI kablovi (496)\nDigitalni adapteri i kablovi (1021)\nAnalogni audio/video adapteri i kablovi (455)\nVGA kablovi (179)\nDisplayPort kablovi (100)\nDVI kablovi (78)\nOstali kablovi (4006)\nRačunarske komponente (14359)\nGrafičke karte (404)\nOptički uređaji (935)\nKuleri i oprema (1785)\nSmeštanje podataka (834)\nKonzole za igranje (1518)\nSony PlayStation (736)\nRetro konzole (507)\nSony PlayStation (3150)\nOprema za televizore (2586)\nNosači i police (598)\nSet Top Box i Smart TV Box (233)\nOstala oprema za TV (912)\nKućni bioskop (341)\nDodatna oprema (6810)\nOstale mašine (643)\nRezervni delovi i oprema (11160)\nPriključne mašine (1572)\nAgro prikolice (135)\nSemena i sadnice (605)\nMesarske mašine (5)\nDomaći proizvodi (283)\nDuvački instrumenti (245)\nDodatna oprema (7792)\nStudijska oprema (2860)\nAudio oprema (3982)\nHi-Fi sistemi (518)\nMP3/MP4 plejeri (102)\nŽenska odeća (13593)\nKaputi i mantili (476)\nTrudnička garderoba (42)\nŽenska obuća (8102)\nMuška odeća (7434)\nKaputi i mantili (55)\nMuška obuća (3665)\nPapuče i japanke (399)\nTašne i torbe (2795)\nŠeširi, kape i beretke (380)\nAksesoari za kosu (33)\nAuto sedišta (1474)\nDečija kolica (2454)\nKrupna bebi oprema (2452)\nSitna bebi oprema (3662)\nOdeća i obuća (11983)\nOdeća za bebe (3365)\nOdeća za decu (5239)\nDečije sobe (2474)\nDečiji nameštaj (2206)\nElektrični uređaji (268)\nPredsoblja i cipelarnici (386)\nKlub i set stolovi (1013)\nKomadni nameštaj za sedenje (1276)\nTV police, police i dodaci (742)\nKreveti i dušeci (1787)\nOrmari i garderoberi (501)\nKupatilski nameštaj (3002)\nStilski nameštaj (1148)\nOdlaganje stvari (122)\nKancelarijski nameštaj (1455)\nKućni uređaji (24494)\nAparat za galete (159)\nAparat za kokice (84)\nAparat za krofnice (17)\nAparati za vodu (58)\nFiksni telefoni (388)\nGrejalice, radijatori (1814)\nKafe aparati / Džezve (675)\nKuhinjske vage (456)\nKuvala za vodu (589)\nMašine za mlevenje mesa (219)\nMašine za pranje sudova (625)\nMašine za šivenje (236)\nMašine za sušenje veša (256)\nMikrotalasne rerne (371)\nMultipraktik aparati (105)\nOvlaživač vazduha (262)\nPica pekač (46)\nPlinske boce (12)\nPosuđe za kuvanje (530)\nRashladne vitrine (94)\nUređaji protiv insekata (181)\nNega i zdravlje (4579)\nAparati za manikir (41)\nFen za kosu (729)\nKozmetička ogledala (56)\nMašinice za šišanje (244)\nPegle za kosu (438)\nUređenje doma (33896)\nĆebad, jorgani (49)\nElektrično ćebe, jorgan, prostirka (47)\nKante za smeće (10)\nKuhinjske sitnice (1374)\nOprema za kupatila (1688)\nRazne kuhinjske potrepštine (307)\nSveće i svećnjaci (255)\nTapete i nalepnice (5123)\nTepisi i staze (1783)\nZidni satovi, budilnici (843)\nUređenje dvorišta i terasa (7236)\nBaštenske ljuljaške (229)\nGrejna tela (43)\nSušenje veša (83)\nAlati i zaštitna oprema (22422)\nElektrični alat (6100)\nRučni alat (8014)\nBaštenski alati (2134)\nGrađevinske male mašine (249)\nOstali alat (5759)\nZaštitna oprema (165)\nGrađevinske mašine (687)\nKosačice, trimeri (158)\nMašine za cepanje drva (7)\nGrađevinski materijal (5793)\nDrvena građa (233)\nDrvena vrata (154)\nDrveni prozori (31)\nElektro instalacije (660)\nPodne obloge (80)\nPVC stolarija (221)\nSlavine, tuševi i creva (226)\nLovačko ili vazdušno oružje (242)\nOprema za lov (1174)\nRibolovačka oprema (489)\nVodeni sportovi (619)\nPlivanje i vaterpolo (126)\nFitnes oprema (3318)\nFitnes rekviziti (1075)\nSportovi sa loptom (515)\nTrotineti, skejt, roleri i rošule (1216)\nNavijački rekviziti (163)\nOstali sportovi (1082)\nPsi sa papirima (1316)\nPtice i papagaji (51)\nAntikvitetne knjige (905)\nBiznis i ekonomija (203)\nDomaći pisci (2612)\nKlasična književnost (649)\nKnjige za decu (1945)\nKompjuteri i internet (104)\nMarketing i menadžment (138)\nReligija i mitologija (656)\nZdravlje, sport i lepota (463)\nŠkolski program (13584)\nUdžbenici osnovna škola (1592)\nUdžbenici srednja škola (2390)\nŠkolska oprema (4541)\nKancelarijski materijal (4443)\nDruštvene igre (874)\nUmetničke slike (1784)\nOrdenje i činovi (43)\nOružje i oprema za oružje (105)\nEtno stvari (111)\nPlaninski turizam (458)\nStan na dan (105)\nServis i usluge za vozila (1902)\nŠlep služba (104)\nGrađevinske usluge (1117)\nIskop, rušenje, zemljani radovi (49)\nMolersko-fasaderski radovi (159)\nParketarski radovi (44)\nPostavljanje izolacije (26)\nVodoinstalaterske usluge (79)\nOstale građevinske usluge (230)\nServis i popravka (791)\nZanatske usluge (503)\nČišćenje i održavanje (630)\nČišćenje stambenog prostora (87)\nČišćenje poslovnog prostora (41)\nČišćenje nameštaja (67)\nČišćenje stambenih zgrada (16)\nStrani jezici (199)\nSrpski jezik (63)\nPomoć pri izradi diplomskih i seminarskih (82)\nKnjigovodstvo i računovodstvo (90)\nPromocija i marketing (41)\nZdravstvene usluge, čuvanje i nega (394)\nNega starih i bolesnih (88)\nČuvanje dece | Dečji vrtići (25)\nNega lica i tela (913)\nKozmetičke usluge (296)\nProslave, organizacija, ketering (2858)\nOrganizacija proslava (64)\nKetering, priprema i dostava hrane (740)\nIzrada kolača i torti (468)\nFotografske usluge (58)\nOstale nenabrojane usluge (88)\nOstale usluge (645)\nNautička oprema (1706)\nBrodski motori (131)\nMedicinska oprema i pomagala (2108)\nIndustrijske sirovine (119)\nLepota i nega (3681)\nVeštački nokti i oprema (396)\nOstali kozmetički aparati (2682)\nUgostiteljska i trgovinska oprema (2485)\nSve ostalo (10543)\nWYAlp doo/ Alpar Auto\nID oglašivača: 0000G0IA\nRadnja registrovana Oglašivač od: 24.09.2020.\nPrivredno društvo za prodaju motornih vozila sa vise od 10 godina rada u ovim segmentima. Prodaja i uvoz vozila iz inostranstva i po vasoj narudzbi, kao i prodaja novih radnih masina, prikolica i rasipaca stajnjaka.\nČast nam je i zadovoljstvo da Vam prenesemo, da su utovarivači marke Kaiwei vec 6 godina sa nama u Srbiji.\nPre šest godina prvi utovarivač je testiran na nasoj farmi, gde u svakom momentu možete lično isprobati sada već usavršene modele naših utovarivača. ZASTUPAMO TRI PROIZVODJAČA IZ KINE: KAIWEI, TAIAN i EVERUN. Zavisno od Vaših potreba (poljoprivreda, veća visina utovarivanja ili hobi mašina), nudimo Vam mogućnost konstruisanja utovarivača koji će najviše odgovarati Vašim potrebama.\nWYALP DOO je jedini ovlasceni distributer u Srbiji za Poljsku fabriku prikolica CYNKOMET. U nasoj ponudi imamo prikolice i rasipace stajnjaka svih modela. Prednost ovih proizvoda sto pocinkovana. Nudimo kompletnu paletu proizvoda Cynkomet, uz pun servis i podršku sa rezervnim delovima. Garancija na prikolice 2 godine.\nKako bi zadovoljili velika očekivanja naših kupaca, postepeno razvijamo, širimo asortiman proizvoda i povećavamo kvalitet naših usluga.\nSa naše strane obećavamo konkurentne cene, profesionalnu uslugu i blagovremeno ispunjavanje narudžbenih naloga.\nDOO WYALP PRIVREDNO DRUŠTVO ZA PRODAJU MOTORNIH VOZILA BAČKA TOPOLA\nSeverno-Bački okrug, Bačka Topola, Staromoravički put 6\nRENAULT MEGANE 1.5 DC\nRENAULT KANGOO 1.5 DCI -uskoro\nRENAULT KADJAR 1.5 DCI INTENS - uskoro\nRENAULT CLIO 1.5 DCI - uskoro\nOPEL INSIGNIJA 1.4 TURBO -uskoro\nOPEL CORSA 1.3 CDTI -uskoro\nOPEL ASTRA 1.6 CDTI -uskoro\nOPEL ASTRA 1.0 TURBO - uskoro\nMERCEDES BENZ V-KLASA 250D 4MATIC\nFORD KUGA 2.0 TDCI TITANIUM - uskoro


Bacio frižider sa litice, za kaznu morao da ga izvuče na vrh | N1 Srbija\nBacio frižider sa litice, za kaznu morao da ga izvuče na vrh\n03.08.2019. |09.56 |\nMuškarac koji je sa vrha jedne litice u Španiji bacio stari frižider podsmevajući se tako recikliranju, moraće da ga izvuče nazad kako bi ga se rešio na propisani način. I uz to ga čeka sud.\nMuškarac je uz pratnju policije morao da izvuče frižider iz provalije u koju je prethodno ubačen. Sud u Almeriji na jugu Španije treba da odluči da li će mladi Španac biti kažnjen samo prekršajno ili će se teretiti i krivično za "zločin protiv životne sredine".\nŠpanija frižider životna sredina\nItalijanski Vog u januaru bez fotografija 05.01.2020.\nBoze kakva budala!\nTo je drzava, verovatno tamo ne znaju drugacije, nego da poštuju zakone. Srbija kolonija\ne ovo je sudija.. nije samo kazna vazna nego i obrazovanje okrivljenog..nek se oznoji malo (ili u ovoj prilici malo vise) , pa mu vise nikada nece pasti na pamet da uradi nesto slicno. tako nesto bi trebalo i sa nasom prebesnom omladinom..kad naprave glupost nek rade nesto tesko par dana (pored novcane) kazne..pa da vidis reda..


JAD I BEDA: Živeli s lešom, ali ne iz koristi | Mondo Portal\nJagodina Ziveli pored umrle starice.html\nJAD I BEDA: Živeli s lešom, ali ne iz koristi 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 27.03.2018. / 20:51 20:55\nIzvor MONDO/Fonet 27.03.2018. / 20:51 20:55\nPosle prijave komšija i rođaka, policija je u Glogovcu kraj Jagodine u porodičnoj seoskoj kući pronašla telo starice D.M (82), koja je živela sa suprugom i sinom. Pretpostavljene okolnosti smrti ostavljaju gorčinu u ustima.\nTelo je bilo raspadnuto i tužilac je naredio obdukciju, a prvi nalazi govore da je reč o prirodnoj smrti i za sada nema osumnjičenih za staričinu smrt.\nKomšije i rođaci su primetili da nema starice, dugo je nisu viđali u dvorištu i po selu i zbog toga su pozvali policiju.\nKrio očev leš zbog penzije\nA jedan "sumnjivi" detalj koji je zapao za oko policiji, daje opori ukus celoj priči. Njena minimalna penzija nije podizana iz pošte, tako da se ne radi prikrivanju smrti iz koristoljublja, slučaj koji je viđan po Srbiji.\nKada su policajci pitali supruga i sina pokojnice zašto nisu sahranili baku, oni su dali bizaran ili potresan odgovor, već zavisi kako gledate na stvar, da nisu iimali novca za sahranu i da su čekali prijatelja iz inostranstva da dođe oko Uskrsa" i od njega pozajme.\njagodina leš siromaštvo\n28.03.2018. / 16:49\nko god je ovo disl. neka isto ovako zavrsi!\n28.03.2018. / 16:40\nBaш јадно. Овде су залазали сви. И социјална служба, и општина и Држава. Толико о Палминој Јагодини.\n28.03.2018. / 11:40\nBaš jad i beda!Jadni ljudi!Strašno da ne možeš najrodjenijeg dostojno da sahraniš.Baš sam se naježila kada sam čitala!


Dodela Gremi nagrada, zvezde večeri Tejlor Svift i Kendrik Lamar | Novosadski informativni portal 021\nDodela Gremi nagrada, zvezde večeri Tejlor Svift i Kendrik Lamar\nReper Kendrik Lamar, pop zvezda Tejlor Svift, kantautor Ed Širan, kao i hit "Uptown Funk" Marka Ronsona i Bruna Marsa, obeležili su sinoćnu, 58. dodelu muzičkih nagrada Gremi.\nZabava 16.02.2016. | 10:13 > 10:42\nNajviše nagrada u Los Anđelesu su odneli Kendrik Lamar i Tejlor Svift. Američki reper je imao čak 11 nominacija, od čega je osvojio pet Gremija, među kojima su za najbolju rep pesmu i rep album.\nTejlor Svift je za svoj album "1989" odnela Gremije za album godine i najbolji vokalni pop album, a sa Lamarom je podelila nagradu za najbolji muzički video za pesmu "Bad Blood".\nGremi za ploču godine osvojio je duo Mark Ronson i Bruno Mars za hit "Uptown Funk", koji im je doneo i nagradu za najbolje pop izvođenje u duetu/grupi.\nBluz-soul bend "Alabama Shakes" je osvojio tri Gremija - za najbolje rok izvođenje i rok pesmu "Don`t Wanna Fight", kao i za najbolji alternativni album "Sound & Color".\nBritanski kantautor Ed Širan osvojio je svoj prvi Gremi za najbolje solo pop izvođenje pesme "Thinking Out Loud", koja je proglašena i pesmom godine. Svoj prvi gremi je osvojio i Džastin Biber za najbolju dens ploču zajedno sa didžejevima Skrileksom i Diplom.\nNagradu za najboljeg novog izvođača dobila je Megan Trejnor, američka pevačica čiji je debi album "Title" došao na prvo mesto Bilbordove liste najprodavanijih albuma, i sa kojeg je skinuto nekoliko hit singlova, među kojima i najpoznatiji "All Abouth That Bass".\nDokumentarac o Ejmi Vajnhaus osvojio je nagradu za najbolji muzički film. U konkurenciji su bili "The Wall" Rodžera Votersa, "Sonic Highways" Foo Fightersa i "Mr. Dynamite: The Rise of James Brown", čiji je koproducent Mik Džeger. Takođe, bivši američki predsednik Džimi Karter (91) po drugi put je osvojio nagradu Gremi i to u kategoriji najboljeg albuma izgovorene reči, za audio verziju njegovih memoara, pod nazivom "A Full Life: Reflections at 90".\nTrosatni šou u Stejpls centru u Los Anđelelsu je bio prilika i za iskazivanje poštovanja prema veličini pokojnog Dejvida Bouvija, što je učinila Lejdi Gaga u psihodeličnom nastupu u kojem je, obučena u neke od njegovih kostima, izvela medli od 10 Bouvijevih hitova.


Vreme 1459 - Bjork – 25 godina od albuma »Debut«: Silovito srecna -->\n...i njen album "Debut"\nKad se posle preseljenja u Englesku, na maloj etiketi One Little Indian, pojavio njen prvi vanislandski solo album pod imenom "Debut" (1993), bio je to po svemu iznenađujući događaj, što je po dometima nadmašio svačija očekivanja. Dovoljno je reći da je izdavač planirao tiraž od 40.000 primeraka, za nešto što se dosad prodalo u 4.700.000, osvajajući prva mesta na izborima za najbolji album godine u tako disparatnim muzičkim izdanjima, kao što su New Music Express, The Face i The Wire. Ogroman odziv publike bio je posledica činjenica da se ovde radilo o svojevrsnom senzualnom manifestu rave generacije – album ne samo da je ovekovečio odrastanje u vremenima prvih velikih dance partyja, kad je to još bila underground kultura, nego je i dao pravac klupskoj plesnoj muzici ka mejnstrimu, pa se ovde house elementi prvi put rutinski pojavljuju unutar tkiva pesama, što je danas tako neizbežan standard. Uz to, Debut je dao okvir za žensko samooblikovanje u ubrzanom svetu savremene pop muzike, spajajući ljubavnu strastvenost sa ledenim tehnologijama novih vremena koja su tek dolazila. Ovo je takođe jedan od prvih albuma koji su u muzici za široki ukus utemeljili postmoderni stilski kolažni pristup i nadilaženje žanrova kao estetski princip… Debut je u stvari sve to i mnogo više od skupa ovih delova – jer nas vodi na svima razumljivo, dirljivo putovanje kroz buku gradske usamljenosti na kraju jednog veka.\nBjork je svojom pojavom mapirala puteve ka budućnosti, postajući standard za sutra – ako slučajno mislite da je sve počelo od hip hopa i da je Beyonce obrazac samosvesne žene novog doba, ipak proverite kako Bjork ili PJ Harvey pevaju modernim jezikom o tome, mnogo pre. Od njih je nekako u pop svetu konačno postalo normalno biti žena, bez uslova – a ne ono što muškarci vide i diktiraju kao primeren oblik proizvoda koji se od nje može napraviti. Ako ništa drugo, devojačko tržište je tek sa dolaskom devedesetih godina ojačalo do te mere da je industriju zabave dovelo do tačke na kojoj je bilo neophodno da se podvuče crta i počne nešto novo – posle deset do petnaest godina panka, "novog talasa" i konačno alternativne rok kulture sa svojim insistiranjem na jednakosti polova, nije bilo više načina da se sakrije kako ne postoji moralno opravdanje za svrstavanje žena u manjinu o kojoj drugi brinu.\nBilo je to sjajno za pop kulturu, koja je odjednom dobila novu imaginaciju tamo gde ju je najmanje očekivala, mada je bilo očigledno – u sferi feminine istorije življenja na ovom mestu koga svojim svetom zovemo, ali tako često nećemo da čujemo druge kad o njemu pričaju. Sa te strane, Bjork je istorijska pojava čijim naletom je izvrgnut ruglu svaki preostali pokušaj da se dominacija samo jednog pogleda dalje produžava, u globalizovanom društvu koji je uskoro učinilo sve glasove mogućim i javnim, bar u teoriji, ne ostavljajući više mesta ni za kakvo "žensko pismo" i slična omeđena igrališta i opravdavajuće kategorije. Ili imaš šta da kažeš, ili nemaš.\nOTKRIĆE SVETA: Debut je svojevremeno bio čudo između ostalog i zbog toga što je Bjork bila kompletan autor: ne treba nikad zaboraviti da je ona sve svoje albume od početka ne samo sama pisala, već i producirala – ovde uz sjajnog Nelija Hupera iz originalne bristolske trip-hop ekipe "Wild Bunch" (Masiv atak, Soul II Soul), ali odtad, samo sa saradnicima koji su sledili njenu umetničku instrukciju. Niz tehničkih inovacija koje je primenila nastavio se do danas, te smo je u godinama koje su usledile sretali kao vlasnicu jednog od prvih vebsajtova (još 1994!), producenta koji muziku edituje pro tools programom u kućnim uslovima (još 1998!), artistkinju koja primenjuje aplikacije i virtualnu realnost kao legitiman način praćenja novog albuma, od momenta kad je to postalo ekonomski održivo.


Avganistan, Amerika i Talibani: Ofanziva Talibana sve veća – žestoki sukobu na jugu Avganistana\nIzvor: Danas, 03.Avg.2021, 10:21\nGetty Images Talibani i avganistanska vojska vode žestoke borbe za grad Laškar Gah, prestonicu provincije Helmand. Strateši gledano, ova bitka je veoma važna jer bi to mogao da postane prvi glavni grad neke provincije koji su Talibani osvojili. Hiljade ljudi je pobeglo u grad iz seoskih područja, a avganistanska i američka avijacija pokušavaju da uspore […]\nTalibanska ofanziva se zahuktala prethodnih, pre svega zato što je baš u tom periodu američka vojska počela da se povlači iz Avganistana posle 20 godina...Talibani i avganistanska vojska vode žestoke borbe za grad Laškar Gah, prestonicu provincije Helmand...Strateški gledano, ova bitka je veoma...


Pozorište | Super Radio - Page 3\nPočela prodaja karata za Nišville Jazz Teatar\navgust 6 Kultura, Najave, Vesti, Vesti iz kulture bez komentara\nPrateći program Nišville Jazz Festivala ove godine će obogatiti i jednim novitetom. Naime uvod u Jam Sassion, koji će se tokom festivalskih večeri održavati u jedinstvenom ambijentu dvorišta Banovine (na samo 100 metara ...\nTraži se najbolji stand up komičar\njun 25 Kultura, Najave bez komentara\nKupina bioskop u potrazi je za najboljim stand up komičarem koji će imati svoj televizijski šou na Happy televiziji. Audicija biće održana u utorak 9. jula od 20 sati, a ulaz je slobodan.\nNiško pozorište lutaka ugostiće u utogak 4. juna reditelja Narodnog pozorišta iz Beograda, Božidara Đurovića i reditelja Radio Televizije Srbije Petra Stanojlovića.\nPredstava „Slike sa izložbe“ na festivalu u Subotici\nmaj 23 Kultura, Vesti iz kulture bez komentara\nČlanovi ansambla niškog Pozorišta lutaka učestvuju na XX Međunarodnom festivalu pozorišta za decu, koji se održava od 19. do 25. maja 2013. godine u Subotici. Pozorište lutaka Niš nastupa u petak, 24. maja u 18:00 sati u...\n„Bajka o vitezu bez konja“ u niškom Porištu lutaka\nPredstava ansabla Pozorišta mladih iz Novog Sada „Bajka o vitezu bez konja“ biće izvedena u utorak, 14. maja 2013. godine na sceni Pozorišta lutaka u Nišu u dva termina od 11 i od 13 sati. Predstavu „Ba...\n„Slepi miš“ na sceni Narodnog pozorišta\nOpereta Johana Štrausa - "Slepi miš" premijerno će biti izvedena u sredu 22. maja na sceni Narodnog pozorišta u Niša.\nPreminuo prvak drame niškog pozorišta\napril 9 Kultura, Vesti iz kulture bez komentara\nDragan Žikić, prvak drame Narodnog pozorišta u Nišu, preminuo je u svojoj 77. godini u ponedeljak 8. aprila od moždanog udara. U niškom pozorištu kažu da je Žikić „pripadao plejadi izvrsnih glumaca“ a ostaće ...


Psiholozi tvrde - tetke su tanka spona između dece i roditelja - Zenski Magazin\nPsiholozi tvrde – tetke su tanka spona između dece i roditelja\nby ZenskiMagazin February 23, 2021, 9:24 am 494 Views\nMajke, rađajte deci sestre, jer one jednog dana postaju tetke, a tetke su najlepši, nezamenjivi dar svakom detinjstvu, kazivao je velikan pisane reči Duško Radović, sa čijim se rečima slažu i mišljenja i studije psihologa.\nPsiholozi navode da čarolija tog divnog odnosa počinje od rođenja deteta i traje zauvek.\n“Kada sazna da je postala tetka, to je dan za slavlje i u srcu svake žene pojavi se ponos. A tek kada to dete odraste, ponos i izražen zaštitnički instinkt postaju osnovna osećanja koja prožimaju tetku. Pored velike ljubavi, najvažnije su velika podrška i tolerancija, koje svaka tetka pokazuje u životima dece”.\nStruka navodi da tetke imaju neverovatan uticaj na decu i sa decom svojih sestara ili braće mogu da razvijaju poseban odnos, a sećanja na tetku kroz život odnose se na zabavne trenutke, šale i igre, ali i na ozbiljne razgovore i savete.\nTetka daje odlične savete, čuva tajne i rado će sa vama podeliti svoja iskustva. Sa tetkom možete razgovarati o svemu onome o čemu vam je neprijatno s roditeljima.\nTetka je uvek tu kada je potrebno i može biti značajan deo životnog iskustva deteta. Deca se osećaju posebno u prisustvu tetke. Ona je prisutna u svim bitnim trenucima u životu: polazak u školu, rođendani, sportska takmičenja, mature, venčanja…\nTetka može biti alternativni primer porodice, karijere, odnosa, hobija ili vrednosti i može vam biti pozitivan uzor u životu.\nKod sukoba s roditeljima tetka može biti od velike koristi. Naime, deca će pre poveriti tetki probleme nego roditeljima i ona može pomoći u svim nesuglasicama koje kroz odrastanje deca budu imala sa majka i očevima.\n“Zamena” za roditelje\nKada su roditelji zauzeti ili su na putu, tetke mogu mnogo da pomognu pružajući pažnju i ljubav. Pored toga, tu je i praktična pomoć. Ako je mama odsutna, tetka može da pripremi obrok ili da pomogne pri pisanju domaćeg zadatka. Posle roditelja, tetka može da postane najbliža osoba detetu.\nTetka će uvek podržati dete, bez obzira na to o čemu da je reč: o sportu, hobiju, školi ili nekom drugom interesovanju deteta. Ako se dete suoči sa neodobravanjem, tetka može uvek da pronađe način da pruži ohrabrenje.\nTetke “ne treniraju strogoću”, ali nežnošću i blagim rečima i te kako znaju da budu autoritet. Njih deca poštuju iako nikada ni glas ne povise. U tetkinom društvu je lepo, jer se ona nikad ne ljuti i nikad ne ljuti sestriće i bratance.\nTetka je dragocena za odrastanje i vaspitavanje mališana, ali samo na indirektan način. Ona i ne treba da deluje na decu kao roditelj, već bi trebalo da bude tanana spona između dece i roditelja. Zato su roditelji koji imaju sestre pravi srećnici, navode psiholozi.


BORAC POBJEGAO IZ ZONE ISPADANJA! - FK BORAC BANJALUKA FK Borac Banjaluka\nObjavljeno: 01.05.2016. u 11:09\nBORAC POBJEGAO IZ ZONE ISPADANJA!\nFudbaleri Borca savladali su sinoć na Gradskom stadionu, u okviru 27. kola Premijer lige, ekipu Slavije, direktnog konkurenta u borbi za opstanak, rezultatom 2:1 i tri kola prije kraja sezone konačno pobjegli iz zone ispadanja. Naime, 270 minuta prije kraja takmičenja Borac je deseti sa 32 boda, dok je Slavija sada jedanaesta sa bodom manje.\nIzabranici Borčeta Sredojevića stigli su do rezultatske prednosti u posljednjem napadu u prvom poluvremenu: sa desne strane je centrirao Maletić, Đilas u skoku nije zahvatio loptu koja je na suprotnoj stativi stigla do Radinovića, koji „hvata volej“ i postiže svoj treći gol u posljednja tri kola, a ukupno peti od početka takmičenja.\nGosti su izjednačili u 67. minutu: izveden je korner, a najviši u skoku pred golom Branislava Ružića bio je Zoran Marušić. Ipak, da zlata vrijedni bodovi ostanu u gradu na Vrbasu pobrinuo se Lazar Marjanović osam minuta prije kraja utakmice: Milosavljev je šutirao sa distance, golman Lučić kratko odbio loptu na koju je natrčao Borčev krilni napadač i pospremio je u mrežu.\nU narednom kolu, koje se igra već u srijedu od 17 časova, Borac će gostovati na Pecari ekipi Širokog Brijega.


Igra prestola, ep. 5 - HBO Srbija\nIgra prestola, ep. 5\nRežiser: Brian Kirk\t 2011 | 52 minuta\nI dok izdaja, požuda, intrige i natprirodne sile tresu sva četiri ugla kraljevstava, njihova krvava borba za Gvozdeni tron imaće nepredvidive i dalekosežne posledice. Zasnovana na bestseler serijalu knjiga fantastike „Pesme leda i vatre“, Džordža R. R. Martina, nova serija „Igra prestola“, ovog proleća, ekskluzivno na HBO, startuje svoju sezonu od deset epizoda. Serija „Igra prestola“ prati kraljeve i kraljice, vitezove i odmetnike, lažove i plemiće u nadmetanju za vlast. Na početku serije, kralj Robert Barateon, oženjen Sersejom Lanister iz bogate i korumpirane porodice Lanisterovih, poziva lorda Edarda „Neda“ Staraka da dođe na jug i pomogne mu u upravljanju kraljevstvom nakon sumnjive smrti njegove desne ruke. U međuvremenu, sa istoka se javlja pretnja prestolu, u vidu prognane princeze Deneris i njenog brata Viserisa, čija je porodica mnogo godina vladala kraljevstvima, pre njihovog krvavog progonstva. Čuju se i glasine o neobičnim stvarima koje se odigravaju na obodu kraljevstava, severno od zida, gde Džon Snou, Nedov vanbračni sin, postaje član bratstva Noćne straže, zakletog da zaštiti kraljevstva. Epizoda 5: Izbezumljen vešću o savezništvu Deneris sa Dotracima, Robert naređuje preventivni napad na Targarjene, što stavlja tačku na njegov odnos sa Nedom. Zarobljeni Tirion pomaže Kejtlin, ali zato u Gnezdu Sokolovom nailazi na hladan doček njene sestre Lize, udovice Džona Erina. Sansa je očarana zanosnim ser Lorasom Tirelom, poznatijim kao Vitez od Cveća. Arja sasvim slučajno čuje da se kuje zavera protiv njenog oca.\nIgra prestola ep. 5


Beč ili srpsko putovanje u Kanosu\nNakon prva tri kruga kruga bečkih pregovora o decentralizaciji vlasti na Kosovu i Metohiji, sa više strana je konstatovano da na tim pregovorima nije postignut nekakav naročiti napredak. Tri su ključna razloga za to:\nPrvi razlog je nepopustljiv stav albanske strane, čija se pregovaračka taktika svodi na čuvenu preporuku Mortona Abramovica – «Ćuti i čekaj nezavisnost». Naime, od trenutka pripreme za pregovore u Beču, odnosno usvajanja platforme za pregovore, preko stavova koje su članovi albanskog tima iznosili o prva tri kruga pregovora, do prejudiciranja neuspeha pregovora i na četvrtom krugu zakazanom za 4. maj (1), albanska strana dosledno zastupa stav da na bečkim pregovorima o decentralizaciji neće biti postignut nikakav dogovor (2), te da će to biti razlog da Ahtisari izvesti Savet bezbednosti UN o neuspehu pregovora, nakon čega bi, smatraju albanski „pregovarači“, Savet bezbednosti doneo odluku, odnosno praktično nametnuo rešenje budućeg statusa Kosmeta koje bi u sebi sadržavalo i „prihvatljiv“ plan o decentralizaciji (pri tome se podrazumeva da bi takvo rešenje bilo nametnuto isključivo srpskoj strani, tj. «Beogradu») (3).\nDrugi razlog je principijelan, konzistentan i evolutivan stav srpske pregovaračke strane, čiji plan o decentralizaciji Kosmeta se zasniva na jasnim principima i na logičnim argumentima - ukratko, srpska delegacija insistira na tome da se srpskim opštinama i enklavama na Kosmetu prizna pravo na punu autonomiju u oblastima - obrazovanje, zdravstvo, kultura, socijalna politika, vera, zaštita kulturnog i verskog nasleđa, kao i pravo na proširenu (dakle, ne potpunu) autonomiju u oblastima lokalnog sudstva i policije, što je potpuno prirodan zahtev u uslovima elementarne ugroženosti i nesigurnosti u kojoj već sedam godina žive Srbi na Kosmetu. Drugi zahtev srpske strane je pravo na horizontalno povezivanje srpskih opština uz pravo na direktne veze srpskih opština s Beogradom, u oblastima u kojima imaju punu autonomiju. Treći zahtev jesu čvrste ustavne garancije koje će srpske opštine imati u jednom opštem sporazumu u vezi s tim njihovim novim pravima. Odbijanje ovog plana od albanske strane sa obrazloženjem da proširene veze srpskih opština mogu da vode ka formiranju srpskog entiteta je potpuno nelogično, jer taj plan podrazumeva saradnju srpskih opština ( koje nisu teritorijalno povezane) i međuopštinskih zajednica sa Beogradom u oblastima koje sobom ne nose «državni kapacitet» u užem smislu (obrazovanje, kultura, zdravstvo i dr.) i podrazumeva puno finansiranje i su-finansiranje pomenutih oblasti/delatnosti iz budžeta Srbije, i to u situaciji gde minoran kosovski budžet, koji se uglavnom puni stranim donacijama, nije dovoljan da podmiri ni ogromne rashode finansiranja privremenih kosovskih organa i institucija, niti socijalne rashode većinski nezaposlenog (u srpskim naseljima procenat nezaposlenih dostiže i 90%) i krajnje osiromašenog stanovništva Kosmeta. (4)\nDodatni «problem» za uspeh pregovora, u smislu u kojem ga očekuje Ahtisarijev tim, predstavlja i (neočekivano) jedinstvo srpskih pregovarača, kao i način na koji srpski tim zastupa svoju poziciju na bečkim pregovorima – naime, argumentima i činjenicama koje je vrlo teško osporavati, jer se zasnivaju na međunarodnim pravnim standardima i na realnoj situaciji na Kosmetu (za razliku od tzv. «Sijera Leone» argumenata albanske strane). (5)\nTreći razlog za neuspeh dosadašnjih pregovora predstavlja pristrasnost, odnosno očigledna naklonjenost Ahtisarijevog pregovaračko-posredničkog tima prema albanskoj pregovaračkoj strani. Postoje brojni razlozi za ovakvu ocenu, od kojih će ovde biti pomenuta dva: prvo, u dokumentu koji je Ahtisarijev zamenik Alber Roan, u sklopu priprema za treći krug pregovora u Beču, dostavio albanskoj i srpskoj strani (tim redom), a koji je tom prilikom predstavljen kao neka vrsta rezimea dotadašnjih razgovora, nalaze se, osim odredbi o kojima se uopšte nije razgovaralo na prve dve sesije razgovora o decentralizaciji (Treba li posebno napominjati da su te nove, ex-nihilo odredbe inkompatibilne sa odgovarajućim odredbama srpskog plana?), i pojedine odredbe kojima se direktno prejudicira budući status Kosmeta – na primer, u jednom članu Roanovog teksta buduća saradnja srpskih opština i zajednice srpskih opština sa «Beogradom» označava se kao «prekogranična saradnja». (6)\nInače, nakon «neuspeha» trećeg kruga pregovora u Beču, iz briselskih krugova je procurela informacija da Ahtisari svoje nedavne kontakte sa briselskim zvaničnicima koristi za okrivljavanje isključivo srpske strane za neuspeh pregovora - objašnjavajući Solani, Barosu, Renu i drugim sagovornicima u Briselu da su bečki pregovori u zastoju upravo «zbog nepopustljivosti srpske strane» koja time, navodno, blokira postizanje “ kompromisnog rešenja“.\nNo, šta je tu je, srpski pregovarački tim mora da na narednom sastanku 4. maja u bečkoj palati "Daun Kinski" nastavi pregovore u duhu «novog realizma», naime računajući na to da albansku stranu zastupa ne samo albanski pregovarački tim, već, u velikoj meri, i «posrednički» pregovarački tim Martija Ahtisarija. Međutim, na ovom mestu je neophodno postaviti pitanje: šta je to što srpski pregovarački tim mora da postigne na kraju pregovora o decentralizaciji Kosmeta u Beču?\nKoordinator srpskog pregovaračkog tima Slobodan Samardžić tvrdi da je osnovni cilj decentralizacije da se osiguraju povratak, bezbednost i sloboda kretanja Srba na Kosmetu, odnosno da se ostvare normalni uslovi za život tamošnjih Srba i drugih nealbanaca (Goranaca, Muslimana, Roma), koji već sedam godina žive na Kosmetu kao diskriminisana zajednica. Međutim, čini se da se taj cilj ne može ostvariti ukoliko se on ne (po)stavi u odgovarajući kontekst.\nZašto jedna srpska muka nikada ne ide sama?\nKompleksnost bečkih pregovora ne sastoji se samo u asimetričnoj poziciji u kojoj se nalazi srpski pregovarački tim, već i u kontekstu u kojem se ti pregovori održavaju, kao i u posledicama tih pregovora koje se odnose na političku situaciju u «užoj» Srbiji, ali i u posledicama koje se odnose na međunarodni položaj Srbije, njene odnose sa ključnim međunarodnim faktorima, odnosno na integracijske procese u koje je Srbija odnedavno uključena. Iz tih razloga - pojednostavljeno rečeno - srpska pregovaračka strana morala bi da načini određeni pomak i da u svoju strategiju uključi i one elemente koji će «podržati» ostvarivanje sledećih (okvirnih) međusobno uslovljenih ciljeva:\n• zaštita i o(p)stanak Srba na Kosmetu, kao i povratak većeg broja interno raseljenih lica;\n• stabilnost i očuvanje demokratskog poretka u Srbiji;\n• uspostavljanje strateškog partnerstva sa SAD i nastavak integracija u evroatlanske strukture;\n• sklapanje istorijskog sporazuma sa Albancima u regionu - prvenstveno sa onima koji danas predstavljaju većinsko stanovništvo na Kosovu i Metohiji.\nPovezanost, odnosno umreženost ovih ciljeva je više nego očigledna. Tako, na primer, zaštita i opstanak Srba na Kosmetu i povratak raseljenih je cilj koji je ostvariv realizacijom srpskog plana o decentralizaciji vlasti na Kosmetu (koji, pored ostalog, podrazumeva stvaranje novih opština sa srpskom većinom, o čemu će se pregovarati na sastanku planiranom za 4. maj), a njegovo ostvarenje sasvim direktno utiče na očuvanje ili narušavanje stabilnosti demokratkog poretka u Srbiji.\nNakon trećeg kruga bečkih pregovora Alber Roan je ustvrdio da i srpski i albanski pregovarači vide decentralizaciju isključivo kroz prizmu konačnog statusa. (7) U tom smislu, da bi sprečila Ahtisarijev tim da kreira rešenje koje bi predstavljalo veštačku, aritmetičku sredinu između svog i albanskog plana (8), srpska strana mora da ponudi realistično rešenje decentralizacije koje će voditi ka dogovoru o rešenju budućeg statusa Kosmeta koje će kosovskim Albancima omogućiti takvu vrstu autonomije koju će oni svojoj publici moći da predstave kao neku vrstu nezavisnosti. Time bi se istovremeno izbegla opasnost da Kosovo, nakon određivanja budućeg statusa, završi u haosu koji bi se neprekidno multiplicirao i prenosio na susedne države i teritorije (9).\nS druge strane, zaštita i opstanak Srba na Kosmetu je u direktnom interesu kosovskih Albanaca, jer će na taj način kosovski Srbi biti i formalni (kao nosilac specifičnih institucionalnih prava i sloboda) i suštinski elemenat demokratizacije Kosmeta (svojim učešćem u radu kosovskih institucija i pravom na osporavanje većinskih odluka koje eventualno ne bi bile demokratske). Drugim rečima, izgradnjom institucionalnog demokratskog okvira za zaštitu prava Srba i drugih nealbanaca na Kosmetu će biti izgrađen demokratski politički, pravni i ekonomski sistem čije benefite će, po prirodi stvari, u najvećoj meri uživati i predominantna albanska populacija.\nDalje, realizovanjem srpskog plana o decentralizaciji i kreiranjem takvog rešenja budućeg statusa koje će podržati dugoročnu stabilnost regiona – sklapanjem istorijskog sporazuma Beograda sa kosovskim Albancima, Srbija bi postala most Kosova ka Evropskoj uniji, a time i faktor stabilizovanja situacije u čitavom regionu. Time bi se takođe pomoglo SAD i EU, koji se danas nalaze na kolenima pred kosovskim Albancima - što zbog davno pruženog obećanja o nezavisnosti, što zbog zapadnjačkog zaziranja od “sindroma Albin Kurti”, tj. paničnog straha od okretanja albanskih pušaka prema njihovim vojnicima i civilnom osoblju u sastavu KFOR-a i UNMIK-a - da se na dostojanstven način izvuku iz neugodne pozicije u koju su sebe doveli nepromišljenom intervencijom iz 1999. godine. Srpska strana bi trebalo da, analogno Holbrukovom stavu da sadašnja srpska vlast nije odgovorna za ono što su činili Milošević i njegov režim na Kosmetu, zauzme stav da sadašnja američka administracija nije odgovorna za greške koje je Klintonova administracija činila 1999. godine i kasnije na Kosmetu (npr. time što je u junu '99. dopustila etničko čišćenje oko 250.000 Srba i drugih nealbanaca sa Kosmeta), te da kostruktivnim pristupom pregovorima o decentralizaciji i budućem statusu Kosmeta pomogne SAD da se izvuče iz zamke u koju su sebe uvukle nepromišljenom, “olako obećanom brzinom” rešenja kosovskog spora.\nMeđutim, da bi se stiglo do opisanog happy end -a mora se poći od analize argumenata koji su ugrađeni u plan o decentralizaciji srpskog pregovaračkog tima, odnosno u predlog o stvaranju novih srpskih opština o čemu će se razgovarati u narednoj, četvrtoj rundi pregovora zakazanoj za 4. maj u Beču. (No, o tome u narednom tekstu).\n1. Član prištinskog tima Hašim Tači je među prvima predstavio albanski koncept decentralizacije: “Mi u Prištini radimo vredno na procesu decentralizacije. To znači decentralizaciju u skladu sa principima međunarodne zajednice, odnosno znači da želimo da integrišemo narod” (VOA 13.1.2006). U januarskom intervjuu za ciriški “Tagesancajger” Tači, usput se hvaleći kako u Vašingtonu i Beču ima “dobre kontakte i stare prijatelje”, od američkog državnog podsekretara Bernsa do Ahtisarijevog zamenika Roana, pojašnjava cilj decentralizacije – “Kosovo mora da bude potpuno nezavisno. Nećemo mini državu kao što je Republika Srpska. Kosovo mora da bude slobodno i nepodeljeno”. Nakon što je zvanično usvojena albanska platforma za pregovore u Beču (objavljena u listu Express od 13.02.2006. ) Veton Suroi, predsednik Reformističke partije ORA i član pregovaračkog tima Kosova , otklonio je svaku dilemu oko toga da li je albanska platforma podložna izmenama i eventualnom kompromisu – “U ovim pregovorima se ne radi o tome ko bi sa kime i šta voleo da razgovora. Ovo su pregovori u kojima, pogotovo ova strana ovde u Prištini, ima tako jako utvrđene pozicije da je irelevantno ko će voditi razgovore. Apsolutno je irelevantno, da li će to biti mek, jak, strog, pametan, nepametan, čovek sa bradom ili bez nje. Apsolutno nije bitno” (“Danas” 11.2.2006.).\n2. Zamenik premijera Kosova i šef delegacije Prištine na pregovorima o decentralizaciji Ljutfi Haziri izjavio je da ni na četvrtom sastanku zakazanom za 4. maj neće doći do približavanja stavova dve strane o reformi vlasti na Kosovu, otkrivaju pri tom “tajnu” bečkog pregovaračkog procesa – a to je da se tamošnji pregovori, u stvari, vode između srpske strane i Ahtisarijevog tima: "Ne očekuje se da 4. maja dođe do približavanja stavova. Na trećem sastanku u Beču došlo je do njihovog udaljavanja i produbljene su razlike između Beograda i gospodina Ahtisarija", vid. Beta 11.4.2006.\n3. Za ovakvu vrstu očekivanja albanski pregovarači imaju potvrdu i u izjavama domaćina bečkih pregovora Albera Roana koji je , nakon prvog kruga pregovora održanog 20. februara , najavio da će, ukoliko se pokaže nemogućim postizanje sporazumnog rešenja, “izvestiti Savet bezbednosti UN koji će odrediti sudbinu Kosmeta”. Naglašavajući da, “u Savetu bezbednosti UN sede četiri stalna člana Kontakt grupe”, Roan je ocenio da će “ako te zemlje Srbima saopšte da se moraju pripremiti na određene eventualnosti, to onda imati svoju težinu” (RTS od 20.2.2006). Sličnu poruku Srbima uputio je i specijalni predstavnik generalnog sekretara UN-a za Kosovo , Soren Jesen-Petersen , koji je , nakon razgovora sa Havijerom Solanom u Briselu, izjavio : ”Mislim da kakvo god Kosovo bude, da će to da bude odlučeno na osnovu razgovora Beograda i Prištine, ali i na osnovu veoma jasnih principa Kontakt grupe i eventualno, odluka neće da bude doneta ni u Beogradu, ni u Prištini, već u Njujorku” ( Voanews 28.2.2006) .\n4. Vid. podatke o socijalnom položaju Kosovaca/Kosovara, u: UNDP, I zveštaj o humanom razvoju 2004, Priština 2005.\n5. U krugovima bliskim bečkim pregovaračima može se čuti da posebnu teškoću Roanovim pokušajima da dizajnira “prikladan sporazum” (po meri Ahtisarijevog “posredničkog” tima) predstavlja izuzetna pripremljenost srpskih pregovarača za argumentovanu raspravu, pri čemu učešće Tomasa Flajnera u srpskom timu predstavlja poseban (ekstra)kvalitet, koji naročito dolazi do izražaja u raspravama o pojedinim legislativnim odredbama koje se odnose na zaštitu prava manjina koje se a priori osporavaju od albanske strane, a za koje, po pravilu, postoji komparativno iskustvo, odnosno brojni analogni primeri koji su odavno u primeni u pravnim sistemima drugih demokratskih zemalja.\n6. Roanov predlog principa o decentralizaciji Kosmeta pred treći krug pregovora (održan 3. aprila) objavljen je u albanskoj i srpskoj štampi, vid. “Danas” od 29.3.2006.\n7. Albanski stav pojašnjava Veton Suroi : “Pitanje u vezi sa decentralizacijom je veoma jednostavno. Mora se doneti jedna odluka na nivou međunarodne zajednice. Beograd je na pozicijama Dejtonskog sporazuma kod decentralizacije, dok mi vidimo decentralizaciju kroz Ohridski sporazum. Pitanje je kakav će pristup zauzeti međunarodna zajednica. Dejton se pokazao nefunkcionalnim, dok se Ohrid pokazao integrativnim. Mislim da se ne treba usredsrediti na Dejton, jer je to već passe ”.\n8. Alber Roan izjavio je posle treće runde da je sasvim moguće da Beograd i Priština ne postignu sporazum o reformi vlasti : "Ne verujem da ćemo naći kompromis prihvatljiv za obe strane. Možemo definisati kompromis za koji mislimo da je razuman i koji će biti tačno na sredini između pozicija dve strane, a akteri pregovora bi se onda okrenuli drugim pitanjima, kao što su zaštita verskih objekata, ekonomija, zaštita manjinskih prava. Svakako ćemo o eventualnom kompromisnom predlogu sa obe strane razgovarati još jednom i ako imaju razumne kontrapredloge, to će biti u redu. Ako to ne bude slučaj, onda ćemo morati da zaključimo da u toj oblasti nema sporazuma. Tada bi ostala mogućnost da dogovor o decentralizaciji bude postignut kasnije, kada počnu razgovori o budućem statusu Kosova” (“ Danas”, 22.–24.4.2006) .\n9. Da sa ovim scenarijom ozbiljno računaju određeni krugovi u međunarodnoj zajednici, govori i navodni plan UNHCR i WHO o zbrinjavanju 40.000 Srba koji bi, prema tom scenariju, bili raseljeni nakon određenja budućeg statusa Kosmeta, a koji je nedavno procureo u javnost, vid. “UNHCR planira egzodus Srba”, BBC News od 19.4.2006.


Klima uređaji, klime, Radinac - Strana 4 :: Daibau.rs\nNaša instalaterska radnja je sinonim za kvalitetnog izvođača instalaterskih poslova već više od 12 godina. Sedište nam se nalazi u Beogradu i na lokalnom tržištu predstavljamo lidera u domenu našeg po...\nDUOELEKTRONIK DOO je firma koja se već više od 9 godina aktivno nalazi na tržištu kao dokazan tim stručnjaka. Naša iskusna ekipa je obučena, sertifikovana i može da završi radove svih obima koji su u ...


www.OBJAVE.com :: Pogledaj teme - Orbovi i druga elementarna bića koja možemo fotografisati\nOrbovi i druga elementarna bića koja možemo fotografisati\nPoslao: 10 Sep, 2009 20:52 pm Naslov:\nMa sada vadimo kosku koliko mozemo...\nInace volin ja da pravim i kucice od kamena..\nSamo da je prirodan materijal, nis' mi ne smeta...\njeste tezak, ali bar vuk ne moz' da je oduva...\nPoslao: 26 Okt, 2009 22:40 pm Naslov: Re: Orbovi i druga elementarna bića koja možemo fotografisat\nEvo otvaram ovu novu temu,\njer smatram da na ovaj nacin mozemo mnogo toga otkriti u buducnosti.\nZa pocetak postavljam moju prvu eksperimentalnu fotografiju koju sam sinoc uvece napravio u mojoj sobi...\nPretpostavljam da svi imate fotoaparate-i ako oni poseduju CCD cip, onda ce i vama uspevati da ponekad napravite fotke koje zahvataju oblast ultraljubicastog zracenja -koje nase oko na zalost ne registruje...\nVeoma me zainteresovala ova tema, pa bih te zamolio da mi malo pomognes...\nnaime...bavim se fotografijom...profesionalno...poduze...veoma edukovan...zavrsio studije fotografije...poznata Praska skola fotografije...a, veoma me, takodje, dugo...zanima duhovnost...i sa, recimo...podosta iskustva...pa sam, priznajem, zatecen...ovom temom...\nnaime, ja sam, odavno, imap zelju...da uslikam andjele...jer radim sa andjelima...regresoterapije...itd...i nisam, do sada, uspeo...u tome...\nsem jednom, davno..nesto...da kazem, paranormalno...slikao sam, u Becu...predavanje jednog duhovnog ucitelja u Hare Krishna hramu...sa filmom...i kada sam razvio fotografije, crno bele...bilo to pre oko 25 godina...bio sam zaista zapanjen...da se, na fotosima...NE JEDNOM...vidi OREOL...beli...oko glave dotcnog duhovnog ucitelja...kao na slikama...greskama... svetaca...\nverujem, potpuno...u ovo...mada, za neke stvari...poznavajuci fotografiju...i prelamanje svetlosti...kroz lece...sociva...mislim da nije bas sve u nekim bicima...\nali, ostaju moja pitanja. za tebe:\nmozes li mi, samo ukratko...opisati nesto o tim orbima...kako se opisuju da stvarno izgledaju...jesu li dobri ili losi momci...da li i nek druga bica mogu da se fotografisu...i kako to izvesti...blic...nocu...priroda...itd...\ntakodje, kako kaze nas brat Tale...vidjam, ponekad...i po sobi neke protuve...ili neke osobe, koje traze moju pomoc...ali vise onako...ne bas definisano...kao nekakve projekcije...mentalne...ali mi nije palo na pamet da pokusam da fotografisem...imam solidan foto aparat...i solidan zoom...\nPoslao: 26 Okt, 2009 22:45 pm Naslov:\np.s. izvinjavam se...greskom sam napisao...\nmolim, sve, za oprostaj\nPoslao: 26 Okt, 2009 22:50 pm Naslov:\nŠto se nama izvinjavaš ?\nIzvini se Svecima\nMada sumnjam da će ti oprostiti ovu blasfemiju\nPoslao: 26 Okt, 2009 23:45 pm Naslov:\nne znam bas dobro da pisem...precizno...\nali...hteo sam da napisem...\npod tim SVE...podrazumevam...sve...meni poznate i meni nepoznate...pa, sigurno...i SVE SVECE...\nverovatno...se nismo razumeli...\nali, siguran sam da su razumeli ONI koji treba da razumeju...\noprostili su mi... i ja...sam sebi...barem tako verujem...\nako se...ne ljutis...\na ako nisu...pa, verovatnu cu...na zasluzenu kaznu...prihvatam...sa radoscu...\nPoslao: 27 Okt, 2009 04:53 am Naslov:\nJa mislim da je to naša pratnja.\nTo što neke od njih, tako vidjamo na fotografijama, to nikako ne znači da oni baš tako izgledaju. Moguće je da su te tačkice sastavni deo jedne veće celine. Sigurno je da bi ih još mnogo bolje i celovitije videli, kada bi smo napravili veći pomak u izoštravanju onostranih čula.\nUkoliko ti kružići nisu deo jedinstvene celine, alternativno oni bi mogli da budu elementali vatre (salamanderi), vode, vazduha i zemlje.\nJasno je da se razlikuju u bojama: vatreni su crvenkasti, narandžasti, goruće plavi ili goruće zeleni i menjaju boje.\nVazdušni su providni, a mogu biti sivkasti ili srebrni. U tom poslednjem slučaju, jako su sitni. Ako ih uočimo, primećujemo da pokrivaju celo nebo.\nVodeni su isto tako tamni, makar meni tako deluje. Puno puta mi se dešava da se trgnem kada pijem čašu vode, jer u njima vidim brojne sivkaste kružiće.\nUkoliko su elementali, u tom slučaju, to su na jedan njihov svojstven način, izrazito inteligentna bića. Eto, ona, uz pomoć njihovih prijatelja, andjela i ostalih bića svetlosti, u poslednje vreme eksperimentišu sa ljudskom tehnologijom, kako bi na taj način dali ljudima potvrdu svoga postojanja i pomogla nam na neki drugi način.\nŠto se tiče fotografskog aparata, očito su napravili pomak u ekesperimentisanju.\nTo rade na svim nivoima, da li je neko čuo za kompjutersku alhemiju???\nPoslao: 27 Okt, 2009 11:34 am Naslov: Re: Orbovi i druga elementarna bića koja možemo fotografisat\nMislim da je Tale donekle u pravu...\nU nekoj pecini ili u sumi naglo i brzo izvadim foto aparat (najbolje je u suton, posle kise ili nocu) i brzo opalim jedno 2-3 snimka...\nObavezno ih tada uhvatim barem nekoliko...\nKada kasnije fotografisem, najcesce se razbeze,,,\nRadio sam i eksperiment sa time da ih prizovem mislima, i to je FENOMENALNO uspevalo sto potkrepljuje ovo Taletovo misljenje da su oni na neki nacin nasi pratioci....\nS obzirom da je TAle dosta dobro sa ezoterne strane malopre objasnio Orbove, ja cu prici malo sa jedne druge strane...\nS obzirom da ih najvise"nahvatam " u pecinama ili posle kise, mislim da su oni neki zivi predstavnici plazmaticne energije koji su povezani sa Orgonom. Naime da se oni na neki nacin u njegovom prisustvu ramnozavaju ili se barem tada u velikom broju hrane.\nNjihove boje zavise od frekvence na kojoj vibriraju, te sam tako imao srece da par puta uslikam i zlatne koji su izgleda mi "vrh"tog njihovog sveta...\nU svakom slucaju ljudska rasa je tek sada u mogucnosti da putem svih tih snimaka ima materijalne dokaze o postojanju "nevidljivih bica"...\nPoslao: 14 Dec, 2009 13:15 pm Naslov:\nJuce sam listao neke stare fotke iz prirode i gle nadjoh lepe orbove...\nNA prvoj slici se lepo vidi gomila njih kako izlaze iz zemlje direktno,narocito dobro se vidi ovaj jedan krupni....\nA evo i jedne lepe duge i ono sto je interesantno, bez blica se lepo vide orbovi...\nMozda im duga dodje kao nesto sto pojacava utisak da se dobro vide???\nPoslao: 14 Dec, 2009 18:58 pm Naslov:\nCesto mi se desava da sam svesna necjeg prisustva ili kao da je neko tu brzo prosao...smugnuo i okrenem se, nisam sigurna sta vidim, ali osecam da je tu proslo neko bice.\nVerovatno je to o cemu pricate.\nPoslao: 14 Dec, 2009 19:20 pm Naslov:\nJa mislim Sneguljice da ti se otvara unutrašnji vid , kojim smo u stanju da vidimo entitete i stvari koje ne pripadaju našoj 3D stvarnosti .\nUnutrašnji vid se prostire u oblasti perifernog vida -\nkada nam se "učini" da smo nešto krajičkom oka videli , to nam se ustvari nije samo učinilo ...\nOsobe koje imaju bar delimično otvoreno treće oko ( koje se nalazi u pinealnoj žlezdi ) , su u stanju da percepiraju duhovnim čulima i ono što nije deo naše pojavne stvarnosti -\nšto u stvari i jeste deo naše pojavne stvarnosti , ali smo na žalost evolucijom izgubili mnogo toga , između ostalog su nam zakržljala duhovna čula , pa svet percipiramo sa naših 5 čula , kojima objektivnu sliku stvarnosti umnogome iskrivljujemo .\nPoslao: 14 Dec, 2009 19:46 pm Naslov:\nDa, bas tako kao da krajickom oka vidim nesto da se pokrene i prodje i znam da je to deo nase pojavne stvarnosti, samo neko ne vidi, drugi vide ponekad, a neko ko je vec odmakao u duhovnij samospoznaji to vidi stalno i njemu su ti entiteti ( uslovno receno)isto toliko stvrani kao i fizicki ljudi, sto je ustvari i prava istina.\nNegde sam citala da je Nikola Tesla imao tu sposobnost da ta bica vidja svakodnevno i komunicira sa njima.\nHvala ti draga Caco\nPoslao: 15 Dec, 2009 01:59 am Naslov:\nveć smo negdje pričali o tome ovdje na forumu, izmjenjivali iskustva, ali ne znam točno na kojoj temi. I meni se događa identično, čak bih upotrijebila iste riječi kojima si tu opisala to "viđenje" krajičkom oka.\nJednom su me čak i zazvali po imenu, bilo je dosta neugodno jer sam odgovorila sa "molim" u praznoj trgovini...\nDobila sam uglavnom ista objašnjenja kao i ti; još uvijek mi nije jasno šta da radim. Kako da komuniciram ako uopće trebam s njima?\nNekad se samo osjećam jako dobro kad ih osjetim, a nekad mi se ježi koža na vratu...\nPoslao: 16 Dec, 2009 13:38 pm Naslov:\nMeni je mnogo kad kad sam svesna njihovog prisustva, a nista se ne desava i ne znam sta bi trebalo da uradim ili sta to znaci kad su Oni tu.\nMislim da imamo predispozicije da uspostavimo blizi kontakt, ali ili neznamo ili nismo jos dovoljno dorasle na tom putu.\nPoslao: 16 Dec, 2009 14:01 pm Naslov:\nMeni je mnogo zao - izvinjavam se zbog ispusta reci.\nHtela sam jos da kazem.\nKad je covek zaista posvecen i predan bilo kom putu svoje samospoznaje i duhovnog razvoja, kad je dovoljno prociscen, takve stvari se cesce desavaju i postaju normalne.\nSecam ce jednog dogadjaja\nDonela meni jedna prijateljica Sveto miro iz Rusije. Ja sam se setila da bi ono mozda pomoglo jednom rodjaku mog muza koji ima retardaciju.\nDok sam sipala Sveto miro u bocicu za njega, osecala sam tako jaku svezinu, cistotu, ...njegovu moc. Nikad dotada nisam nesto slicno osetila... takve vibracije, cistotu...\nVise nisam imala takva iskustva, ali tada sam sam bila posvecena ka svom prociscenju.\nKad bi bili vise predani i stvarno posveceni svom prociscenju i duhovnom razvoju, imali bi vecu percepciju vidjenja, dozivlajavanja...\nMnoge stvari nas manje ili vise odvlace od tog puta i trosimo vise vremena, energije na neke sporedne i nebitne stvari koje cine nas svakodnevni zivot.\nMora covek da bude svakodnevno posvecen i predan da se ne bi stalno vracao unazad...\nPoslao: 16 Dec, 2009 14:32 pm Naslov:\nNista se ne desva preko noci, za sve je potredno i strpljenje.\nPut duhovnog odrastanja je neprestan, pun uspona i padova.\nDa bi imali manje padova moraju se promeniti mnoge stvari - nacin zivota, misli, kontakti sa drugima...mora se vise posvecivati samom sebi.\nNekome je to lakse, lakse ne, ali je predaniji i posvecenjiji tome, neko krene pa se vrati po starom...\nMozda je tako, mozda nije, ali ja to tako vidim i osecam.\nNOVO NA SAJTU 69 adminfob 125305 27 Mar, 2011 09:52 am\nPUT SRCA... 89 Vakan Tanka 158210 23 Dec, 2010 05:49 am\nZORAN IZ ZEMUNA - Čitaocima koje to zanima (2008.) 2294 Vesna 1821289 08 Nov, 2010 01:48 am\nČITAOCIMA KOJE TO ZANIMA - Sezona proleće/leto 2009. 2184 Starcy 1526000 08 Okt, 2009 02:46 am\nČITAOCIMA KOJE TO ZANIMA - 2009. 2462 Aleksandra-Caca 1757638 27 Mar, 2009 11:34 am


Minja Bogavac: Društvene mreže čine revoluciju nemogućom | Novosadski informativni portal 021\nInfo 04.06.2018. | 09:41 > 11:55\nMinja Bogavac dobitnica je Sterijine nagrade za najbolji dramski tekst za predstavu "Jami distrikt" na upravo završenom 63. Sterijinom pozorju, dakle najvažnije nagrade ovog festivala.\nO ovom srpskom jami distriktu, u kojem se uglavnom sve više živi kao da je "jesti" od "jesam" i u kojem je osnovni moto života "Ko je jamio-jamio je", o tome kako društvene mreže deluju kao alatka za revoluciju, a zapravo revoluciju čine nemogućom, Bogavčeva je govorila iz ugla mladog čoveka koji se odvažno i srčano bori za svoje mesto u ovoj geografiji…\nNapravili ste izuzetno uzbudljivu predstavu koja se dugo pamti i jako uznemiruje, jer svedoči o mentalnom statusu kvo naših mentaliteta. I dalje se prebrojavamo: ko ima više pisaca, čiji su filmovi bolji, čija je vojska jača i ima više tenkova koji ničemu ne služe, čije su žrtve "žrtvije"... Kako da kažemo, daj oladite već jednom! Šta treba da se desi da bi se to reklo, ima li šanse da se desi? Ima li šanse za okupljanje puno nade kao ono uoči promena dvehiljadite godine?\nPo prirodi sam oprezna osoba, ali se trudim da budem optimistična. Ako želimo promene, moramo u njih da verujemo i s te strane, čini mi se da ni uoči promena 2000. godine, situacija nije izgledala obećavajuće. Miloševića smo skinuli, tek onda kada je delovao neoborivo. Svi protesti protiv njegovog režima, delovali su optimistično i završavali se bezuspešno, sve dok na ulice nije stupio potpuni očaj: izgledali smo kao rulja koja više nema šta da izgubi, kad se odjednom kroz masu prolomilo ono čuveno: "Stvarno je gotov". Sav očaj, u trenutku se pretvorio u nadu i usledilo je nekoliko godina entuzijazma.\nRazmišlljam o tome, kada mi situacija izgleda crno, pa se ponekad uhvatim kako navijam da nam bude još gore, jer ako pritisak suviše poraste, negde mora da pukne. Možda je društvima, s vremena na vreme, potrebno da dotaknu dno, da bi mogla da isplivaju gore?\nA s druge strane, možda nam zaista nikada nije bilo gore? Možda nismo ni shvatili da smo već odavno na dnu, da smo se tamo udavili, a da nas niko o tome nije obavestio? Verujem u obe verzije. Jednoj se nadam, a druga me plaši pa na kraju biram samo da budem na onoj strani koja glasno viče: "Daj oladite već jednom"!\nMožda nas nema dovoljno koji to vičemo, ali ako i mi odustanemo - biće nas još manje. Treba da učimo istoriju. Umesto što se bavimo njenim revizijama, treba da učimo činjenice. One će nam pokazati da nikad nije bilo sve izgubljeno i da je, na kraju, važno samo na kojoj ste strani bili. Mi danas stalno govorimo kako "želimo da živimo normalno", a zaboravljamo da je "normalan život" ideal za koji su mnogi ginuli.\nZašto su Srbiji nema predstave o levici koja nas je izdala, koja je prokockala najiskreniji trenutak novije srpske istorije? Neka bude i predstava o Vučiću, ali bi možda bilo bolje da bude jedna i o Dinkiću, Tadiću, Vlahoviću, Beku, Vesiću, Živkoviću, Đeliću, Čanku, Čoviću, Lečiću, Gaši Kneževiću... Potresno je koliko su zloupotrebili našu volju, izigrali snagu, ubili nadu.\nKako napraviti takvu predstavu u Srbiji danas, a da je oni koji su sada na vlasti ne dočekaju s aplauzom? To okrivljavanje "žutih" za sve loše stvari u našem društvu, jeste dominantni diskurs njihove vladavine i ja ne mislim da treba svirati u ritmu te muzike. Jeste potresno to što su nam uradili, ali ne vidim da će nam biti bolje od kopanja po tim ranama.\nIpak, mislim da je pogrešno da plejadu likova koje si navela doživljavamo kao "levicu". Oni su bili liberali, zar ne? Doveli smo ih da nas oslobode lažne levice i da nas uvedu u kapitalizam…\nIpak, iskoristiću ovu priliku kao šlagvort za čuveno pitanje: "Dobro veče, ko je rušio u Hercegovačkoj"?\nPričamo o cenzuri, ali ne o tome koliko smo sami kukavice, uvek su to drugi. A sloboda se osvaja. U onom prostoru u kojem se živi. Može da pomogne i neka druga, poput www stvarnosti, međutim, društvene mreže postaju teritorija obračuna i banalnih tračeva. Umesto da budu oruđe za postizanje plemenitog cilja, one oslabljuju oštricu javne reči, rastaču je, ne mobilišu ljude, uljuljkuju ih da su nešto uradili, a nisu...\nVrlo je čudno kako nas je dostupunost informacija učinila manje obrazovanim, a ubrzana komunikacija - otuđenim. Društvene mreže deluju kao alatka za revoluciju, a zapravo su ono što olakšava pritisak, čineći revoluciju nemogućom.\nReditelj "Jami distikta" Kokan Mladenović kaže da je nacija izgovor za neuspešne. Šta rade uspešni, imaju li i oni neke izgovore ili se samo prave da ne znaju o čemu se radi, kao na primer Meril Strip koja 25 godina nije znala da Harvi Vejnstin siluje njene koleginice?\nKakve crne rane, kao ne treba ih dirati neka lepo uzivaju u Nasim novcima koje su organizovano pljackane. Cutanje o bivsoj vlasti je glavni problem ovde, to je razlog apatije naroda, jer niko nikad nije nizasta odgovarao, cuj jos treba da se miluju po glavi. Razocaran sam ovim intervjuom, konfuzni su stavovi naizgled, ali idu na ruku onome sto se desava u BG medijima na obe strane i eliti koja samu sebe stiti ma koje doba godine da je.\n04.06.2018 • 15:00\nКаква демагогија... Која црна револуција и бакрачи?!?! Пре неки дан гледам оне клинце у центру како блеје у телефоне док полуголе снајке седе и труну без акције...\n04.06.2018 • 14:57\nMa neka ste utakli Harvija Vejnstina i u ovu temu.\n04.06.2018 • 14:12\nKo sve hoce da bude na vlasti! Ustani druze Tito da vidis sada experata jos ne mogu da prodaju sta si ti napravio i izgradio.\n28.03.2020. Info 45\nPismo Dajane Mandžo iz Šangaja: U toku dana mi izmere temperaturu deset puta, svi se plaše stranaca\n27.03.2020. Info 3\nDajana Mandžo je pre godinu i po dana iz Novog Sada otišla u Kinu, tamo živi i radi u Šangaju, najvećem i najnaseljenijem gradu na svetu.\n27.03.2020. Info 47\nSvi su saglasni u tome da će biti izuzetno teške ekonomske posledice nakon okončanja pandemije, a srpska privreda ostaće bez oba potporna stuba.\n26.03.2020. Info 4\nKako bez poljupca u vreme pandemije i distanciranja\n25.03.2020. Info 4\nNije lako stalno, bukvalno dvadeset i četiri časa dnevno, držati socijalnu distancu. I od najbližih.\nVirus korona/eks ju priče: Pismo iz Sarajeva - sve podseća na ratne dane\n25.03.2020. Info 2\n"Mislim da ne učimo i ne menjamo se, nego se prosto prilagođavamo okolnostima. I u tome smo tako jako slični virusu koji nas je paralisao", kaže za 021 Vedrana Božinović iz grada u kojem sve oko novog virusa uveliko podseća na ratne dane.\n24.03.2020. Info 3\n23.03.2020. Info 13


Back TURIZAM BANJE Sanja Gavrilović: Strategija razvoja banjskog turizma Vojvodine do kraja juna\nčetvrtak, 17 april 2014 09:38\nSanju Gavrilović, asistenta direktora Regionalne razvojne agencije Bačka, na radnom sastanku održanom u sredu, 16. aprila 2014. godine, u novosadskom hotelu „Prezident“, zamolili smo da nam nešto više kaže o samom projektu COOLING CUBES?\n-U ovaj projekat je uključeno oko dvadesetak banja, s tim da na teritoriji Bačke nemamo tako definisane banje kao što su banje na teritoriji Mađarske ovog pograničnog dela. One banje za koje smo mi bili zaduženi, kao Regionalna agencija Bačka, su Jodna banja Novi Sad, Jodna banja u Bečeju, Slankamen, i na početku samog projekta imali smo neka ispitivanja situacije u opštini Titel i u MZ Kisač. S tim u vezi smo radili situacionu analizu Jodne banje u Bečeju, dobili određene rezultate i ona je jedan deo te tzv. velike strategije koja će biti urađena na kraju projekta.\n*Kada se očekuje strategija banjskog turizma i koji će uticaj imati na razvoj banjskog turizma?\n-Što se tiče strategije, ona je pre svega dobar početni korak da se vidi gde se uopšte nalazimo u celoj priči banjskog turizma, na koju stranu treba da idemo, šta je ono što posedujemo i na čemu treba da radimo. Strategija se očekuje do kraja juna, do kraja projekta, i za nju će biti zadužen Univerzitet iz Segedina kao nosilac projekta, a iskreno se nadam da će taj dokument biti odskočna daska, pre svega za razvoj banjskog turizma, gde imamo dosta potenicijala, stručni kadar, što je velika razlika u odnosu na banje na teritoriji Mađarske. U banjama Mađarske rade ljudi vezani za turizam, dok kod nas radi stručno osoblje koje može ispratiti sve tretmane koji se u banjama sprovode. Pored toga što ćemo imati tako jedan važan dokument, bitno je što smo uspostavili konktakte sa relevantnim ljudima i institucijama i sa jedne i sa druge strane, jer smo tokom svih ovih meseci rada na projektu, ukazivali na značaj baš tog dela razvoja turizma, banjskog i zdravstvenog. Mislim da do danas niko nije radio na potenciranju te vrste turizma, pre svega na teritoriji Bačke i pograničnog dela Mađarske.\n*Bili ste nedavno u posetu mađarskim banjama, kakva su iskustva, u čemu je tajna uspešnosti njihovog banjskog turizma u odnosu na naš?\n-Situacija u Srbiji i Mađarskoj što se tiče banjskog turizma je potpuno različita. Ono što bismo mogli od njih da prekopiramo je način na koji su dostigli taj nivo organizovanosti. Možda bismo mogli da učimo i na njihovim greškama koje su imali tokom uspostavljanja tog sistema, da ih ne ponovimo. Mi možemo od njih da naučimo kako su došli do sredstava, šta je sve bilo potrebno za to. Ono što je naš veliki potencijal je da mi imamo resurse, imamo kvalitet voda, imamo obučen zdravstveni kadar koji radi sa pacijantima, ali nam nedostaje organizacija, dovoljno sredstava da bismo organizovali banju onako kako su to oni uradili.\n*Da li je greška u nepostojanju javno-privatnog partnerstva ili nešto drugo?\n-Greška je pre svega u neprepoznavanju potencijala koje trenutno imamo, možda nešto što smo trebali ranije prepoznati i što smo trebali sitnim koracima ostvariti, da bismo došli do broja prodatih karata koje ima banja Morahalom. Treba da kažemo da imamo razvijen npr. zdravstveni turizam, da guramo to, da imamo bogate sadržaje, manifestacije, da sve to povezujemo...\n*Statističari kažu da u Vojvodini imamo 1200 manifestacija, od kojih su neke i sa više destina hiljada posetilaca. Da li je to šansa i za ovu vrstu turizma i kako to sve uvezati?\n-Pre svega na lokalu treba da postoje ljudi koji će sve to prepoznati, jer oni koji žive na lokalu najbolje znaju šta imaju, šta mogu i čime raspolažu. Kasnije možda da im se obezbedi da na lakši način savladaju neke administrativne prepreke, kako bi došli do potencijalnih investitora, do nekih sredstava, kroz konkurse koje raspisuje Vlada Vojvodine i Pokrajinski sekretarijat za privredu i za turizam. Mislim da treba samo malo da budu angažovaniji u donošenju nekih odluka i da više osluškuju šta kaže tržište. Projekat COOLING CUBES uključivao je i Pokrajinski sekretarijat za privredu, Pokrajinski sekretarijat za zdravstvo, eksperte sa terena koji su nam pomagali u izradi situacione analize, konkretno kod Jodne banje Bečej, što je i projektom bilo predviđeno. Na sve naše radionice pozivali smo članove klastera, projektne partnere sa lokala da kažu šta misle, šta bi trebalo da se sve nađe u toj strategiji. Mi smo pokušavali da sve te ljude okupimo na jednom mestu, baš kao i danas, da kažu šta misle o celoj ovoj priči, a sve to će biti sažeto u strategiji koju svi učesnici u projektu sa nestrpljenjem očekuju - zaključila je Sanja Gavrilović


Izložba Tkani predmeti s motivima tešanjskog kraja\nU nedjelju, 15. 12. 2013. s početkom u 14,00 sati, u Eminagića konaku, u okviru općinske manifestacije Dani grada Tešnja 2013., otvorena je Izložba Tkani predmeti s motivima tešanjskog kraja čiji je autor Mensura Mujkanović kustosica Muzeja Tešanj. Izložba je realizovana u okviru projekta Inkluzija žena sa posebnim potrebama u kulturu kroz tradicionalne tehnike kućne radinosti tešanjskog kraja.\nProjekat je finansirala Fondacija Stavros Niarchos, a implementirao Muzej Tešanj, zajedno sa partnerima u projektu: švedskom nevladinom organizacijom Kulturno naslijeđe bez granica i Balkan Museum Network, koji aktivno sudjeluju u socijalnom i ekonomskom razvoju i jačanju ljudskih prava u bosanskohercegovačkom društvu. Lokalni partneri u projektu su: NGO Sehara Tešanj i CZSR Tešanj.\nU oblasti zaštite nematerijalnog kulturnog naslijeđa Muzej Tešanj realizovao je ove godine pilot projekat Očuvanje kulturnog naslijeđa i projekat Stari zanati tešanjskog kraja.\nIzložba će biti otvorena do 20. 02. 2014. godine.\nIako se bliži kraj kalendarskoj godini s ovom izložbom ne staju aktivnosti Muzeja, već za nekoliko dana počinje novi pilot projekat Djeca–čuvari tradicije, Tešanjske mustre za vez, koji se finansira u sklopu programa Adria Muse.


Putin se više neće kandidovati za predsednika? Odabraće svog naslednika? | СРБИН.ИНФО\nОзнаке: Владимир Путин, главна уредница МИА"русија севодња", кандидатура за председника, Маргарита Симоњан, наследник


Vulin: Srpski vojnik se uvek odlikovao svojom ljubavlju prema slobodi\nIzvor: Beta Video, 31.Jul.2017, 15:16\nBEOGRAD - Ministar odbrane Aleksandar Vulin je istakao da je visoka obučenost naših starešina i svakog našeg vojnika od najvećeg mogućeg značaja za vojsku. ``Srpski vojnik se uvek odlikovao svojom ljubavlju prema slobodi, svojim osećajem odgovornosti, dužnosti, ali i izuzetnom i visokom obučenošću. Moguće je da neko ima bolju tehniku od nas, ali nije moguće da neko ima boljeg vojnika od nas, da ima bolje obučenog vojnika od nas``, naglasio je ministar Vulin. (CH1)\nVulin: Potrebno obučiti i one koji nisu propadnici Vojske\nIzvor: RTS, 31.Jul.2017\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin obišao je Komandu za obuku Vojske Srbije u kasarni "Topčider", ističući da je visoka obučenost starešina i svakog našeg vojnika od najvećeg mogućeg značaja za vojsku, saopšteno je iz Ministarstva odbrane. ...\n31.Jul.2017: Beta Video\nDan pre: 30.Jul.2017\nDan posle: 01.Avg.2017


Studentski kulturni centar Beograd - GRAND PRIX 2003 – 2017.\nGRAND PRIX 2003 – 2017.\n2 –5. APRIL\nizložba povodom 15 godina Međunarodnog salona stripa SKC-a Beograd Nakon niza pokušaja da strip, kao jedna od najplodonosnijih umetničkih disciplina u srpskoj kulturi, zaživi na zvaničnoj likovnoj i umetničkoj sceni, SKC Beograd je, kao jedan od prvih aktera u toj inicijativi, uspeo da u svoj redovni godišnji program uvede sve pojavne oblike izražavanja devete umetnosti kao jednu od svojih strategijskih programskih ideja.\nAko je SKC Beograd od svog osnivanja pa u svakoj deceniji prošlog veka bio, u svetskim okvirima, relevantno mesto savremene umetnosti, posebno alternativnih oblika umetničkog izražavanja, konceptuale i rokenrola, sigurno je i u protekloj jednoj i po deceniji novoga veka na autentičan način, i opet na svetskom nivou, obeležio domaću umetničku scenu programom devete umetnosti. U najboljoj tradiciji svojih blistavih istorijskih iskustava i u precizno predviđenom programskom prostoru se već 15 godina, sa izuzetnim uspesima, odvija SKC-ov Salon stripa – veliki međunarodni festival devete umetnosti kojeg, od svog osnivanja 2003. godine, organizuje i vodi Srećna galerija SKC-a, kao svoj redovni redakcijski program. Ovaj festival je manifestacija neprofitnog karaktera i predstavlja najmasovniji i najsveobuhvatniji strip projekat u Srbiji, i jednu od najznačajnijih smotri devete umetnosti u regionu. U prethodnih petnaest godina na Međunarodnom salonu stripa takmičilo se preko 2000 strip autora iz 57 zemalja sveta, a od njih oko 700 u kategoriji takmičara do 15 godina starosti. Izložba GRAND PRIX 2003 – 2017, donosi najesencijalniji segment istoriografskog sagledavanja ovog projekta od njegovog osnivanja do danas. Radovi autora koji su u prethodnih 15 godina dobijali Veliku nagradu Festivala (GRAND PRIX Salona), predstavljeni na ukupno 60 tabli stripa, su ujedno i reminiscentni presek kvaliteta strip umetnosti ako ne u svetskim i šire evropskim ono sigurno u regionalnim okvirima kao i na nivou domaće umetničke scene. Izložba svakako ima međunarodni karakter obzirom da su na njoj zastupljeni umetnici iz Srbije, Hrvatske, Rumunije i Italije.


Republika / Tata, nemoj da me ostavljaš, BIĆU UVEK SA TOBOM U MOM SEĆANJU! Reči Tokanovog sina od 6 godina KIDAJU DUŠU!\n15:49U ustanovama socijalne zaštite 1.106 zaraženih 15:37G-Drive zimsko dizel gorivo brani vaš auto od niskih temperatura 15:37(VIDEO) HAOS U PRAOVIMA! Takmičarka ZVERSKI napala cimerku: Mahala NOŽEM I URLALA! 15:35(VIDEO) ČEMU EUFORIJA I LOŽENJE? Trese se Srbija, Vujović ŽESTOKO udario na Đeronu! 15:23GDE LI SU ZAVRŠILE? Za vreme Trampa nestalo 20 MILIONA doza vakcine protiv korone? 15:19MINISTARKA TURIZMA OBJASNILA: Poznato kako ćemo na letovanje u Grčku! 15:15ZVEZDA U ŽESTOKOM KLINČU: Crveno-beli hoće veznjaka koji je zamalo završio u Dinamu! 15:14(VIDEO) Dragana i Mišel zaratili jer joj je pomenuo bivšeg muža! On ovako pokušao da je OPRAVDA! 15:09VLADIKA GRIGORIJE PRAVI SRPSKI KOMITET 300: Umešani NEMCI I VATIKAN, srpski novinar obelodanio sve planove vladike 15:09ZVANIČNO: Lalatović zbog REPREZENTACIJE povukao RADIKALAN potez!\npetak, 27. 11. 2020.| 05:25\nSahrana Bojana Zlatanovića\nBojan Zlatanović Tokan, bubnjar grupe Amadeus bend, preminuo je u utorak u bolnici "Dr Dragiša Mišović" od posledica koronavirusa u 45. godini, a na Špitoljskom groblju u Leskovcu juče su se okupili njegovi najbliži da bi mu rekli poslednje zbogom. Porodica, rodbina, prijatelji i kolege ispratili su bubnjara na večni počinak u moru suza i neverici da ga više neće videti. Među okupljenima su bili gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, kolege iz Amadeus benda, pevači Milan Dinčić Dinča, Nemanja Stevanović, Slađa Alegro. Tokanove kolege iz Folk haus benda, Tropiko benda i mnogi drugi.\nKada je povorka krenula, amadeusi su uzeli sanduk i jecali od tuge i bola. Tokan je sahranjen uz zvuke bubnjeva, što je pocepalo dušu svih prisutnih, a posebno Bojanove porodice. Najpotresniji trenutak na sahrani bio je kada je sin preminulog bubnjara rekao:\nKome ostavljaš Mihajla i Milenu? Čekaju te honda i bubnjevi, bicikl i drugovi. Mesec dana te nismo videli, sine, jecala je Bojanova majka\n- Tata, volim te najviše. Tata, biću uvek s tobom u mom sećanju, nemoj da me ostavljaš, tata - rekao je Tokanov sin od samo šest godina, a nakon ovoga niko nije mogao da zaustavi suze, a zatim je grobljem odjeknuo vapaj majke, koja nije prestajala da doziva sina.\n- Bojane, sine moj kako ću bez tebe! Izmami suze svima. Kome ostavljaš Mihajla i Milenu? Čekaju te honda i bubnjevi, bicikl i drugovi. Mesec dana te nismo videli, sine! Mogu samo slike da ljubim. Oprosti mi ako smo pogrešili. Ljubim ovo hladno drvo ko tvoje hladne ruke, srećo moja - izgovorila je Bojanova majka, skrhana bolom.\nPodsetimo, Zlatanović je završio Srednju muzičku školu, tri godine u Nišu i jednu u Leskovcu, gde je i diplomirao. Bio je veliki ljubitelj adrenalina, prirode i brzih motora, kao i bicikala. Iza sebe je ostavio suprugu i dvoje dece.\nAca Amadeus: Tokane, jedan po jedan dolazimo kod tebe, čekaj nas\nPotresan govor na sahrani bubnjara održao je Aleksandar Stanimirović, poznatiji kao Aca Amadeus.\n- Želimo da znate da je od nas četvorice Tokan bio najmanje grešan. Tokane, nikada nam neće biti jasno zašto si otišao, to će ostati zagonetka koju nikada nećemo moći da rešimo. Mi ćemo polako, jedan po jedan, da dolazimo kod tebe... Bila je velika privilegija i čast družiti se s njim, uživati u njegovom glasu i bubnjevima. Živećeš kroz nas što je duže moguće. Tokane, neka ti je laka zemlja - izgovorio je Stanimirović, a posle ovih reči niko od prisutnih nije mogao da zadrži suze.\nDarko Filipović: Bio sam ubeđen da će se izvući, ne mogu da zamislim da ga nema\nDarko Filipović, skrhan bolom, kroz suze je prokomentarisao odlazak komšije i prijatelja Bojana Zlatanovića Tokana.\n- Ostaće upamćen kao divan čovek, otac i neko ko nema neprijatelja. Uvek ću ga pamtiti po vedrom raspoloženju, nepresušnom humoru. Još ne mogu da verujem da sam došao na njegovu sahranu. Bojana poznajem 26 godina. Ne postoji osoba za sve te godine sa kojom je bio u svađi. Živeli smo šest metara jedan od drugog. Bio sam ubeđen da će da se izvuče i da će biti sve kako treba, ne mogu da zamislim da ga nema - rekao je pevač.\nSrbija Estrada Sahrana Pevač Zabava Nemanja Stevanović Amadeus bend Milan Dinčić Slađa Alegro Bojan Zlatanović\nEKSKLUZIVNI SNIMCI DRONOM! Koliko god Bog bio milosrdan prema tebi, toliko si bio OKRUTAN prema sebi: DŽEJ RAMADANOVSKI OTIŠAO U LEGENDU!\n(VIDEO) POTRESNO! Lepa, Vera i Era pokušali da otpevaju pesmu Bore Drljače, ALI NISU USPELI


BiH /Zvizdić: Aktivno radimo na Zakonu o akcizama, uskoro bi mogao na novo usvajanje / Radio Sarajevo\nBiH / Zvizdić: Aktivno radimo na Zakonu o akcizama, uskoro bi mogao na novo usvajanje\n22. 11. 2017. u 16:08:00 Fena\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić danas je na press konferenciji u Sarajevu kazao da se vrlo aktivno radi na zakonu o akcizama te da je baza svih razgovora set zakona koje je utvrdio i predložio Upravni odbor UIO BiH.\n"Tu našu saradnju i naše stalne pokušaje i nastojanje da postignemo konsenzus oko jednog zajedničkog teksta koji bi imao prohodnost i na Vijeću ministara BiH, a nadamo se i dalje u parlamentrnoj proceduri, smo posebno intenzivirali u vrijeme Misije MMF-a koja je tu već nekoliko sedmica", naveo je Zvizdić.\nKaže da su zajedno, prije svega unutar Fiskalnog vijeća, sa Europskom komisijom i predstavnicima MMF-a u posljednje vrijeme aktivno razgovarali o različitim modalitetima „koji bi nas mogli dovesti do konsenzusa“.\n"Čini mi se da smo u tom smislu napravili pozitivne iskorake i da bi se jedna vrsta takvog zajedničkog dogovora, koja bi bila pretvorena u sam tekst set zakona, mogla vrlo brzo pojaviti na nekoj od narednih sjednica Vijeća ministara BiH", kazao je Zvizdić.\nTagovi: Denis Zvizdić akcize najava zakon MMF\nPrijedlog zakona / SIPA će dobiti odjel za borbu protiv terorizma\nSarajevo / Vijeće ministara BiH usvojilo Nacrt budžeta u iznosu od 950 miliona KM\n"Sextortion" / FUP upozorio bh. građane: Ne nasjedajte na prevare putem Facebooka


Joksimović: Očekujem da krajem juna otvorimo neko poglavlje - Izazov\nNovi magazin 22. maja 2020. 17:28\nOna je, posle potpisivanja amandmana na Sporazum o pomoći Sjedinjenih država Srbiji sa američkim ambasadorom Entoni Godfrijem u Beogradu, navela da je uobičajeno da otvaranje poglavlja bude krajem juna.\nJoksimović je rekla da je juče telefonom razgovarala sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varhejiem.\n„On je predložio da se sačini „non pejper“, neformalni dokument koji bi pobrojao sve stvari koje se odnose na reforme vladavine prava, i pozitivne i kašnjenja, i tamo gde ima većih očekivanja, da bi države članice do kraja juna, odnosno do kraja hrvatskog predsedavanja, mogle da se opredele da li će podržati otvaranje nekog poglavlja. Pretpostavljam da bi i Hrvatska volela da ima rezultat svog predsedavanja EU.“\nIzveštaj Evropske komisije o napretku zemalja kandidata koji utiče i na otvaranje pregovaračkih poglavlja odložen je za jesen zbog pandemije koronavirusa, kada će biti spojen sa velikim ekonomsko-investicionim planom za Zapadni Balkan koji je komesar Varhelji najavio pre pandemije, podsetila je Joksimović.\nOna je navela da je Srbija spremna za otvaranje pet poglavlja (2, 21,14,27 i 28) koja se odnose na slobodu kretanja radnika, transevropske mreže, transport, životnu sredinu, zaštitu potrošača i javnog zdravlja.\nOd početka epidemije u jagodinskom porodilištu rođene 173 bebe!


Sastanak sa Putinom u Vladivostoku\n"U proteklih nekoliko mjeseci situacija oko Korejskog poluostrva se stabilizovala najvećim dijelom zahvaljujući sjevernokorejskoj inicijativi da prekine raketne probe i zatvori lokaciju za nuklearne testove", izjavio je Ušakov, napominjući da Rusija namjerava da na svaki mogući način pomogne da se održi taj pozitivan trend.\nRuska novinska agencija RIA "Novosti" javila je da je Kim u oklopnom vozu stigao u željezničku stanicu Kasan i da je dočekan sa cvijećem, te hljebom i soli.\nPrema navodima agencije, Kim je potom posjetio "Kuću rusko-korejskog prijateljstva" na stanici izgrađenoj pred dolazak njegovog pokojnog djeda i osnivača Sjeverne Koreje Kim Il Sunga koji je preminuo 1994. godine.\nKim Džong Un Vladimir Putin sastanak\nKim potvrdio: Sastanak sa Putinom u pripremi


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Aktuelnosti > Skola iz Kamenice: Pomozite nam da nadjemo djake iz Obrenovca\n21.05.2014 16:54 #1\nZadnji Put Online : Danas @ 14:30\n1 Year 3 Months 2 Nedelje 4 Days 17 Sata 6 Minuta 34 Sekunde\nŠkola iz Kamenice: Pomozite nam da nađemo đake iz Obrenovca\nŠkola "Jovan Jovanović Zmaj" iz Sremske Kamenice, želi da pronađe maturante iz osnovne škole "Jovan Jovanović Zmaj"\niz Obrenovca, jer su odlučili da im u ovim teškim vremenima ponude smeštaj i mogućnost da na miru i daleko od tuge\ni prihvatnih centara, završe školsku godinu i maturiraju.\nOva škola već 40 godina gradi bratske i prijateljske odnose sa svim Zmajevim školama, pa i sa osnovnom školom\n"Jovan Jovanović Zmaj" iz Obrenovca. Dugi niz godina oni se složno druže na Susretima Zmajevih škola, a sada\nimaju želju da omoguće maturantima iz Obrenovca da kod njih završe osnovnu školu i maturiraju.\nMeđutim veliki problem nastao je kada su pokušali da pronađu đake, koji su evakuisani iz Obrenovca i raspoređeni\npo brojnim prihvatnim centrima u Beogradu i okolini. Direktorka ove škole iz Kamenice, Aleksandra Ćirić, za 021\nkaže da su sve pokušali ali da je gužva prevelika i oni više ne znaju kako da pronađu te maturante.\n"Pokušali smo preko Crvenog krsta, pokušali smo preko kriznog štaba u Novom Sadu, preko Kriznog štaba u\nBeogradu, i mejlove smo slali na sve strane, ali veliki je haos i verovatno oni nemaju evidenciju gde se ta deca\nnalaze", zabrinuta je Aleksandra.\nIdeja ove Zmajeve škole je da ugosti sve maturante iz Obrenovačke Zmajeve škole, koji bi bili smešteni delom\nu Dečjem selu, a delom u privatne smeštaje svojih vršnjaka. Obezbedili bi i prevoz učenika od mesta u kojima\nsu trenutno smešteni do Sremske Kamenice, jer imaju jaku želju da se svojim prijateljima nađu u nevolji.\n"Između ostalih škola i Obrenovačka Zmajeva škola je nama na taj način bratska škola i zato apelujemo na\nObrenovačku školu i kompletnu javnost da nam pomognu da ih nađemo. Voljni smo da im ponudimo smeštaj,\nda dođu kod nas i da ovde završe osmi razred. Odlučili smo se da to budu maturanti jer su oni najspremniji,\nbili bi bezbedni, imali bi smeštaj, hranu, i završili bi školu izdvojeni iz kolektivnih smeštaja i iz te tuge koja\ntamo vlada", rekla je Aleksandra.\nSvako ko može da pomogne da se maturanti OŠ "Jovan Jovanovć Zmaj" iz Obrenovca pronađu i upute ka Kamenici,\nneka se jave direktorki Aleksandri Ćirić na telefon 064 80 833 80.\nKamenička Zmajeva škola je u subotu poslala pomoć u Mitrovačku Zmajevu školu, koja je sada prihvatni centar za ugrožene.\nIzvor: Novosadske Vesti\nZadnji Post: 18.08.2013, 10:45