Gorusica Prirodno Lecenje\nprirodno 06/05/2020 5 min read\nGorusica. Kada se zeludacna kiselina vrati navise u jednjak , osecate goruci bol. "Kapak " misicnog tkiva , zvan donji sfinkter jednjaka , obicno drzi\nGorusica prirodno lecenje 2020\nOgrnite zastitni omotac\nGorusica . Kada se zeludacna kiselina vrati navise u jednjak , osecate goruci bol . „Kapak “ misicnog tkiva , zvan donji sfinkter jednjaka , obicno drzi zeludacnu kiselinu tamo gde ona pripada .\nOn kod gorusice dozvoljava kiselini da ide navise – problem poznat kao refluks . Veliki obroci , isto kao i odredjene namirnice mogu dovesti do gorusice .\nVeca je mogucnost da imate gorusicu ako ste trudni , ako imate prekomernu telesnu tezinu ili ste pusac , ili ako imate poremecaj zvan hiatus hernia .\nNeki lekovi , ukljucujuci aspirin , odredjeni antibiotici i pojedini antidepresivi i sedativi mogu pogorsati gorusicu .\nGorusica je izuzetno neprijatna i nije uvek jasno sta je izaziva . Neki ljudi kazu “ nemoj da jedes tako mnogo “ ili “ nemoj da jedes tako brzo “ . Ostali vole da okrive zacinjenu hranu , kao sto je ljut indijski paprikas ili cajun zacin ; drugi navode grejpfrut , pomorandzu i ostalo kiselo voce .\nPrva linija odbrane neka bude poseta vasem apotekaru da bi ste nabavili antacide koji se kupuju ili suzbijace kiseline , kao sto su ranitidin , omeprazol ili cimetidin . Ali dugorocan cilj je tacno odrediti – i izbegavati – pokretace vase gorusice.\nCim osetite plamicak koji nagovestava gorusicu , popijte veliku casu vode . Ona ce sprati kiselinu niz jednjak nazad u vas zeludac .\nDa bi ste napravili caj koji ublazava gorusicu , dodajte jednu kafenu kasiku sveze izrendanog korena djumbira solji kljucale vode , pustite da se natapa 10 minuta , i popijte . Dugo koriscen za savladavanje mucnine izazvane kretanjem , djumbir takodje pomaze i da se opuste misici koji oblazu zidove jednjaka , tako da se zeludacna kiselina ne potiskuje navise.\nSudeci prema herbalistima , caj napravljen od semena anisa , kima ili divlje mirodjije takodje moze ublaziti gorusicu . Dodajte dve kafene kasike bilo kog od njih u solju kljucale vode , pustite da se natapa 10 minuta , procedite i popijte .\nOni koji se bave ayurveda medicinom , tradicionalnom medicinom Indije , prepisuju cajeve napravljene od izdrobljenog cimeta ili kardamoma za hladjenje vreline gorusice . Dodajte kafenu kasiku jedne od ove dve lekovite biljke – izdrobljene ili sprasene – solji kljucale vode , pustite da se natopi , procedite i popijte.\nKoren belog sleza je jedan od najstarijih poznatih lekova za gorusicu . Ova biljka proizvodi gnjecavu , skrobastu supstancu zvana biljna sluz , koja oblaze i stiti sluzokozu vaseg jednjaka – a to moze biti bas ono sto vam je potrebno kada se osecate kao da vam jednjak gori . Umesajte jednu kafenu kasiku sprasenog korena belog sleza u solju vode i polako ispijajte . Pijte 3 ili 4 solje na dan .\nKoja su to uobicajna oboljenja?\nPovremena gorusica nije ozbiljna . Gorusica koja se ponavlja mogla bi biti znak gastroezofagealnog refluksa , koji moze doprineti nastanku oboljenja kao sto su cirevi i hronicni kasalj .\nPosetite svog lekara ako imate gorusicu 3 ili 4 puta nedeljno , neprekidno nedeljama , ako vam se javi zvizdanje u grudima ili ako promuknete , imate otezano gutanje ili naglo gubite telesnu tezinu .\nTo bi mogli biti znaci raka , posebnoo ako imate preko 40 godina . Simptomi teske gorusice mogu biti pogresno shvaceni kao infrakt .\nAko se pojave posle obroka i smiruju se vodom ili antacidima , to je verovatno gorusica . Ako imate osecaj nadutosti , teskobe ili tupog pritiska ili bola u sredini grudi , nedostatak daha ili vrtoglavicu i haladan znoj , pozovite 194 za hitnu medicinsku pomoc.\nOd bresta mozete napraviti slican umirujuci napitak . Dodajte jednu kafenu kasiku sprasene kore bresta u jednu solju vruce vode i popijte nekoliko solja tokom dana .\nOblik slatkog korena pod nazivom DGL ( diglicirizovani slatki koren) takodje obezbedjuje umirujucu biljnu sluz . I ako je dostupan u obliku kapsula , najbolje deluje kada se kombinuje sa pljuvackom , stoga je najefikasniji kada se uzima u vidu biskvita koji se zvacu . Mozda ce biti potrebno da ih narucite u prodavnici zdrave hrane . Jedite 2 do 4 DGL biskvita 3 puta na dan , 30 minuta pre obroka .\nAko nemozete nabaviti biskvite , onda kupite DGL kapsule , ( do 1 g na dan je u redu ) . Neke marke kapsula sadrze 250 mg sa preporucenom dozom od 2 do 4 kapsule dnevno .\nPljuvacka pomaze da se neutralise zeludacna kiselina . Stoga zvacite parce gume za zvakanje bez secera , sisite tvrde bombone , ili mastajte o socnim odrescima ili buterastom mladom paradajzu – bilo sta sto je potrebno da bi ste stvarali i gutali dodatnu pljuvacku .\nSoda bikarbona ima bazni karakter , stoga neutralise zeludacnu kiselinu. Umesajte 1/2 kafene kasike sode bikarbone i nekoliko kapi soka od limuna u pola solje tople vode . Nemojte piti samo rastvorenu sodu bikarbonu : potreban vam je sok od limuna da bi se rasteralo malo gasa koji soda bikarbona stvara u zelucu kada dodje u kontakt sa zeludacnom kiselinom.\nSokovi od povrca , kao sto su sargarepa , krastavci , rotkvice ili repa , pomazu zahvaljujuci svom baznom karakteru da se obuzda kiselina u zelucu. Slobodno dodajte prstohvat soli i bibera zbog ukusa . Ako vam sokovi od povrca ne prijaju ili vam nisu po ukusu , samo pojedite neko sveze povrce .\nUkoliko ste skloni gorusici , najbolje je izbegavati odredjene namirnice . Sledece namirnice su te cije unosenje treba ograniciti ili obustaviti .\nPivo , vino i ostala alkoholna pica. Ona teze da opuste donji sfinkter jednjaka , bitan ventil izmedju vaseg zeluca i donjeg dela jednjaka .\nMleko , ono deluje umirujuce dok ga gutate , ali masti , proteini i kalcijum koje ono sadrzi mogu stimulisati zeludac da luci kiselinu .\nKafa , caj i kola . Pica koja sadrze kofein takodje opustaju donji sfinkter jednjaka, pa mogu da iritiraju ipaljeni jednjak .\nCokolada . Ona je puna izazivaca gorusice – masti i kofeina.\nMehurici . Ugljen – dioksid u gaziranim picima moze da vam na duze vreme naduje zeludac , sto ima isti efekat na donji deo jednjaka kao i prejedanje .\nPrzene i masne namirnice. One imaju obicaj da se dugo zadrzavaju u zelucu , gde mogu da izazovu prekomernu proizvodnju kiseline .\nAgrumi i sokovi . Oni poseduju kiselost , mada u manjoj meri nego sto je vas zeludac proizvodi , pa mozda nece izazvati problem .\nNana i metvica . One , kao i paradajz , opustaju donji sfinker jednjaka.\nBez obzira koliko se lose osecate , ostanite u uspravnom polozaju . Ako stojite , gravitacija pomaze da se kiselina zadrzi u vasem zelucu .Izbegavajte da se savijate posle obroka i svakako nemojte leci .\nAko vas muci gorusica tokom noci , jedite najmanje dva do tri sata pre nego sto idete na spavanje . Dodatno vreme ce dati mogucnost nivou kiseline da opadne pre nego sto legnete .\nTakodje mozete podici uzglavlje svog kreveta , 10 do 15 cm velikim drvenim blokovima ili starim telefonskim imenicima . Kad spavate iskoseni pod uglom , gravitacija pomaze da se kiselina zadrzi u zelucu .\nPokusajte da spavate na levom boku . Kada lezite na levoj strani , stomak visi na dole i tecnost se sakuplja duz velike krivine , dalje od donjeg sfinktera jednjaka. Skupljena tecnost tako ostaje dalje od jednjaka .\nUzimajte manje a cesce obroke da bi ste sveli na minimum proizvodnju zeludacne kiseline . Izbegavajte da jedete suvise hrane odjednom ; tako se moze silom otvoriti donji sfinter jednjaka , debeli misicni prsten koji odvaja zeludac od jednjaka i zadrzava zeludacnu kiselinu tamo gde joj je mesto .\nUkoliko to jos niste uradili , ostavite cigarete . Istrazivanje pokazuje da pusenje opusta donji sfinkter jednjaka . Pasivno udisanje dima je skoro podjenako lose , pa se zato klonite i zadimljenih restorana .\nNase clanke mozete pronaci i putem kategorija :\nBolesti G , Lekovito bilje i kucni lekovi , Prirodni lekovi , Ekcem .\nTags: caj cokolada gorusica kafa kola mleko namirnice pivo i vino prirodno lecenje\n4 thoughts on “Gorusica – prirodno lecenje 2020”\nПовратни пинг: Bol u grlu - Prirodno lecenje\nПовратни пинг: Lose Varenje 2021 - Prirodno Lecenje\nПовратни пинг: Sredstva Za Ispiranje Grla 2021


Članovi Izaslanstva Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini NATO-a sudjeluju u Kanadi na 64. godišnjem zasjedanju PSNATO-a\nPredsjedatelj Izaslanstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) u Parlamentarnoj skupštini NATO-a (PSNATO) Nikola Lovrinović i član Izaslanstva PSBiH Asim Sarajlić sudjeluju na 64. redovitom godišnjem zasjedanju PSNATO-a, koje se održava u kanadskom gradu Halifaksu.\nUoči plenarnog zasjedanja, na kome se raspravlja o brojnim izazovima današnjice, na sjednici Političkog odbora PSNATO-a vodila se rasprava o izvješću o stanju sigurnosti u regionu Zapadnog Balkana.\nU diskusijama o završnom dokumentu izvjestiteljice, zastupnice Raynell Andreychuk iz Kanade, ranije su prihvaćene primjedbe članova Izaslanstva PSBiH u PSNATO-a. U dokumentu se konstatira da region ide naprijed, te sugerira da dijalog između država regiona, kao i regionalna i bilateralna suradnja nemaju alternativu. Naglašeno je da će PSNATO-a podržati nastojanja koja vode međusobnom razumijevanju, jačanju ekonomske suradnje i nastojanju da se kroz dijalog zatvaraju otvorena pitanja, posebno ona koja su opteretila države regiona u protekle tri decenije.\nTijekom trodnevnog zasjedanja raspravljalo se i o sigurnosti energetske infrastrukture u regionu srednje i jugoistočne Europe. Posebno interesantna diskusija vodila se o aktualnom stanju transatlantskih odnosa, o utjecaju Kine na stanje sigurnosti na sjeveroistoku Azije, o sigurnosnim izazovima situacije u Sjevernoj Koreji, kao i o stanju u regionu Crnog mora.\nSudionicima Godišnjeg zasjedanja obratila se zamjenica glavnog tajnika NATO-a Rose Gottemeller, kao i predsjednik Skupštine Makedonije Talat Xhaferi, koji je govorio o aktualnom stanju u Makedoniji, te zatražio potporu predstavnika zemalja NATO-a na putu njegove zemlje ka NATO-u i Europskoj uniji.\nNa 64. redovitom zasjedanju PSNATO-a članica Izaslanstva Parlamenta Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske Madelene Moon izabrana je za novu predsjedateljicu PSNATO-a. (kraj)


High Roller Event! | Live Events Int. & Maestral Poker Open | PokerNews\nHomeLive ReportingPoker Tour ListaWarm UpLive Events Int. & Maestral Poker Open€1500 High Roller Event\n€1500 High Roller Event\nHigh Roller Event!\nObjavljeno 19-06-2014 20:13 UTC [user184375]\nPočeo je High Roller Event pre pola sata za koji je do sada uzeo učešće 23 igrača i registracije su još u toku. Početni stack za ovaj turnir je 50.000 čipova a kako je garantovana suma €50.000 trebalo bi da bude 37 u polju da ne bi bilo overlay-a.\nIako je do sada igrača manje u polju od potrebnog broja, još uvek se pojavljuju registracije jedna po jedna i moguće da će sutra biti još novih učesnika kako je registracija otvorena do 4. nivoa na Dan 2.\nToni je vredan, Balkan.PokerNews Team je vredan :)\nTagovi: High RollerMaestral Poker Open\nPobednik Vlado Banićević\nPobednička Ruka 9 ♥9 ♣


Paris Hilton lansirala liniju za negu i podmlađivanje kože Pro D.N.A - Estetic\nParis Hilton lansirala liniju za negu i podmlađivanje kože Pro D.N.A\nEstetic » Antiejdžing » Paris Hilton lansirala liniju za negu i podmlađivanje kože Pro D.N.A\nNakon niza poslovnih okušaja u raznim oblastima, Paris Hilton je ovog je puta lansirala beauty brend za negu i podmlađivanje kože. Po uzoru na Madonninu kozmetičku liniju MDNA Skin , naslednica lanca čuvenih hotela svoju je marku nazvala Pro D.N.A.\nPro D.N.A. ima za cilj da regeneriše kožu i utiče na promene koje nastaju starenjem. Na razvoju beauty sredstava radio je tim naučnika i hemijskih inženjera, koji su učinili sve kako bi se osiguralo da novi beauty proizvodi regenerišu kožu oštećenu od UV zraka i strukturu DNK.\nU liniju Pro D.N.A. uključena su četiri proizvoda, idealna za muškarce i žene. Stoga, kolekcija sadrži gel koji se prodaje po ceni od 29 dolara, serum za lice (115 dolara), losione za lice i vrat (75 dolara) i lifting krema (78 dolara).\nKljučna uloga u sastavu Pro D.N.A. proizvoda je ekstrakt fermentiranih morskih algi. Pro D.N.A. linija je izgrađena na GenoMatrix ™, revolucionarnoj formulaciji istih moćnih enzima izvedenih iz morskih mikroalgi i kompleksnih ili prirodnih aktivnih sastojaka.\nOva zaštićena koncentracija penetrira duboko unutar slojeva kože kako bi podržala prirodni mehanizam za popravku DNK i kako bi se suprotstavili efektima starenja sa unutrašnje strane. Štaviše, formule sadrže ekstrakt belog tartufa i kiseline dobijene iz ikre.\nFOTO: Instagram: Paris Hilton Skincare


Atletičari sa Kosova prvi put učestvovali na prvenstvu u Srbiji – Radio Gora\nO učinku sportista za Klankosova.tv su iz Beograda govorili predsjednik Atletskog saveza Kosova, Haljilj Siljejmani (Halil Sylejmani), selektor Bajram Duja i vođa tima Adrijan Mazreku.\n„Otišli smo juče rano ujutro i dobro smo prošli na granici, na granici su obavljene standardne provere, policija nam je obezbjedila pratnju od granice do hotela, bili su veoma korektni, dočekali su nas na izvanredan način, takođe, u sali u kojoj su se održavala takmičenja, i tamo je bilo dobro. Pod okriljem Atletskog saveza, ili kao država, logo je bio isti kao i za sve druge države“, rekao je Siljejmani, prenosi KlanKosova.tv.\nSelektor Bajram Duja rekao je da je to historijski događaj, gde su predstavljeni kao država ravnopravna sa ostalim državama.\n„Ovo je historijski događaj, mi smo prvi koji smo probili led u tom pogledu. Sve je bilo u redu, prijem i sa tehičke strane u redu, predstavljeni smo kao država, ravnopravna sa ostalima. Bio je to historijski korak koji je prvi put napravio Atletski savez Kosova, tu smo kao tim, četiri lidera, ponašali smo se veoma korektno, ovom prilikom domaćin nam se zahvalio na ponašanju i korektnosti prema dogovoru koji smo unapred sklopili. Zadovoljni smo prijemom i manifestacijom, a očekujemo još jednom da sarađujemo u budućnosti“, rekao je Duja.\nNa kraju, Mazreku je pozvao kosovsku vladu da obezbjedi bolje uslove za sportiste.


53. Bitef, od 17. septembra u Beogradu - Sky Apartmani\n53. Bitef, 17-26. septembar\n„Orest u Mosulu“. Foto: Bitef\nBitef je centralni jesenji kulturni događaj u Beogradu, uz veoma dobru selekciju predstava iz celog sveta, i odlična prilika za domaću publiku da vidi predstave koje su drugaćije od komada koji se produciraju u našem regionu. Bitef donosi radove najboljih evropskih režisera, kao i neke od tehnika modernog pozorišta koje se u domaćim teatrima manje koriste.\nOve godine Bitef podiže zavesu po 53. put, uz otvaranje 17. septembra i zatvaranje devet dana kasnije. Umetnički direktor je kritičar i teatrolog Ivan Medenica, dok je slogan ovogodišnjeg Bitef-a „Počnimo ljubav iz početka“. Po rečima Medenice, iza slogana krije se želja da Bitef pošalje optimističnu poruku, mada moramo da primetimo da su odabrane predstave, iako izuzetno kvalitetne, ipak veoma ozbiljne, problemske, a često i tragične.\nPogled na glavni program\nPredstava Yuropa kompanije Q iz Nigerije. Foto: Bitef\nGlavni program Bitef-a prikazivaće se u Narodnom pozorištu, JDP-u, Pozorištu na Terazijama i na nekoliko još nepotvrđenih lokacija. Jedna predstava odvijaće se na beogradski ulicama, i to tokom celokupnog trajanja Bitef-a, tako da će i žitelji glavnog grada koji ne posećuju pozorišta moći da osete i dodirnu festival. Reč je o predstavi „Beograd na daljinski“ Rimini Protokola, koja menja ime zavisno od grada u kome se izvodi, i u kojoj učestvuju sami građani, koji instrukcije za svoje „uloge“ dobijaju putem slušalica.\nNajintrigantnija, i, po rečima Medinice, noseća predstava Bitef-a je „Orest u Mosulu“, multimedijalna kombinacja klasične grčke tragedije i tragičnih događaja koji potresaju savremeni svet. Predstava koristi elimente Eshilove Orestije, uz radnju koja je izmeštena u grad Mosul u Iraku, koji je pogođen terorom Islamske države i razaranjem tokom „oslobođenja“ od strane iračkih i američkih snaga.\nMeđu predstavama iz regiona vredi pomenuti „Ali: Strah jede dušu“, SNG Drame iz Ljubljane. Reč je o novoj interpretaciji čuvenog Fasbinderovog filma iz 1974. godine, sa tematikom koja je aktuelnija nego ikada, jer govori o ljubavi između starije Nemice i mladog emigranta.\nRezervacija ulaznica od 15. avgusta\nOsim pomenutih predstava, publika će moći da vidi i komade pozorišta iz iz Francuske, Nemačke, Belgije, Hrvatske, Srbije, Nigerije i Brazila. Rezervacija ulaznica počeće 15. avgusta i trajaće do 1. septembra, nakon čega počinje i prodaja karata.\nSeptembar je savršen mesec za posetu Beogradu, jer je navala turista završena, tako da je smaštaj u Sky Apartmanima na raspolaganju i gostima koji rezervišu svega nekoliko dana unapred, a Bitef je svaako razlog više za posetu.


Dragan Kojić Keba: Laž je da sam dobio batine! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nPosle navoda da je Dragan Kojić Keba dobio batine jer nije hteo da vrati 75.000 dolara koliko je dobio za turneju po Australiji, a koja je navodno doživela debakl, oglasio se i sam pevač, te takve napise nazvao izmišljotinom.\n09:53 17. DEC 2013.\nDragan Kojić Keba dobio batine, jer nije hteo da vrati 75.000 dolara!\n"Upravo sam u Melburnu na ručku sa menadžerima koji su me i doveli u Australiju, gospodin Kosta Sivov i njegova supruga Beti, i nikakav Darko nema veze sa mojom turnejom. Nikakve pare nisam unapred uzeo, već se računi svode na kraju turneje koja se završava u subotu 21. decembra u klubu u Melburnu čiji su vlasnici Kosta i Beti", kazao je Keba za "Alo".\n"Da li su oni imali problema sa Darkom zbog nastupa u Sidneju me ne zanima i nisu me opterećivali nikakvim problemima. Moja zarada će se znati tek na kraju turneje kad se sve sabere i oduzme. Nijedan dolar nisam uzeo unapred i nikakvih fizičkih kontakata nije bilo ni sa Darkom ni sa bilo kim. Tu tuču su izmislili", rekao je folk pevač.\nDa podsetimo, Dragan Kojić Keba je nastupe po Australiji, navodno, ugovorio za sumu od 75.000 dolara. Međutim, kako je njegova turneja doživela fijasko, tako je menadžer Darko, koji je ugovorio nastupe, od pevača tražio pare nazad. Kako Keba na to nije pristao, tako je došlo do svađe, pa i tuče, u kojoj je pevač, kako se pisalo, izvukao deblji kraj.


PRVO PARAOLIMPIJSKO ZLATO ZA SRBIJU: Željko Dimitrijević najbolji u bacanju čunjeva! - Telegraf.rs\n31/08/12 | 14:23\nPRVO PARAOLIMPIJSKO ZLATO ZA SRBIJU: Željko Dimitrijević najbolji u bacanju čunjeva!\nDimitrijević je oborio svetski rekord i kao prvoplasirani je ušao u finale, ali su ostali rezultati bili dosta lošiji pa na borilište nije ni izlazio\nOlimpijski komitet Srbije od danas je bogatiji za još jednu medalju. Srpski atletičar Željko Dimitrijević osvojio je prvo zlato u istoriji Srbije na Paraolimpijskim igrama, pošto je u Londonu oborio svetski rekord u obaranju čunjeva hicem od 26,88 metara.\nDimitrijević je rezultat ostvario u prvoj seriji kvalifikacija i kao prvoplasirani je ušao u finale, ali su ostali rezultati bili dosta lošiji pa na borilište nije ni izlazio.\nSrpski reprezentativac je kao prvoplasirani ušao u finale, u kojem nije ni izašao na borilište, pošto su njegovi rivali imali značajno lošije rezultate, pa je do zlata došao zahvaljujući rezultatu u kvalifikacijama.\nDrugo mesto zauzeo je Radim Beleš iz Češke hicem od 26,67, dok je treći bio Lahouari Balaž iz Alžira, koji je bacio 36,31 metara.\nILIĆ-ĐURIČIN U FINALU VAZDUŠNI PIŠTOLJ, STONOTENISERKA PERIĆ-RANKOVIĆ U POLUFINALU\nSrpska reprezentativka u streljaštvu Mirjana Ilić-Ðuričin nije uspela da se plasira u finale u disciplini vazudšni pištolj. Ona je u kvalifikacijama zauzela 11. mesto sa 358 krugova. Najbolji rezultat u kvalifikacijama postigla je Olivera Bikova - Nakovska iz Makedonije upucavši 381 krug.\nStonoteniserka Borislava Perić-Ranković plasirala se u polufinale, pošto je u drugom kolu pobedila Jung Dži Nam iz Južne Koreje sa 3:0 (11:6, 11:6, 11:6). Druga srpska predstavnica Nada Matić nije uspela da se domogne polufinala, jer je izgubila od Mijao Žang iz Kine sa 3:0 (11:8, 11:9, 11:6).\nPolufinale je na programu sutra od 17.45 po srpskom vremenu.\nPREDSEDNIK NIKOLIĆ I MINISTARKA MARIĆ UPUTILI ČESTITKE DIMITRIJEVIĆU\nPredsednik Republike Srbije Tomislav Nikolić čestitao je atletičaru Željku Dimitrijeviću obaranje svetskog rekorda i osvajanje zlatne medalje u bacanju čunja na Paraolimpijskim igrama u Londonu.\nPredsednik je istakao da je postignuti uspeh rezultat dugogodišnjeg rada i odricanja, ali i velike ljubavi prema sportu.\n- Srbija ceni to postignuće i posvetiće više pažnje paraolimpijcima, kako bi i dalje nastavili da ostvaruju vanserijske rezultate na svetskim takmičenjima - navodi se u čestitci.\nI ministarka sporta Alisa Marić čestitala je našem zlatnom paraolimpijcu.\n- Dragi Željko, najiskrenije Vam čestitam na izvanrednom rezultatu, osvojenom prvom zlatu u istoriji naše zemlje na Paraolimpijskim igrama u Londonu, koje predstavlja ponos i radost za sve građane Srbije.Želim Vam sve najbolje u budućoj karijeri i životu - navodi se u čestitki.\nBravo, majstore! Srpski paraolimpijac oborio svetski rekord uz zlato! Pljušte čestitke za legendu\nŽena zvana "svetski rekord" se vratila: Počela s brutalnim treninzima, a jednu stvar ima na umu!\nRođena bez šaka i stopala, ali je postala prva Srpkinja koja ide na Paraolimpijske igre u tekvondou!\nPara atletičar Željko Dimitrijević prvak sveta\nDe Brujne šou! Belgija se probudila protiv Danske i preokretom rastužila Kopenhagen!\nFudbalska poezija na delu: Belgijanci u dve akcije zaludeli ceo svet, Danci ispadali "kao iz voza"\nMilošević dočekan kao car u Olimpiji, Mandarić poručio: "Svi postali nebitni kad se Savo pojavio"


URIHO Zagreb - Kontakt telefoni stručnih radnica URIHO-ve Službe za rehabilitaciju\nURIHO Zagreb > Vijesti > Služba za rehabilitaciju > Kontakt telefoni stručnih radnica URIHO-ve Službe za rehabilitaciju\nKontakt telefoni stručnih radnica URIHO-ve Službe za rehabilitaciju\nRad stručnih radnika Službe za rehabilitaciju prilagođavamo aktualnoj situaciji pandemije Corona virusom, poštujući pri tome, koliko je maksimalno moguće, preporuke Nacionalnog stožera civilne zaštite.\nVeći dio naših poslova odvija se putem rada od kuće, koji će slijedom navedenih (ne)prilika, tamo gdje god je to objektivno moguće, biti sve zastupljeniji i u ostalim organizacijskim cjelinama naše Ustanove, uz neophodnu, odgovarajuću informacijsku i telekomunikacijsku podršku.\nKontakt telefoni stručnih radnica Službe za rehabilitaciju danas su prespojeni na njihove mobilne telefone.\nIme i prezime stručne radnice Zvanje Broj telefona\nJelena Opačak psihologinja 01 6430 057\nIva Šušak defektologinja – socijalna pedagoginja 01 6430 051\nAna Barić socijalna radnica 01 4830329\nMia Lakatoš socijalna radnica 01 6558 742\nRužica Rajič Župan socijalna radnica 01 6430 048\nIvana Matoš Buršić psihologinja 01 6430 005\nŽeljkica Šemper defektologinja -rehabilitatorica 01 6430 053\nVesna Zećirević defektologinja -rehabilitatorica 01 6430 041\nVišnja Majsec Sobota psihologinja 01 6184 198\nRadno vrijeme: radnim danom (pon-pet) od 8.00 – 16.00 sati


Remi Čukaričkog i Mure - SPORTSKI ŽURNAL\n26 januar, 2022 2\nBrđani su bili vrlo dobri u prvom poluvremenu i sasvim korektni u drugom delu igre. To je u najkraćem rezime drugog pripremnog meča Čukaričkog u Antaliji\nStrelci: 0:1 - Mulahusejnović u 20, 1:1 – Rakonjac u 34. minutu.\nStadion: “Mardan”. Sudija: Mehmet Čelik (Turska).\nTo nije uticalo na ekipu Saše Ilića. Nastavili su sa napadima Beograđani i nagrada za to stigla je u 34. minutu. Maestralan potez Kajevića izbacio je kompletnu odbranu Mure, a akciju je evrogolom krunisao Rakonjac, koji je pritom izbegao ofsajd zamku. Mladi napadač uhvatio je volej sa desetak metara i zakucao loptu u gol rivala.\nDrugi deo igre donelo je daleko izjednačeniji meč. Igrači Mure su pokazali da nisu slučajno pobedili Totenhem u Lige konferencija.\nU jednom minutu došli su do tri šanse, ali Nemanja Belić je maestralnim odbranama sačuvao mrežu. Usledio je odgovor Čukaričkog, ali šutevi Čolovića i Kempbela završili su zamalo pored stative.\nPoslednji zanimljiv momenat na meč bio je udarac Rogana koji je završio iznad prečke gola Mure.\nNaredni rival belo-crnih je ekipa Alanije, taj meč na programu je 29. januara.\nBek Čukaričkog Tošić kod Jovića u Madridu\nBrđani prave planove za leto: Igraćemo sa atraktivnim rivalima\nPoštovalac fudbalske igre · 26 januar, 2022 18:58\nČuka bez pardona svima na crtu izlazi. E sad, kad još ne bi u Evropi prosipala bodove...\nPeki · 27 januar, 2022 21:43\nBravo Sale napravice on nesto.Da u Partizanu za njega nije bilo mesta.Malo cudno.


Novi ProLite X4372UHSU nudi snagu četiri Full HD ekrana upakovanih u jedan.\niiyama najavljuje pokretanje svog 43" 4K monitora sa funkcijom Slike u slici, za istovremeno prikazivanje iz najviše četiri različita ulaza signala.\nFebruar 2020. - Poslednji dodatak iiyama asortimanu desktop monitora, ProLite X4372UHSU, nudi snagu četiri Full HD ekrana upakovanih u jedan. Opremljen IPS matricom koja ima 4K rezoluciju, ovaj uređaj pruža odličnu reprodukciju boja i široke uglove gledanja što rad na njemu čini još udobnijim.\nProstrani i udoban ProLite X4372UHSU-B1 je 43" displej sa odnosom 16: 9. Sadrži visokokvalitetnu IPS matricu u 4K rezoluciji (3840 x 2160). Ovaj monitor može prikazati 4 puta više informacija od Full HD ekrana. Široki raspon slike, zajedno sa ultra HD rezolucijom i funkcijom PbP (slika u slici) koja omogućava istovremeno prikazivanje slika sa do četiri različita ulazna signala, čine ovaj monitor izvanrednim za rad. Koristite površinu ekrana koja je jednaka četiri Full HD ekrana, bez ikakvog okvira između. Pored toga, povećava udobnost na radnom mestu bez zapetljanih kablova, što prestavlja tipičnu manu kod korišćenja više monitora.\nThe ProLite X4372UHSU-B1 će odgovarati velikom broju aplikacija kojima je simultani rad standard, uključujući analizu podataka, CAD / CAM, digitalnu obradu fotografija ili virtualizaciju podataka. Korisnici se takođe mogu opustiti tokom radnog vremena i gledati omiljeni film u jednom prozoru, dok na ostalim ostaju produktivni. Nakon rada, monitor može poslužiti i kao centar za kućnu zabavu. Gledanje filmova ili igranje postaju pravo zadovoljstvo. Slabo vreme odziva (4ms) omogućava uživanje u dinamičnim igrama, a podrška sa visokim dinamičkim rasponom (HDR) čini sliku u igrama ili filmovima još živopisnijom, a boje zasićenijim.\nUdobnost iznad svega\nMonitor se isporučuje sa tri ulaza za digitalni signal: 2x HDMI (v. 1.2 / 2.0), 2x DisplaiPort (v. 1.2) i 4x USB port (2x v. 3.0 i 2x v. 2.0). Ulaz za slušalice i 2 x 9W zvučnici pružaju zvuk visokog kvaliteta bilo za upotrebu u multimediji ili za profesije posvećene obradi video i zvučnih snimaka. Kombinujući funkcije reduktora plave svetlosti i treperenja sa osvetljenošću od 450 cd / m² i podrškom za HDR, ekran nudi tačne boje i oštre slike. Takođe ima funkcionalnu kuku za slušalice na zadnjoj strani ekrana i infracrveni daljinski upravljač koji omogućava, između ostalog podešavanje jačine zvuka i OSD meni. Štaviše, ekran se može montirati na bilo koji zidni nosač kompatibilan sa VESA standardom.\n450 cd/m² tipično\n1° gore; 8° dole\nBez treperenja, Redukcija plave svetlosti, HDR, PbP (Slika u slici), kuka za slušalice, daljinski upravljač


Beli_Ninja - diyAudio.rs\nBeli_Ninja je imao/la sadržaj sa najviše reakcija!\nVrnjacka Banja - Kragujevac\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: RAAL, HIGH END MUNICH 2022 Jun 19\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: * (Mal)tretiranje audio uređaja od strane audiofila koji srafove, buksne i drugo zavrcu kao sivonje. Maj 10\nVix je reagovao/la na komentar na temu: * (Mal)tretiranje audio uređaja od strane audiofila koji srafove, buksne i drugo zavrcu kao sivonje. Maj 10\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: * (Mal)tretiranje audio uređaja od strane audiofila koji srafove, buksne i drugo zavrcu kao sivonje. Maj 9\nvladd je reagovao/la na komentar na temu: * (Mal)tretiranje audio uređaja od strane audiofila koji srafove, buksne i drugo zavrcu kao sivonje. Maj 9\nBeli_Ninja je odgovorio/la NIXIE's temus u TEORIJA I TRIKOVI\nNema ništa od tog ulja, stvar je mehaničke deformacije mada bih iskreno voleo da nije tako. Zbog tih gluposti sam ja ubacio čelične umetke u aluminijum sa M4 navojem. U opšte ne želim da razmišljam da li stežem brezon na TAMu ili šrafče na Schaffhausenu\nEvo male defektaže. Nije vijak mekan nego je, kako je @Leonardo već napisao, neko istripovao da je to brezon na točku od TAM110 i to onaj koji se prvi steže Dakle, prilikom preterenog momenta stezanja navoj u aluminijumu se deformisao, iz trouglastog prešao je u kosi oblik i tu nema ni Bože pomozi bez znanja i adekvatnog alata. Ima još jedna mogućnost, a to je da ako je vijak kojim slučajem INOX onda se i njemu deslio isto kao i aluminijumskom navoju. Savet, odneti Leu da sredi jer verovatno mu to neće biti ni prvi a ni poslednji put da vari trnje iz znate već čega Eto tako\nBeli_Ninja je odgovorio/la Kuja's temus u TEORIJA I TRIKOVI\nKlasifikovanje u zavarivanje može da bude isključivo ako se topi i osnovni i dotni materijal i u tom slučaju dolazi do odrećenog stepena mešanja. Temperatura na kojoj će to da se odvije nije baš tačno definisana jer zavisi od tačke topljenja oba materijala a i od izvora energije. Gasni plamen oksiacetilaenski u vhu ima cca 3200 stepeni C dok oksi plinski daje tek oko 1600 stepeni C, električni luk i do 8000 stepeni C. Čelici se tope ne oko 1500 stepeni, aluminijum na cca 600 ali njegov trioksid na 1600 (zato mora AC tig ili MIG pulsni), bakar na cca 900, mesing je zajeban zbog cinka jer se cink topi na cca 600 stepeni i mnogo isparava i pravi cirkus pri zavarivanju. Lemljenjem se mnoge zavrzlame izbegavaju ali i nosivost je ograničena. Mada, po nekim izvorima neki zalemljeni spojevi mogu imati granicu tečenja i 700MPa što meni ne ide u glavu nikako No, da se na mlatimo oko ovg više i onako čivek treba da zalemi nekoliko konektora. Ja bih koristio tinol sa 3% Cu za ovaj posao. Mada uvek taj koristim\nvladd je reagovao/la na komentar na temu: Lemljenje srebrnih pinova i Sn-Pb. 60/40 kalaj Maj 8\nVkado, to je tvrdo lemljenje. Preko 400°C ide tvrdo lemljenje a ne zavarivanje srebrnim lotovima. Kod lemljenja nema topljenja osnovnog materijala, samo dodatnog. Tvrdi lemovi se karekterišu boljim mehaničkim osobinama od mekih lemova. Za srebrne lotove idu temperature preko 750°C.\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: Novopridosle skalamerije Maj 7\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: Novopridosle skalamerije Maj 3\nBeli_Ninja je reagovao/la na komentar na temu: Kupuj dok nije otišlo... Maj 2\nBeli_Ninja je odgovorio/la Aoxomoxoa's temus u Analogue\nMisliš na DL103R ili DL103, i koja je tu razlika u opšte ako može neko da mi objasni? U plejeru je 36000 din DL103, a R je skuplja.\nLightMatic je reagovao/la na komentar na temu: Unindentify amp hand made April 10\nUnindentify amp hand made\nBeli_Ninja je odgovorio/la nikola_xpress's temus u Solid State\nHvala puno. Ostaviću @Aleks da sredi kako je zamislio jer ja ne umem da uradim sve što je on naveo 😳\nNajlakše je da se to okači original na we transfer ili na google drive i da se podeli link pa ću ja da uredim i okačim na forum.\nAko imaš za 1e po kom kupuj koliko možeš... To je odlična cena po kojoj ja nisam ništa uspeo da iskopam jer su stockovi bili 0 bar za jedan komplementarac. Smatram da više od 30 + 30 kom nije neophodno radi uparivanja jer ćeš ih verovatno dobiti iz iste serije. Inače iskopao sam infi da se dotične.toshibe proizvode samo u matičnoj fabrici u Japanu za razliku od 2SA / 2SC koji se prave svuda i imaju kod drugih proizvođača "identične" ekvivalente. TT nisu imali elkvivalente, samo Toshiba. I da znaš da su u većim kućištima nego SA SC pa ganjaj na alliexpres mica izolatore...\n431 novih odgovora\nBeli_Ninja je odgovorio/la Zen Mod's temus u Project gallery/WIKI\nPa hoće, a zašto i nebi jer ima sve delove (radioamater, furda ogromna) ali je pogubio dokumentaciju. I neće biti srećniji ako to zabatali i krene u kupovinu čipova za drugi projekat\nNIXIE je reagovao/la na komentar na temu: Unindentify amp hand made April 6\nLightMatic je reagovao/la na komentar na temu: Unindentify amp hand made April 6\nSvako ima svoje razloge za ono što hoće da uradi, pa tako i on\nMene recimo zanima pojačalo SAM 3030 jer jednom mom prijatelju trebaju šeme, ima pločice za kompletno pojačalo sa sve pretpojačalom ali nema raspored elemenata. A to je sve bilo u časopisu...\nDa li možda imatš te projekte, da se prilože ovde?\nBeli_Ninja je odgovorio/la shonne's temus u Solid State\nPa manje nego elektromagnet u kontaktoru\nJa bih ovo stavio Fotek-SSR-40DA WWW.VALLDER-RS.COM Fotek-SSR-40DA Relei & SSR Relei FOTEK SSR-40DA Solid State Relay 3-32V DC 40A/250V Output 24-380VAC\nTrenutno na sajtu 3 članova, 1 Skrivenih, 10 Gosta (Pogledaj celu listu)


"Belgrade Waterfront Road Show" u Podgorici | Analitika - Informativni Portal\n"Belgrade Waterfront Road Show" u Podgorici\nBelgrade Waterfront, projekat koji na jedinstven način povezuje staro jezgro Beograda sa spektakularnom obalom srpske prijestonice, biće zvanično predstavljen crnogorskoj javnosti u srijedu, 17. i u četvrtak 18. maja u hotelu CentreVille u Podgorici.\nObjavljeno: 15. 05. 2017 - 18:12 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPosjetioci će imati priliku da saznaju sve o ovom projektu, koji se duž Save prostire na više od milion kvadratnih metara, a podrazumijeva višenamjensko okruženje,sastavljeno od stambenih, kulturnih, rekreativnih i poslovnih objekata. Ovom prilikom,posjetioci će moćida dobiju i informacije o raspoloživim stambenim, maloprodajnim i poslovnim jedinicama u okviru projekta Belgrade Waterfront.\n„S obzirom da je Belgrade Waterfront već izazvao veliko interesovanje u Crnoj Gori, ali i širom regiona, odlučili smo da svima koji su zainteresovani pružimo informacije iz prve ruke. Tu smo s ciljem da omogućimo direktnu komunikaciju naših stručnjaka za nekretnine i svih zainteresovanih za novi životni stil u okvirima jedinstvenog koncepta koji podrazumijeva Belgrade Waterfront, ali i za investiranje u ovako uzbudljiv projekat u ovom dijelu svijeta“, izjavio je Nikola Nedeljković, generalni direktor Belgrade Waterfronta.\nTrenutno je u toku prodaja stanova u dva stambena objekta u okviru Belgrade Waterfronta – BW Vista i BW Residences, a oba su zasnovana na novom konceptu života pored rijeke, duž obale Save. Očaravajući pogled i život u neposrednoj blizini centra grada nisu njihove jedine pogodnosti.\nBW Vista je zgrada visoka 82 metra, a odlikuju je čiste, jednostavne i elegantne linije. U ponudi je 228 udobnih i modernih stanova različitih struktura, namijenjenih ljudima koji žele da investiraju pametnoi da istovremeno uživaju u otmenomstanu u srcu Beograda.\nObližnja šetališta i biciklističke staze, obdanište, restorani i prodavnice, kao i uređeni vrtovi, čine ovu stambenu višespratnicu idealnim mjestom za porodični život. U BW Residences se na 20 spratova nalazi 296 stanova različitih veličina, od dvosobnih do petosobnih.\nBelgrade Waterfront, pažljivo osmišljena zajednica, sastoji se od dinamičnih komercijalnih čvorišta, stambenih objekata svjetske klase, hotela, najvećeg tržnog centra u regionu, kao i obrazovnih i zdravstvenih institucija, i predstavlja jedinstveni projekat koji prerasta u novo, prestižno jezgro gradana najatraktivnijoj lokaciji u Beogradu.\nTagovi: Belgrade Waterfront Podgorica\nOluja pogodila Moskvu, poginula djevojčica\nJunajted u finalu FA kupa\nKaratisti osvojili osam medalja\nZaev: Nikad bliži rješenju oko imena\nAdrović i Ivanović zajedno na vrhu liste\nĐukanović: Lakićević da nam pomogne da pro...\nKoprivica: Bečić nije plagijator, to tvrde...\nPodjela bodova na Starom aerodromu\nŽeljko Mitrović prodao Pink Montenegro vla...\nGeneralna sekretarka Omladine SD Elida Korać\nMaksi suknje: Trend kome je teško odoljeti\nSutjeska novi šampion!\nISIS u novom propagandnom posteru ubio Tra...\nBajern u laganom ritmu pred LŠ, goleada u ...\nLorenco: Nijesu vozači problem, već direkc...\nPredstavljen električni vozić\nČujović u bjekstvu, sudi mu se u odsustvu\nNadal i Nišikori za trofej u Monte Karlu\nVujanović: Država cijeni i vrednuje Privre...\nMarketing Studenti i saradnici Univerziteta Donja Gorica širom svijeta\nMarketing Iskustva Evrope i svijeta u pekari Nonna\nMarketing Ne propustite danas uz Pobjedu!\nMarketing „Shameless“ premijerno na TOP-u\nMarketing Sarajevo Business Forum 2018\nMarketing M:TEL Digitalna fabrika osnažila domaću startap zajednicu\nMarketing Od očeve ušteđevine napravili višemilionsku fabriku peleta\nMarketing Pošta Crne Gore


Dr. Zukorlić: Ugljanjin u predizborne svrhe zloupotrebljava važne teme za Bošnjake – Sandžak PRESS\nPredsjednik Stranke pravde i pomirenja (SPP) dr. Muamer Zukorlić ocijenio je da Sulejman Ugljanjin zloupotrebljava važne teme za Bošnjake u predizborne svrhe, a da u dogovoru sa državnim institucijama treba usaglasiti imena škola, ulica i drugih javnih ustanova značajnih za Bošnjake.\n“Izbori za Bosansko nacionalno vijeće (BNV) su 4. novembra i to što on traži treba posmatrati u tom kontekstu. On sada pokušava da se predstavi kao veliki patriota, a kada bi dobio izbore, opet bi bio onaj isti koji budžet tog vijeća koristi u lične svrhe”, rekao je Zukorlić za “Kurir”.\nUgljanin 2/3 budžeta BNV potrošio na svoja putovanja\nPrema njegovim riječima, finansijski izveštaj je pokazao da je Ugljanin čak dvije trećine budžeta BNV iskoristio u lične svrhe – na putne troškove i reprezentacije.\n“Potrebno je da se usaglase imena škola, ulica i drugih javnih ustanova od nacionalnog i kulturnog značaja za Bošnjake u sredinama sa bošnjački etničkom većinom, sa bošnjačkom kulturom i tradicijom, ali to treba raditi kroz rasterećen dijalog, u dogovoru sa državnim nadležnim institucijama”, kazao je Zukorlić.\n17. Avgusta 2018. hodza\nmulaeminovicu__ugljanin je iz ugla rodjen na kosovo__porastao slusajuci o srbima neprijateljima__kojekakvim udbama sa kosova i sl.glupostima_kosovari politicari i kada ne bi imalo srba i tih ozni i udbi oni bi ih izmislili_____jer u te famozne toboze mocne sluzbe na kosovu nisu mogli da budu vise osim saradnici ili neprijatelji____nikad ” mocnici_”__nama mocnicima sa kosova trebaju takvi ljudi kao sto je i radoncic da sabitiraju vase napore o pomirenju____i suzivotu.\n17. Avgusta 2018. Posteni srbin\nEto Bosnjacki lideri se glodju medjusobno oko fotelja po naredjenju Beograda…Zasto???Zato da se neko od Bosnjaka ne bi sjetio da ima puno vaznijih tema od fotelja za Zuku Sulja Tulja ili Prasima Gerasima..Vucic prodaje Kosovo I nudi Albancima Presevo Bujanovac I Medvedju u zamjenu za tzv sever Kosova..A sva ova haranaga je samo skretanje paznje da se Bosnjaci ne bi dosetili pa da I oni traze ljudska prava koja im srbija uskracuje…Da recimo izadju na ulice ili da zatraze referendum na pr… Da javno kazu da se protiv Bosnjaka Albanaca Hrvata i Roma u srbiji sprovodi Apartheid i ekonomski rat..Da je i jednima i drugima onemmoguceno da rade prizivode i da otvaraju fabrike po Sandzaku..Ako nije tako zasto je Pazarcu lakse da otvori fabriku u Kanadi ili Istanbulu nego u Novom Pazaru..U Pazaru je to nemoguce jer Beograd to ne dozvoljava..jer zeli da se svi Bosnjaci Albanci i Romi isele.Hrvagta u srbiji skoro da vise I nema..oni malobrojni koji su ostali u Hfrtkovcima danas ne smiju ni da kazu da su Hrvati vec ih srpske vlasti popisuju kao Bunjevce I Skoce\nBosnjacima je zato dato pravo da osudjuju sami sebe i Vjericu Radetu koja je ludaca I potpuno nevazan lik..ali ni u snu ne smiju da osudjuju fasiste poput DODIKA, SESELJA ili njihovog sefa Vucica\n16. Avgusta 2018. Rozajac\nEto Vucic prodaje Kosovo I Presevsku dolinu jer mora.Drzava srbija je bankrotorala a prodaja Kosova je jedini nacin da Vucic dobije novi kredit I isplati plate I penzije.SANU I cetnici uveliko sprovode treci memorandum I treniraJu djecu za nove cetnike genocidase uz obaveznu upotrebu ne samo pusaka vec I nozeva omiljenog cetnickog oruzja za vrsenje genocida..A mi Bosnjaci se glodjemo na radost cetnika koji likuju…Dje bi danas Albanci bili da su slusali Sejda Bajramovica I Rahmana Morinu…Bilo bi pod zemljom ili u izbjeglistvu…bas kao sto se desilo Bosnjacima bezbroj puta u proslosti..Sjetimo se samo Uzica Sahovica Polimlja Prijedora Srebrenice,,I desice se opet sve dok budemo vjerovali obecanjima raznih Ratka Mladica I budemo pljuvali po Herojima kao sto je bio Acif Efendija\n16. Avgusta 2018. D A W U D.\nNijemi jasno ko još od Bošnjaka podržava tu svjetsku bufalu!\n16. Avgusta 2018. bosnjo\nNiko osim albanaca\n16. Avgusta 2018. bliski istok\nugljanin zloupotrebljava drzavu narod i veru


InTER - Sastanak RG NKEU za Poglavlje 35\nRadna grupa Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 35 juče je održala sastanak na kome su predstavljeni preliminarni nalazi drugog Izveštaja o implementaciji i efektima Sporazuma o pravosuđu "Integracija srpskog pravosuđa u pravosudni sistem Kosova u kontekstu evropskih integracija i dijaloga Beograda i Prištine".\nIzveštaj je pripremio Komitet pravnika za ljudska prava YUCOM u okviru projekta „Građanski monitoring za snažnije pravosuđe: faza 2", uz podršku Balkanskog fonda za demokratiju i Ambasade Kraljevine Norveške.\nOvaj izveštaj, pored nalaza o tome kako je došlo do početka primene sporazuma i integrisanja srpskog pravosuđa u institucije Kosova, prikazuje trenutno stanje funkcionisanja sada integrisanih pravosudnih institucija tokom tri godine primene Sporazuma. Polazeći od nalaza prvog izveštaja, drugi izveštaj posebno obrađuje uključenost srpskih sudova u ostvarenju pristupa pravdi građana koji žive ili ostvaruju prava na teritoriji Kosova. Nalazi pokazuju da li je i u kojoj meri došlo do unapređenja pristupa pravdi građanima i građankama severa Kosova.\nSastanak je organizovan u okviru projekta "Nacionalni konvent o Evropskoj uniji 2020/2021, Poglavlje 35: Ostala pitanja – Kosovo" koji realizuje InTER uz finansijsku podršku Ambasade Kraljevine Norveške i Balkanskog fonda za demokratiju.


ISPLIVAO SNIMAK HAPŠENJA Konora Mekgregora: MMA borac divljao na putu, a onda se pojavila policija /VIDEO/ - Sportal\nHapšenje Konora Mekgregora Foto: Stare Slike\nVl.K. - Vest objavljena: 18:05 - 24.03.2022\nMekgregor je juče u Dablinu zaustavljen zbog nasilničke vožnje, nakon čega je priveden u policijsku stanicu, On je ubro pušten na slobodu nakon plaćene kaucije, a danas je isplivao snimak događaja zbog koje je irska zvezda lišena slobode.\nNekadašnji MMA šampion je bio na putu ka teretani sa svojim drugovima, a tom prilikom društvo se malo zanelo u opasnoj zabavi. Tri automobila su se na putu ka željenoj lokaciji međusobno trkala a njihovi vozači, među kojima je bio i Konor, dovikivali. Međutim, u jednom momentu niotkuda se pojavila policija i pokvarila im “žurku”.\nNavodno je potom zapljenjen njegov skupoceni "Bentli kontinental GT", a ovo je čak drugi put da mu se to dešava jer je 2017. godine takođe uhvaćen u prekoračenju brzine i tada je morao da plati kaznu od 400 dolara. Ovoga puta kazna je bila znatno oštrija, pošto je ponovio identično delo.\nMekgregor je odmah morao da plati 5.000 dolara kazne, a postoji mogućnost podnošenja krivične prijave protiv njega.\nKako je hapšenje izgledalo, pogledajte u priloženom videu.\nBorilački sportovi Konor Mekgregor MMA Hapšenje


ТАЧИ И ХАРАДИНАЈ КРЕНУЛИ ЈЕДАН НА ДРУГОГА! Због ових оштрих речи доћи ће до тектонских поремећаја на Косову\nTAČI I HARADINAJ KRENULI JEDAN NA DRUGOGA! Zbog ovih oštrih reči doći će do tektonskih poremećaja na Kosovu\nPremijer tzv. Kosova Ramuš Haradinaj veoma je iznerviran zbog packi koje je dobio iz Evropske unije, koja ga je označila kao čoveka koji „minira“ dijalog između Beograda i Prištine svojim jednostranim odlukama i izjavama.\nOni su praktično tražili da se dijalog nastavi samo uz prisustvo predsednika tzv. Kosova Hašima Tačija, kojeg je EU definisala kao osobu koju treba podržati u pregovorima, našta je Haradinaj reagovao ljutitom izjavom:\n– Ko to može da mi zabrani da govorim?\nNa pitanje da li će podržati Tačija i njegov tim u budućim pregovorima, Haradinaj je odgovorio prilično neodređeno:\n– Imamo novu situaciju. U prošlosti je pregovore predvodio predsednik i imali smo tehnički dijalog. Vladina pozicija je da podržava dijalog i institucije koje u njemu učestvuju – predsednika, Skupštinu i u ovom slučaju delegaciju koja nas predstavlja. Predsednik je ustavna institucija, baš kao i delegacija koju je izglasala Skupština, zato smatram da ima legitimitet – rekao je Haradinaj, ne odgvorivši da li će podržati Tačija i njegov tim ili neće.\nJedino šta ih povezuje je anti-srbstvo! Inače su dva drumska razbojnika,po uzoru na svojeg gazdu naci-ameriku! Doći će i tome kraj,mnogo brže nego što misle!\nKoje buduce pregovore spominju ako Srbija vraca dijalog na nulu ... sem ako nismo totalne budale pa da nastavimo ovu lakrdiju.\nTrikonj......,nisu post 5.oktobarci budale,nego nemi izvršitelji srbske propasti,po svakom pitanju!\ntači je za pregovore DONEKLE jer misli da neće ići na sud, on gura priču o postepenom pripajanju albaniji.Haradinaj ZNA da SIGURNO ide u hag ako tako bude, on je za RAT i naslino BRZO pripajanje albaniji jer to ga može spasiti od robije.Problem je u tome što je amerika DALEKO,albanija nesposobna za bilo kakav rat a vreme CURI i stvari se politički ozbiljno menjaju u okruženju i EU naročito.Obojica znaju da ako uskoro nešto ne uspeju da urade imaće bar 5 država iz EU protiv sebe i kompletni komšiluk (sem ustaša oni će da imaju poseban tretman u evropi presešće im sve ovo što su radili do sada sa uvlačenjme u američko dupe ) prtoiv albanije i sebe.U svakom slučaju detektovani su i markirani američki dronovi u centralnoj evropi i uskoro će ta bagra da shvati koliko je atlantik široka voda.


Vučić pocrvenio ko rak od bijesa: UŽASNO SAM LJUT, platit ćete za OVO – Orilo se iz Brisela! (FOTO) – Nezavisni Portal\nVučić pocrvenio ko rak od bijesa: UŽASNO SAM LJUT, platit ćete za OVO – Orilo se iz Brisela! (FOTO)\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić je u posjeti Briselu gdje je nastavio dijalog sa Prištinom, a sve u cilju da se postigne dogovor po pitanju Kosova, a prema nekim izjevama koje je u međuvremenu Vučić dao, izgleda da uopšte neće biti lako doći do bilo kakvog dogovora. Ipak, on je rekao da je spreman da napravi sve da se dođe do povoljnog ishoda za obje strane, mada je njemu strana Srbije ipak važnija, ali je dodao i da neće pristati na ultimatume i ucjene, bez obzira ko ih pravio. To se također odnosilo i na dešavanja u Srbiji, te je poručio da se on neće nikome dodvoravati, pa ni po pitanju uvođenja novih mjera zaštite\nVučić je iz Brisela poručio kako je očito da je broj novozaraženih i dalje veliki, te da nikako nije zadovoljan sa trenutnom situacijom, ali gaji nadu da će te brojke konačno da počnu da padaju. On je također, kao i premijerka Srbije Ana Brnabić, okrivio demonstracije za porast broja zaraženih u posljednjih nekoliko dana, te da tek sada dolaze na naplatu protesti, a još je i dodao:. „Koštaju nas najskuplje moguće, koštaju nas života ljudi i ljekara, jer je nečija neodgovornost išla tako daleko da ih je baš bilo briga za ljude, zdravstvene radnike… A, to su oni koji nijednu bolnicu nisu izgradili 30 godina.“\nNa kraju je Vučić rekao kako nije zadovoljan sa činjenicom da još nije uveden policijski sat, jer smatra da je uveden na vrijeme da bi u Srbiji bilo tri puta manje zaraženih osoba nego što je sada, a pretpostavljamo da će ovakve direktne izjave svakako potaknuti Krizni štab da još jednom razmotri da se uvede mjera policijskog sata, posebno kada najmoćniji čovjek u državi smatra da je to najefikasnija mjera\nVAŽNO UPOZORENJE: Od danas stupaju na snagu NOVE MJERE ZAŠTITE- OVO JE ZA PODRUČJE CIJELE SRBIJE\nOBAVEZNO OBRATITE PAŽNJU- PORED KORONE PRIJETI NAM JOŠ JEDAN OPASAN VIRUS! Da li je moguće da će nas i ovo ZADESITI, evo koji su simptomi!\nNajljepša žena Jugoslavije bila najveća ljubav Šabana Šaulića: Propala je u…\nŠaban Šaulić je sa svojom suprugom Gordanom bio u braku više od 40 godina i svi znaju koliko ju je volio. Ipak,…\nSJEĆATE LI SE SERIJE ”DIVLJI ANĐEO”, EVO KAKO DANAS IZGLEDAJU GLAVNI…


Mediji pomažu institucijama širiti ksenofobiju prema izbjeglicama i migrantima | CPCD\nIstupi čelnika ovih institucija, naprotiv, zasnovani su na uvjeravanju javnosti da se radi o “lažnim migrantima”, osobama koje kroz BiH samo prolaze i koje su u našu državu došle da se “odmore”, uživaocima “raznih opijata i narkotičkih sredstava” koji predstavljaju “zdravstveni rizik” i “ne žele biti smješteni u postojeći smještaj, nego žele smještaj u centru Sarajeva”. Širenju ovakve ksenofobije i rasizma dodatno doprinosi neetičko izvještavanje bosanskohercegovačkih medija, u cilju privlačenja čitateljstva. Mediji prenose jednostrane senzacionalističke izjave bez sagledavanja problema, bez intervjuiranja izbjeglica, volonterki i volontera koji tu rade, bez obilazaka centara za smještaj, te bez postavljanja konkretnih pitanja institucijama BiH o njihovom radu sa migrantima i izbjeglicama, broju podnesenih i dodijeljenih zahtjeva za azil, načinu zaprimanja ovih zahtjeva, osiguravanju smještaja, hrane, odjeće, zdravstvene i socijalne zaštite na koju oni prema zakonima BiH i međunarodnim standardima imaju pravo u našoj državi.\nU protekla tri dana, izašla su četiri medijska teksta koji nastavljaju niz ksenofobnog i rasističkog izvještavanja medija, te jednostranog portretiranja izbjeglica i migranata kao “sigurnosnog rizika” za građanke i građane BiH. Tako je 06.05., Dnevni avaz objavio članak pod nazivom “Dramatično u Centru Sarajeva: Migranti tuku i pljačkaju”, u kojem se sloboda govora iskorištava u svrhu istupanja u javnost s diskriminatornim, profilizirajućim i stereotipnim izjavama. Podnaslovi ovog teskta “Mutni poslovi” i “Ima i droge” ukazuju na to građani_ke Sarajeva imaju razlog za paniku, s obzirom na to da izbjeglice stvaraju prijetnju sveopćoj sigurnosti u Sarajevu, te se temelje na pristrasnim izjavama građana kojima se člankom daje veći značaj nego izjavi predstavnika Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo, koja potvrđuje da, iako patroliraju pored samog parka u kojem se nalaze migranti i izbjeglice, nisu zabilježena nikakva ozbiljna krivična djela niti kršenja javnog reda i mira. Tekstom se opisuje krađa koju su migranti navodno počinili pred reporterima Dnevnog avaza, ali se ne daje objašnjenje zašto ta krađa nije prijavljena policiji opštine Stari grad, a tekst prati i fotografija osobe (bijele boje kože) okruženog migrantima i izbjeglicama (tamnije boje kože), čime se daje privid ugroženosti stranaca i građana_ki i insistira na rasističkim stereotipima i profilisanju osoba koje traže zaštitu u BiH. Ovaj trend, koji je veoma prisutan u zapadnim medijima, očigledno neće zaobići ni bh. medije, a samim tekstom nigdje se ne navodi da li slike predstavljaju navodu krađu ili se radi o interakciji nekoga od prisutnih volontera s osobama kojima svakodnevno pomažu. Jasno je da ovaj članak nije pisan objektivno, niti u skladu s novinarskom etikom, već se radi o tekstu huškačkog karaktera, kojim se diže panika u Sarajevu, otvoreno izaziva netolerancija, rasizam i mržnja, te daje prostor divljanju ksenofobije i nasilja.\nAl Jazeera Balkans u svom tekstu “Migranata u Sarajevu sve više, traži se pomoć bh. institucija”, od 08.05., također sugerira da migranti i izbjeglice predstavljaju rizik za građanke i građane BiH, ali i da se radi o lažnim migrantima navodeći da je “Među migrantima (je) najmanje onih iz ratom zahvaćenih područja”, kao i da je među njima “znatan (je) broj onih koji su uživaoci raznih opijata i narkotičkih sredstava”, te da “Među tim ljudima ima raznih socijalnih slojeva, a ima i onih koji, prema informacijama iz Zavoda za hitnu medicinsku pomoć i po indikatorima, boluju od teških zaraznih bolesti”. Ni u ovom, kao ni u prethodnom tekstu ne navode se izvori informacija, niti ko je ispred Zavoda za hitnu medicinsku pomoć dao ovakvu izjavu, kao ni šta to tačno država i njene institucije rade da bi obezbijedile da sve ove osobe dobiju adekvatnu medicinsku skrb.\nIsti dan, u svojoj izjavi za Novinsku agenciju Republike Srpske od 08.05., ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić, izjavio je da “Oni (migranti) hoće smještaj u centru Sarajeva, na autobuskoj stanici, kao i na autobuskoj stanici u Velikoj Kladuši. A mi ih ne možemo smjestiti ni uz granicu jer se tome protivi Hrvatska”, te da “BiH nema način da presiječe rutu i zaustavi migrante koji nadiru prema BiH i kojih je trenutno više od 50.000 na ruti između Grčke i BiH.” Ove izjave nastavak su nastojanja čelnika Institucija BiH da migrante i izbjeglice u BiH predstave kao osobe u prolazu, koje odbijaju skrb koju im nude naše institucije, te sami dovode do toga da moraju spavati u parkovima i ovisiti o humanosti i volonterskom angažmanu građanki i građana Sarajeva.\nPodsjećanja radi, direktor Službe za poslove sa strancima BiH Slobodan Ujić u martu ove godine za klix.ba tvrdio je da “99 posto njih (izbjeglica i migranata) su ovdje lažni tražitelji azila koji dođu da se odmore nekoliko dana i nastave put prema zemljama EU”. Ipak u svom intervju za Novinsku agenciju Republike Srpske, također od 08.05., gospodin Ujić potvrdio je da “BiH nema smještajne kapacitete. Imigracioni centar može da primi stotinu ljudi, a tuzlanski centar 150, a u BiH je trenutno mnogo veći broj migranata”, što se u potpunosti kosi sa izjavom ministra Mektića.


Fudbaleri Novog Pazara kreću 24. juna - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Fudbal FK NOVI PAZAR Fudbaleri Novog Pazara kreću 24. juna\nFudbaleri Novog Pazara kreću 24. juna\n“Dobro je da ćemo imati dosta vremena na raspolaganju za renoviranje tima, pošto još uvek ne znam na koga ću moći da računam. Akcenat ćemo staviti na omladinski pogon, a želeo bih i da vratimo neke Pazarce koji su igrali u drugim domaćim klubovima ili inostranstvu”, rekao je Vučićević novinarima na Gradskom stadionu.\nVećina prvotimaca Novog Pazara nije bila vezana profesionalnim ugovorima, dok su gotovo svi koji su imali takve ugovore postali slobodni igrači.\n“Tek sam stigao, pa ću narednih dana saznati na koga neću moći da računam. Voleo bih da zadržim tri ili četiri igrača, koji su igrali u onih osam kola prošlog prvenstva, kad sam ja vodio ekipu. Mislim pre svih na Nemanju Vidakovića, Miljana Mutavdžića i Mladena Popovića. Možda nam se priključe štoper i špic iz Gane, možda dovedemo i neke fudbalere iz okolnih gradova, zbog smanjenja troškova”, kazao je Vučićević.\nIako je mnogo nedoumica, Vučićević je istakao da mu nije cilj da Novi Pazar izbori opstanak u poslednjem kolu, kao što je to bio slučaj u prošloj sezoni.\n“Neki igrači koji su nosili dres Novog Pazara su malo dali klubu. Neće biti puno pojačanja, iako je mnogo onih koji žele da dođu ovde i igraju u Super ligi. Hoću da nam potencijalne novajlije poseduju i kvalitet”, rekao je Vučićević.\nPrethodni tekstNovi Pazar : Skok s mosta kod Vrbaka\nSledeći tekstTROPSKE VRUĆINE NA BALKANU


25.04.2013, 17:28:43 objavio Tanjug.biz\nDelez:Izgradnja distrbutivnog centra\nKamen temeljac za izgradnju distributivnog centra multinacionalnog trgovinskog lanca Delez postavljen je danas u Staroj Pazovi, a čelnici te kompanije najavili su otvaranje 20 novih trgovina u Srbiji ove godine. Investicija u distributivni centar vredna je 50 miliona evra, a centar će nakon završetka prve faze gradnje krajem 2014. godine, imati 70.000 kvadratnih metara i zapošljavaće oko 750 ljudi. Foto TANJUG / Tanja Valič


Royal Paradise | Moj Svet\nRoyal Paradise Beach Resort & Spa je nov hotel sa 5 zvezdica, gde se luksuz takmici sa visokokvalitetnom uslugom. U ovom hotelu vlada apsolutna harmonija, gde se stenovita zemlja susreće sa stablima maslina i senkom borova, u kombinaciji sa zlatnim peskom i dubokim plavim morem.\nLokacija: Smešten na samoj plaži, oko 1 km od Potosa.\nSadržaj: restoran, kafe, bar, otvoreni bazen, zatvoreni bazen (uz doplatu), bazen za decu, igrlaište za decu, animacija, spa centar, Wi-Fi, parking…\nStandard soba luksuzno nameštena sa modernim detaljima, sa pogledom na vrt ili na planine(predviđena za 2-3 osobe).\nSuperior soba s pogledom na more – luksuzno nameštena sa modernim detaljima nude pogled na more (namenjena za 2-3 osoba)\nDeluxe suite – dve odvojene spavaće sobe, luksuzno opremljene privatnim jaccuzijom (namenjen za 2-4 osoba)\nVIP apartman – luksuzno opremljene privatnom jaccuzijom i brendiranim sadržajima (dizajniran za 2-4 osoba)\nUsluga: Noćenje sa doručkom, uz mogućnost doplate za polupansion (doručak- švedski sto, večera – švedski sto/meni).


Hladnjačari nisu dogovarali cenu malina – AGRO VESTI by agronews.rs\nJan 16, 2018 | agro danas, Aktuelno, Cene, fokus, Poljoprivreda, Proizvodi, Srbija, Teme, Tržište, Usevi, Vesti\t|\n“Podaci o otkupljenim količinama i realizovanoj vrednosti otkupa, kao i o otkupnim cenama roda 2017. godine, prikupljeni u toku analize koju je Komisija sprovela, nisu ukazivali na postojanje jedinstvene otkupne cene maline, što bi eventualno moglo da bude rezultat prethodno postignutog dogovorao otkupnoj ceni između otkupljivača – hladnjačara”, objavila je Komisija u izveštaju na svom sajtu (kzk.gov.rs).\nAnaliza uslova konkurencije na tržištu otkupa i izvoza malina sprovedena je sa ciljem da se ispita da li postoji povrede konkurencije na tržištu otkupa malina od strane otkupljivača (hladnjačara), na osnovu koje bi Komisija, u skladu sa svojom nadležnošću, mogla da pokrene ispitni postupak po službenoj dužnosti.\nUtvrđeno je da su prosečne prodajne cene na domaćem i inostranom tržištu u prvih deset meseci 2017. godine niže nego u 2016. i to za 11 odsto na domaćem tržištu i 14 odsto u izvozu, dok je u istom periodu prosečna otkupna cena niža za 34 odsto. Takođe, prošle godine je povećan raspon između prosečne prodajne (izvozne) i prosečne otkupne cene kod svih izvoznika, tako da je prosečna izvozna cena kod pojedinih izvoznika bila i dvostruko viša od prosečne otkupne cene\nPo oceni Komisije, takvi i slični problemi sa kojim se susrelo srpsko malinarstvo u 2017. godini delimično su izazvani rekordno visokim otkupnim (i izvoznim) cenama u 2016, kao i činjenicom da je predmet izvoza u prvoj polovini 2017. godine bila smrznuta malina otkupljena u 2016. po cenama koje su ugovorene te godine.\nKomisija je utvrdila da postoje brojni problemi sistemske prirode sa kojima se sučeljavaju kako proizvodjači, tako i otkupljivači malina, kao što su klasiranja, kontrole kvaliteta i zdravstvene bezbednosti tog voća prilikom otkupa.\nProblemi su uočeni i kod kontrole procesa otkupa, u pogledu isticanja uslova otkupa, roka isplate, kao i kod dugoročnih tipskih ugovora o saradnji u proizvodnji i otkupu, ali i zbog neorganizovanosti usitnjenih proizvodjača.\nKomisija je ocenila da problem predstavlja i otkup po jedinstvenoj otkupnoj ceni, koja ne zavisi od otkupljene količine, sa jedne strane, i troškova proizvodnje pojedinačnih proizvođača, koji zavise od tehnologije uzgajanja i prinosa, sa druge strane.\nTakvi problemi, prema proceni Komisije, zahtevaju angažovanje svih nadležni institucija na pronalaženju dugoročnog i održivog rešenja, kako se opstanak te veoma važne grane voćarstva, koja donosi značajne prihode od izvoza, ne bi doveo u pitanje.\nMaline su učestvovale sa 42 odsto u ukupnoj vrednosti izvoza voća u 2016. godini. Komisija navodi da su prikupljeni i analizirani podaci Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva finansija (Uprave carina), kao i javno dostupni podaci zvanične statistike. U toku analize sprovedena je i anketa najvećih izvoznika, kojom je obuhvaćen reprezentativan uzorak od 13 društava, koja zajedno učestvovuju sa 50-55 odsto u ukupnom izvozu malina.\nTags: cena malinehladnjačariKomisija za zaštitu konkurencijemonopolPoljoprivredatržištevoćarstvo\nAustrijska kompanija RWA, prisutna u Srbiji pod nazivom RWA Srbija, otvorila je danas jedan od najvećih logističkih centara za skladištenje žitarica u Rumenci\nFond za razvoj – šansa za početnike


Odbor je uputio pismo Nacionalnom savetu za visoko obrazovanje jer su dobili informaciju da je „Savet dobio na akreditaciju studijski program takozvanog bosanskog jezika, i to na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru“.\nMeđutim, rektor Državnog univerziteta u Novom Pazaru prof.dr Miladin Kostić negirao je da je ta obrazovna ustanova podnela zahtev za akreditaciju studijskog programa bosanskog jezika ni komisiji za akreditaciju ni nacionalnom savetu za visioko obrazovanje.\n„Nemamo spremljen studijski program za akreditaciju tog jezika. Verovatno je došlo do zabune pošto je i Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru upisan u registar kao i naš – Univerzitet u Novom Pazaru“, rekao je Kostić za Tanjug.\nU Novom Pazaru postoje dva univerziteta, jedan je državni, a drugi je privatni Internacionalni univerzitet, čiji je osnivač Muamer Zukorlić, a koji je podneo zahtev za akreditaciju bosanskog.\nKakve bi bile posledice ukoliko bi Srbija u univerztetsku nastavu uvela bosanski jezik?\nNajveća opasnost od eventualnog uvođenja nastave tzv. bosanskog jezika i književnosti na Univerzitetu u Novom Pazaru bila bi u tome što je u programu te nastave sve specifikovano na tzv. muslimansku književnost, kaže za Sputnjik lingvista dr Miloš Kovačević, redovni profesor Filološkog fakulteta u Beogradu.\nDrugi problem je što se u tom programu navodi da proizvodi stručnjake koji bi mogli predavati srpski jezik i književnost, dodaje on.\nMeđutim, najveća lingvistička i naučna zapreka je da li simbolički jezici mogu imati vlastite programe, odnosno da li se simbolički jezici mogu izučavati bilo gde?\n„Nigde u svetu se ne izučavaju posebno bosanski, srpski ili hrvatski, nego ako se izučavaju, to su različita imena za isti jezik, koji je, po pravilu – srpski. S te strane, zamislite da u samoj Srbiji dozvolite da se izučava program bosanskog jezika kao simboličkog, koji je samo neka vrsta varijante srpskog i to verovatno samo po upotrebi glasa ‘h’ i ničega drugog. Praviti program jednog jezika koji ne postoji kao poseban, to može samo u nekoj državi gde ne postoji lingvistika“, kaže Kovačević.\nPosledice uvođenja bosanskog jezika po društvo i državu bile bi velike jer bi Srbija priznajući, mimo Povelje o manjinskim i regionalnim jezicima, simboličke jezike za komunikativne došla dotle da mora da proizvodi prevodioce za jezike kao što su crnogorski, bosanski ili hrvatski, što je smešno, smatra Kovačević koji je i član Odbora za standardizaciju srpskog jezika.\nReč je o istom jeziku, ističe Kovačević i dodaje da u Evropskoj povelji o manjinskim i regionalnim jezicima stoji da se manjinskim jezikom može smatrati samo jezik koji je različit od većinskog.\nRazlika manja od jedan odsto\nNa komunikativnom planu, ukoliko je sličnost između dva jezika veća od 80 odsto – oni se smatraju istim jezikom.\n„Ovde ne možete naći razliku ni od jedan odsto. I to izgleda više nego tragikomično, sa naučne strane. Sa naučne strane zapravo bi ispalo da država Srbija ne poštuje ni vlastite naučne, filološke kriterijume, niti drži do onoga što je naučno jedino relevantno. Valjda univerziteti i naučni instituti i postoje zbog toga da bi se oni u državi koji se ne bave tim oblastima, mogli oslanjati na njihove rezultate“, kaže Kovačević.\nKovačević kaže da se na Univerzitetu u Sarajevu izučavaju kao izborni predmeti bosanski, hrvatski i srpski, a razlika je samo u polaganju pravopisa sva tri jezika. Sagovornik Sputnjika podseća da je pravopis – konvencija, tako da npr. Hrvati pišu neću odvojeno (ne ću).\nPravopis je konvencija\nSa te strane, samo je polaganje Pravopisa diferencijalna crta, ali pravopis je stvar konvencije, odnosno dogovora i zato nisu retke ni njegove promene. Zbog toga pravopis, kao ni leksika, ne čine jedan jezik, naglašava Kovačević.\nUslovi u Arhivu SANU su krajnje neodgovarjući i prete da ugroze srpsko blago\nUkoliko bi prošao Program bosanskog jezika na Univerzitetu u Novom Pazaru, to ne da bi bio korak napred u odnosu na Sarajevo, već bi to bio unikatan slučaj u čitavom svetu, ističe Kovačević. Tada bismo imali bosanski jezik pod koji se podvodi srpski.\n„Možete li uopšte zamisliti jedan takav nonsens, takvu nebulozu. Zamislite da u samom programu napišete da svršeni studenti bosanskog jezika i književnosti, istovremeno mogu držati nastavu srpskog jezika i književnosti. Ispada da je bosanski jezik hiperordiniran pojam, a srpski subordinirani, odnosno podređeni pojam. Da je sastavnica bosanskog jezika – srpski jezik. Ja zaista ne mogu shvatiti dokle mogu ići nebuloze“, kaže naš sagovornik.\nKod nas se stalno govori o identitetskim kriterijumima, o jeziku i pismu, ali oni koji politički odlučuju očigledno ne znaju ni šta je simbolička ni šta komunikativna funkcija, smatra Kovačević.\nTo bi bio unikat i rad u korist sopstvene štete kao i poništavanje svih naučnih i nacionalnih kriterijuma, zaključio je Kovačević.\n← VIC DANA: Posle mnogo godina sretnu se Mujo i Haso\nBELGIJA SE POBUNILA: Problemi za Ameriku! →\nDecembar 9, 2019 admin Komentari isključeni za Vučić: Nećemo kupiti S-300/400, „usporavamo“ sa kupovinom novog naoružanja; Od Rusije „rekordni popusti“ za helikoptere\nNEMCI TVRDE: Ne postoje drugi i treći talas, mi se nalazimo na neprekidnom udaru virusa!\nJuni 29, 2020 admin Komentari isključeni za NEMCI TVRDE: Ne postoje drugi i treći talas, mi se nalazimo na neprekidnom udaru virusa!\nMiG-31 u akciji: Lansirane navođene rakete iznad Japanskog mora\nOktobar 10, 2019 admin Komentari isključeni za MiG-31 u akciji: Lansirane navođene rakete iznad Japanskog mora


Mostarska elegija | Mozaik | DW | 07.09.2019\nMostar spada u onih nekoliko ovdašnjih čudesnih varoši koje bi svaki ozbiljan putnik za života morao da vidi. To je tačka u kojoj se, kao možda još jedino u Andaluziji, ukrštaju svetovi koji se prepliću i u nama.\nČuveni most preko Neretve\nU Beogradu je Mostar saobraćajna petlja na autoputu. U Srbiji po kafanama i na svadbama pevaju „Čudna jada od Mostara grada“. Samo što Ahmo iz pesme biva zamenjen izrazom „dragi“. Dvojica dobitnika NIN-ove nagrade za roman su u ovom milenijumu – Mostarci. Jedan po opredeljenju i roditeljima, a drugi po rođenju. Ali Mostar je običnom čoveku daleko, kao Nikaragva.\nDobar razlog da nešto napišem o jednom od najlepših gradova bivše Jugoslavije.\nMostar nije moj ni po rođenju ni po boravku, jer sam u tom gradu bivao povremeno i kratko. Kada bih, međutim, mogao da biram, bio bih po opredeljenju Mostarac. Čudan je to iskaz za nekoga ko je rođen u Zemunu, a odrastao u Bosni. Verovatno u toj misli ima nešto od sumnjivog klišea: beskonačni niz sunčanih dana uz beskonačno zelenu reku, a iznad svega luk mosta.\nIpak, moja opredeljenost za Mostar počiva na svesti da je to tačka u kojoj se, kao možda još jedino u Andaluziji, ukrštaju svetovi koji se prepliću i u meni: Mediteran je kroz kapiju mosta pohrlio duboko u kontinent, Istok i Zapad su se posle vekovnog rvanja ovde zaglavili poput teških galija koje su nakon sudara ostale na suvom, ukleštene, nemoćne da se nametnu, nemoćne da odstupe. A ne mogu ni da potonu, jer more nije dovoljno blizu.\nOvde je more tek obećanje u oglašavanju galeba. Ovde se sve silnice sveta i njegova nepočinstva vide jasnije. Ali se možda baš zbog toga nameće lepota kao odgovor na nepočinstva.\nMostar je dokaz da lepota može da nadživi one koji su pokušavali da je ubiju. Među njima su čak i neki Mostarci koje sam dobro poznavao. Ali o njima neću.\nBio sam u gradu više puta. Početkom osamdesetih sam posetio druga koji je tamo služio vojsku. Pili smo Žilavku na terasi hotela „Ruža“ i razgovarali – o čemu bi drugom kada imaš dvadeset godina – nego o Mostarkama. Onim dugonogim bićima nestvarne lepote, s čudnim naglaskom i drskim pogledima.\nNo, moj prvi susret sa Mostarom desio se desetak godina ranije. Osnovna škola u bosanskoj varošici u kojoj sam rastao izabrala je upravo Mostar za odredište ekskurzije. Čopor divlje dece, pušten iz autobusa, razmileo se tada kamenim sokacima.\nU Bosni je sve bilo pastelno, poslusenovito, čak je i leto na svom vrhuncu, u avgustu, krilo u sebi neku nemu setu. Hercegovina i Mostar koji sam otkrio tada u mom dečijem oku nisu imali ni traga od blagih prelaza boje u boju, od opreznog i odmerenog prelivanja dana u noć, senke u maglu. Kontrasti su bili bolno lepi. Bleštavobeli kamen i tamnozelena voda pod stenom. Nemilosrdno sunce i ledena Neretva.\nFerko, koji je bio najsmotaniji od nas, najeo se tada previše masnog bureka. Nastavnici su nas okupljali za polazak, kada smo preko ograde u blizini mosta videli kako on skinutih gaća čuči na obali Neretve. Mostarci su već uočili unezverenog dečaka i počeli da mu dobacuju iz kafansnih baštica. Ljutiti razrednik je tražio načina da dozove Ferka, jer nije znao kako da siđe do obale.\nKako god, prva jaka mostarska slika koja mi je ostala u sećanju: Ferko pere stražnjicu na Neretvi.\nMostar bez „Starog“\nRat je zver koja pali biblioteke i ruši mostove. Tek kada je kamen mosta pao u Neretvu, kada sam to video na nemačkoj televiziji – bio sam već u Regenzburgu – počeo sam da se pitam nismo li svi odveć neoprezni na svojim putovanjima. Možda tog čuda koje gledamo danas već sutra neće biti. Trebalo je bolje pamtiti detalje svojih boravaka u Mostaru. Kao što je trebalo bolje iskoristiti vreme sa ljudima kojih više nema.\nPredrag Matvejević, pisac „Mediteranskog brevijara“, za života je rekao da su Mostarci svoj most zvali naprosto „Stari“, te da su stene ispod mosta nazivane pećinama. Pećine su imale svoja imena: „Zelenika, nad kojom su rasli smokva i šipak, Šuplja pod kojom je opasni vrtlog (kapak), mali i veliki Soko, Glavar nalik molu u nekoj maloj luci, veliki Duradžik na kojem su se dječaci pripremali za 'skok sa ćuprije'. Na sva ta mjesta slijetali su galebovi s mora. Tu je Mediteran…“\nOvim pećinama u trenutku rušenja 1993. pridružilo se kamenje Hajrudinovog luka razapetog među svetovima.\nSetio sam se tada da je Mostar pre rata za mene bio tek veća verzija hercegovačke varoši Stoca koju sam voleo svim svojim čulima. Provodio sam nekoliko dana leti kod prijatelja Mense u tom gradiću na reci čudesne lepote – Bregavi. Stolac je za mene bio originalni predložak mediteransko-orijentalne civilizacije koja počiva na leđima iščezle antike i srednjovekovlja punog stećaka. Mostar je mogao da bude tek njegov veći, prelepi odjek.\nKada se kanjon Neretve ukazao svojim užasnim, krezubim osmehom bez Mosta, shvatio sam da je zločin prema jednom kamenu iz ukupnog zdanja svetske lepote – zločin prema ukupnoj lepoti sveta. Prepoznao sam osmeh Tanatosa.\nPosle rata sam došao čim sam mogao. Moj prijatelj iz sarajevskih studentskih dana, književnik Dragan Šimović, još je bio živ. Vodio je prelepo mesto koje je nazvao „Škrinja“. Tada je ta antikvarnica i knjižara sa kulturnim zbivanjima bila pribežište za Mostarce željne drugog i drukčijeg.\nUpoznao sam u „Škrinji“ tri mlada mostarska pesnika. I pomislio da se ovaj grad obnavlja, uprkos svemu. Sećam se da smo pred moj odlazak sedeli u staničnom bifeu kod Salke, da je Miro, stari književni vuk, sukao brkove i naručivao meze i piće. Pridružio nam se raspričani građanski aktivista Ibro koji je naišao autobusom iz Dubrovnika s namerom da presedne za Sarajevo. Propustio je naredna dva autobusa. To je bio jedan od onih trenutaka kada se punoća života objavi za kafanskim stolom i traje u nedogled, vrtložeći se u brzim i pametnim doskočicama i smehu.\nJednom je moj sin, kada sam ga odveo u Mostar, u baštici kafea kod Mosta popio pet ili šest Kokti. Bio je otprilike toliko star kao ja na ekskurziji, ali njegova uspomena iz Mostara biće povezana sa prvim ukusom jednog napitka koji nije postojao u Nemačkoj.\nSedeli smo tu sa celom redakcijom odličnog mostarskog časopisa, bilo je vrelo, u grad su počeli da se vraćaju turisti, već smo bili u novom milenijumu. Most je obnovljen. „Neko je rekao da taj obnovljeni most neće biti most nego spomenik mostu“, zapisao je Vladimir Pištalo februara 2004. u svom eseju „Povratak mostarskog mosta“.\nEsej se ovako završava: „Dok su se radnici dovikivali trideset metara iznad vode, leptir kupusar je sleteo na kiselo drvo. Leptir je bio simbol jednostavne lepote. Mirisala je smokva. Dva divlja mačeta su se igrala, prevrćući se jedno preko drugog. Most se, iz sveta Platonovih ideja, vraćao na zemlju.“\nSve ovo je trebalo da posluži kao uvod, a nikako da stignem do klasične putopisne priče: Nedavno sam posetio grad, ovaj put kao turista, na nekoliko dana. Hteo sam da ga pokažem nekome do koga mi je stalo. Mislim da Mostar spada u onih nekoliko čudesnih stvari u ovom delu sveta koje bi za života svaki ozbiljan putnik morao da vidi.\nPriča o Mostaru je svakako i priča o Hajrudinovom mostu. I o Mostarskoj gimnaziji. Priča o fudbalskim čarobnjacima velikih i malih terena, mada „Velež“ nikada nije bio prvak Jugoslavije.\nMostar je, svakako, i jedno od imena ratne traume. Grad u kojem jedva da ima Srba, a Hrvati i Bošnjaci žive razdvojeni nevidljivom linijom ratnih zločina. Ako hoćete, možete na Bulevaru još uvek pronaći ruševine iz kojih džiglja drveće. Grad u kojem jedna polovina pati od totalne jugoslovenske amnezije, mada se uoči rata svaki deseti stanovnik izjašnjavao kao Jugosloven.\nAli za mene je Mostar najpre priča o Aleksi Šantiću koji prepevava Hajneovu pesmu „Der Asra“ da bi prepev postao jedna od najčuvenijih sevdalinki: „Kraj tanana šadrvana / gdje žubori voda živa“. Za mene je prosto neverovatno da Hajne nije sedeo u senci Mosta i gledao u Neretvu dok je pisao te stihove.\nSviđa mi se ta svetska parabola: Nemački Jevrejin speva pesmu o orijentalnom načinu strasti u kojoj će se prepoznati svi iz plemena onih „što umiru kada ljube“. Onda jedan mostarski Srbin prepeva te stihove, njih dočeka muslimanska muzička mašta na sazu. I onda se stvori nešto, što ima ukus, miris i zvuk veoma, veoma stare pesme.\nNi Hajne, doduše, nije izmislio priču koja je osnov pesme. Ona se zove „Madžnun Lejla“ (opsednut Lejlom), a nesrećni mladić se zvao Kais. Priča je iz arapskih oaza preko Persije i svih zemalja istoka putovala od sedmog veka, da bi je Hajne dvanaest vekova kasnije pročitao u nemačkom prevodu. Ne mogu drukčije da pojmim put ove Hajneove pesme od arapskih korena preko Nemačke do Mostara gde će postati starovaroško blago, nego kao filingrantski rad umetnosti kroz vreme. Ali i vraćanje priče samoj sebi, svom otpevanom smislu.\nSve ove misli se roje i u jednom od niza kafea uz Neretvu, a šum hladne vode u vreli dan bude sličan šumu vremena. Još kada neko iz kafea, obdaren retro ukusom moje generacije, pusti Kleptonovu „Lejlu“ koja je nastala inspirisana istom arapskom pričom koja je pokrenula i Hajneovu ruku, onda se ovde, u kamenom gradu nad zelenom vodom, zatvore nevidljivi krugovi.\nZa ljude kojima te rođačke veze arapskog sedmog veka, Hajnea, Šantića, saza i Kleptona nisu važne, to je samo još jedno vrelo mostarsko popodne.\nAleksa Šantić je i jednom svojom pesmom ušao u pevanu kulturnu baštinu ovog podneblja: Emina. Sve se zna o pesniku i lepotici. Ono što posleratni Mostar čini meni još dražim jeste činjenica da nije samo pesnik dobio svoj spomenik – već i njegov verovatno najpoznatiji književni lik – „Lijepa Emina“.\nSpomenik Šantićevoj junakinji\nTako Eminina lepota putuje kroz vreme, umotana u pesnikove reči, da bi se pred mojim očima materijalizovala u spomenik. Kao da neko želi da kaže da ovo mesto mogu da oblikuju i ljubavne pesme, a ne samo razulareno oružje.\nDa kažem još: pamtim jutarnju kafu nad Radoboljom koja, nestvarno lepa, žuri u zagrljaj Neretvi kod Mosta, da bi s njom krenula ka moru. Pamtim da sam bio srećan jer sam baš tu, makar termometar pokazivao 39 stepeni. Pamtim i noći u Mostaru kada se povetarac s Neretve umilostivi te pomiluje zažarena tela.\nPamtim sjaj kaldrme na mesečini. Ledeni dodir Neretve oko gležnjeva, jer sam se usudio da zakoračim u nju, studen se hitro uvuče u kosti pa dugo puštam suncu da miluje pobelele potkolenice. Pamtim i gužvu koju stvaraju turisti – u kolonama ih dovoze autobusi sa dubrovačkih kruzera ili iz Međugorja. Trenutke kada sunce boji kamene gromade oko grada u narandžasto.\nKada u čaši zamiriše belo vino iz lokalnih vinograda. I kada u „Šadrvanu“ jednom od najboljih etno-restorana u regionu, ne znam šta da naručim, jer odlučiti se, recimo, za đulbastije ili hadžijski ćevap znači – odlučiti se protiv svega ostalog.\nTrudim se da od tolike lepote ne oslepim. Znam da je u svakom ovom užitku sklupčana senka bola koji izviruje čak i iza suvenira. U knjizi Elvedina Nezirovića „Propovijedanje bluza“ čitam:\nLjeto je doba\nkada su mi oteli oca.\ndoba kada čujem glasove\nkoji su umrli za ovaj grad.\nPonekad nam je potreban nečiji nedužan pogled da utihne ta elegija u nama. Poslednje večeri žena koju sam doveo u Mostar, dugo gleda Neretvu, jednu, pa drugu obalu. I kao da mi čita misli kaže: „Ovo je... ovo je čudo.“\nPomislim da naslov „Srbija na istoku“ Svetozara Markovića nigde nije tako čudan kao u rumunskom Podunavlju, ispod manastira Bazjaš, gde zadivljen gledam kako rumeno sunce tone za horizont na zapadnoj, srpskoj obali. (24.08.2019)\nNirnberg ima najviše muzeja po glavi stanovnika od nemačkih velikih gradova. I po drugim merilima spada u sam vrh svetske liste gradova koji nude kvalitetan život, te ove godine sa Stokholmom deli 23. mesto. (31.08.2019)\nKljučne reči Mostar, putopis, Hercegovina, Šantić, most, Neretva, mozaik\nTrajni link https://p.dw.com/p/3PCqy


Mihajlović: Priština u velikoj nervozi - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Mihajlović: Priština u velikoj nervozi\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović danas je povodom odbijanja nove prištinske delegacije za pregovore u Briselu da povuče takse na robu iz centralne Srbije, ocenila da je sramotno da oni koji „destabilizuju region i zabranjuju trgovinu“ postavljaju Srbiji dodatne uslove.\n6Piše: FoNet 08. januara 2019. 19.25\n„Vidi se da je Priština u velikoj nervozi zbog sve jačeg pritiska da ukinu jednostrane i diskriminatorske takse na robu iz Srbije“, navela je Zorana Mihajlović u saopštenju.\nPrema njenim rečima, na sastanku sa šeficom diplomatije EU Federikom Mogerini nova pregovaračka delegacija Prištine pokazala je svoje pravo lice i nove izgovore da zadrže anticivilizacijske mere koje je čitav svet osudio.\n„I to je čitava Evropa jasno videla“, rekla je Zorana Mihajlović. Ona je navela da je jedini put ka stabilnosti regiona i boljoj budućnosti Srba i Albanaca u dijalogu i traženju kompromisnih rešenja, dodavši da je Beograd spreman da nastavi dijalog, ali kad Priština ukine takse.\nbrisel, Kosovo, Kosovo i Metohija, Zorana Mihajlović\nStanic Darko kaže:\nPregovore nastaviti posle formiranja ZSO i ponistenja odluke o formiranju vojske a ne samo takse kao da su one najveci problem .Zabranite prolaz kroz Srbiju odustanite od autoputa za Pristinu ,zavrnite slavinu na gazivode a ne samo takse na kojima vi i vama slicni gubite pare\nInertna masa kaže:\n09. januara 2019. u 01.35\nMinistarka je posle direktne dozvole AV donela izmene zakon, da se zabranjuje promet privatnih kuća i stanova a manijaci iz Vesićeve ekipe čak insistiraju, da se zabrani obavljanje delatnosti u nekretninama koje nisu uknjižene i legalizovane..i ako iste postoje po 40 godina..\nAko Bog da letećete s vlasti zbog ovoga, samo da se nesposobna opozicija doseti da obavesti blentavi narod, da su im oduzete nekretnine (zabrana prometa privatne nekretnine je isto što i privremeno oduzimanje).\nUsput obavestite blentavi inertni narod da imaju svega 4.7 godina da legalizuju 2 miliona nekretnina (stići će malo morgen) ili im preti rušenje.\nZa slavinu Malo morgen a Sto se tice puta preko serbie slobodno zatvorite ima drugi put preko albanie cerna gora ili preko italie sa brodovima Pa necete dobiti i Jos 500 miliona od kosovari Koji kad prodju kupuju sve od benzina do hrane putarine .Mi to znamo da vi volite nase pare zato ja vas molim zatvorite granicu .pozdrav da Rep KOSOVO.\nKako je gospođa shvatil da su oni nervozni nek nam bolje objasni.Svi vidimo da rade šta hoće uz blagoslov Amerike i Evrope, a mi pošto nemamo odgovor i ne možemo ništa, dobijamo nebulozne izjave naših tzv političara.Ajmo još da zamajavamo narod da se nešto pitamo.I tako dok svi ne odemo negde drugde a oni ostanu da vladaju praznom i opustošenom zemljom.\n09. januara 2019. u 11.20\nGospodja po ko zna koji put otkriva Ameriku.Sve to sto ona i njeni svakodnevno izjavljuju mi obicni smrtnici vec znamo.Potvrdjujem njenu konstataciju da je Pristina u nervozi ali bi lepo bilo od nje da kaze ko dobija po bubrezima.Ne samo ona nego i svi na funkcijama ukljucujuci i svevisnjeg koji vedri i oblaci i koji se o svemu pita i odlucuje,kao papagaji ponavljaju jednu te istu pricu radi svoje licne promocije i skretanja paznje ovom jadnom nasem narodu sa jadnog zivota koji zive.\n09. januara 2019. u 11.56\nTaksa 100% nece se ukinuti , Mihajlovic ozbilji se u poljitic, gradi mostove i puteve.


Fokstrot (2017) - HBO Crna Gora\nRežiser: Samuel Maoz\t 2017 | 108 minuta\nMihael i Dafna su očajni kada se vojni zvaničnici pojave na njihovim vratima i saopšte im da je njihov sin poginuo. Frustriran preterano ožalošćenim rođacima i dobronamernim vojnim birokratama, Mihael dobija napad besa.\nMihael i Dafna su očajni kada se vojni zvaničnici pojave na njihovim vratima i saopšte im da je njihov sin Jonatan poginuo. Mihael postaje sve više frustriran preterano ožalošćenim rođacima i dobronamernim vojnim birokratama. Dok se njegova sedirana supruga odmara, Majkl dobija napad besa i suočava se sa neshvatljivim životnim obrtima koji prkose nadrealnim vojničkim iskustvima njegovog sina.\nPirsing sutra 0:10


Stormrage - AdriaCraft - Blizzard Community Fansite Forum\nStormrage replied to Simke's topic in World of Warcraft\nApsolutno ne znam zasto gubim vrijeme na jedan shiterski forum kao ovaj...Mislim da cu da odem,ali ostavicu jedan gift...Bye bye\nKlasa Druid ....\nStormrage replied to Shammies's topic in World of Warcraft\nGdje iskopa ove informacije?\nPa da vidim....*vracam se stranicu nazad* Aha,evo ga... Sada da vidim ko je autor ovoga...Pise "kobaya"...Ovo mora da si ti...;-) A sto se tice spominjanja Rogue-a,to je u milion postova po forumu,mrsko mi da citiram... P.S.Nema "ostroumnog" komentara....\nCitavo vrijeme pricas kako imas samo jednog lika koji je Rogue i kako nikada nisu igrao drugu klasu,onda na moj post odgovaras da tebi maksimalnu skidaju 2k jer imas 10k armora i sl... Svako bi zakljucio da tvoj rogue ima 10k armora...Problem je u tebi,ne u meni....Sada sumnjam da u validnost bilo kakvog odgovora koji dajes jer ocigledno izmisljas odgovore da bi imao sta reci... P.S.Nikad nisam rekao da je potpuno kao original,neog da nije razlika velika(osim kod losih servera) I Universalix,nisi ti upoznat sa Toxic,zato suti...Cuo si samo neke price...\nNe bih ja vrijedjao nikoga da nisam napadnut...da vjerovatno neko je napravio glupi klip,ali nikad o tome nije bilo problema...ja sam dao post za malo zabave,a ne da neki "braniac" mi objasni kako nema nista od toga... A sto se tice pishe,drago mi je da znam...Znam ja igrati po tim pravilima...\nooo,Boze....On ima 10k armora sa Rogue...To je bruku armora za tu klasu...je li tebi treba da se prevode postovi?I evo ti malo o piratskim serverima,kada si toliko neupucen... -----(na kojem ja igram)... sto se tice emulacije,na izuzetno visokom nivou je,gdje jedino nedostaju pravi eventi sa oficijalnih servera...Apsolutno nema nikakvog manjka sadrzaja,osim sada kada je izletio neki bug,pa se desilo neko sranje sa profesijama...Mana privatnih servera jeste njihova nestabilnost,sto je slucaj i u Toxic-u,ali sto se tice sadrzaja,sve je skoro ideticno kao na oficijalnim serverima,osim ponekog baga koji iskrsne sa vremena na vreme...Naravno,mana ima,ali Toxic je daleko najbolji privatni server i najvjernija kopija oficijalnih servera...Mehanika igre je potpuno ista,tako da tvoj komentar granici sa gluposcu i molim te da se ne mijesaj u ono o cemu nemas pojma... Na privatnim serverima se nista ne "izmislja",jer niko ne mijenja igru...WoW je igra koje je svugdje ista,uz neke promjene,a nijedna od tih promjena nije toliko drastican da bi promijenila bilo kakav generalni utisak o igri...Naravno,ima bruku servera koji nemaju ni pola sadrzaja od originala,ali Toxic definitivno ima...\nCorrect...Svi ste ko neki geniji koje je Bog dao da ispravljaju obicne smrtnike...Daj malo,spustite se na zemlju i pokusajte pogledati svijet na malo drugaciji nacin...Svaki topic je pun sranja i prepucavanja...Dajte malo...Već tri puta mi je neko počeo srati u dva dana...\nAjde -----,malo ohladite...Rekao sam da sam cuo "sranje",a sto se tice forme vuka,to je izgleda i tacno...Inace postoji klip na youtube gdje navodno Blizzard testira druida za ekspanziju,mada nikad nisam rekao da u to vjerujem...Post sam napisao da se malo nasmejemo,a ne da neki ------------- dodje i pravi se pametan...Kralju idol si mi,skontao si da ovo nije tacno...A sada idi i uradi nesto sa zivota jer tvoj mozak je previse sarkastican da bi prestavljao bilo kakvu vaznost za covjecanstvo...Zato STFU!!!\nDanas sam cuo neko sranje da ce druidi dobiti 3 nove forme u novoj ekspanziji...Prva je Furbolg koja ce biti kao neki Mage,onda neki Dire Wulf,koji ce biti neka kombinacija Bear i Cat form(sa 700% armor-a),a zadnja je neki Dragon sa 510% flying speed i bolesnim bonusima na sve zivo... Meni se ovo ne svidja...nadam se da nije tacno...Druidi ce biti zaista upropasteni...Mozda jedino ovaj Wulf,ali da se druid pretvara u sve zivo,bah....\nDa,mislio sam na healing...Extasy pokusaj da citas za promjenu...xD Moguce da je ovo samo izvodljivo na piratskim serverima,mada vjerujem da to se radi i na oficijalnim...Ti to mozda nikad nisi doziveo jer jer imas poprilicno nagruvanog lika,ali svaki caster ima mnogo manje armora od tebe i moguce mu je skinuti mnogo healtha za par sekundi....Jos ti si Rogue,sa bruku armora,plus evade...ne ide to na tebi...\nGovorim o high-end PvP,a ovo sa Prowl radim na manjim levelima,jer njima je jedino moguce to uciniti(odrati 1/2 health-a)...Desi se da to uradim i nekom Caster (lvl70),ali ako otvorim sa Pounce,pa ga nagruvam sa criticalim-a...\nStormrage posted a topic in World of Warcraft\nKada se odabere specijalizacija feral,onda svi dolaze u nedoumicu...Bear ili Car,Tank ili DPS? Pa sta je po vama bolje...Ja vise volim Cat DPS,ali...\nOvo ne vodi nigdje,mozda da se samo svako ispuca i slicno,ali odgovora nema...sve zavisi od gear-a,skill-a i lvl-a(prije 70)... Ja sam apsolutno razbio sve klase sa mojim Feral Druidom...Naravno od nekih sam i gubio,ali velikom vecinom pobjedjujem...Druid je tezak za igrati,ali kada udjes u stos,onda sve klizi...Feral-ci su sjajni za PvP,ako znas sta radis,a niihova fleksibilnost nadmasuje sve ostale klase...Svi misle da je najbolje uzeti druida,odabrati talent tree i nagruvati sve talente u tom tree-u i misliti da je napravio dobrog druida koji je najjaci u svom polju djelovanja...Ako naprave Balance,misle da su Balance spell-ovi dovoljni i td... Druid nije napravljen da bi se samo specijalizovali za jedan talent tree,nego da se iskoriste sve predonosti koje on moze da pruzi...Ja sam Feral specijalizacija,ali koristim sve sto druid pruza i to je razlog moje dobre igre...Naravno za to treba i iskustvo,vjezba,jer nije lako nauciti efektivno koristiti Energy,Mana,Rage,pratit svaki efekat na protivniku i raditi ono sto navjise odgovara datoj situaciji,a pri tome paziti na svaki buff ili curse koji protivnik koristi... Mada,ja najvise volim da predjem u Cat Form,odem gdje Horda cesto prolazi,ukljucim Prowl i gledam ko dolazi...Kada ga vidim,lagano sa ledja mu oderem barem pola health-a,a onda lagano otvorim oci i borim se... zato ja mislim da su druidi zaista dobra PvP klasa,kao i svaka druga...Svaka je podjednako dobra ako se zna sta se radi i ako imas dobar gear.... Mada mrzim lock-ove...xD P.S. za ove koji misle da Drudi ne mogu da lijece,vrlo grijese...Sa dobrim gear-om,druidi mogu da pucaju i po 7,8 k crit,a njihovi HoT su najbolji...Priest jeste najbolja healing klasa,ali druidi su odmah iza....\nStormrage replied to konstantin91's topic in Arhiva\nOK....Ja sam imao utisak da me ne zelite ovdje jer nasa iskustva su,koliko toliko,drugacija jer neke stvari se razlikuju na privatnim i oficijalnim serverima...Meni bi bilo drago da mogu da bacim neki comment na razne teme jer ja ipak imam iskustva i nadam se da mogu da doprinesem zajednici...U neke stvari necu ulaziti za koje mislim da nisu kao u privatnim serverima,ali ima toga dosta za sta mogu da kazem ponesto...Kao sto sam rekao,Ja sam druid,pa cu najvise da se fokusiram na to...


Vesti online / Svet / / Pišite za "Garavi sokak"\nNagrađivan: Pesnik Aca Tadić iz Sidneja\nPravo učešća imaju svi pesnici iz celog sveta, poslati najmanje 3 pesme dužine od 12 do 24 reda, a teme su slobodne. Pesme koje stignu posle naznačenog roka, neće biti uzimane u obzir.\nRadove slati elektronskom poštom na adresu: kontakt@zlatomirborovnica.net ili poštom na adresu:\nZlatomir Borovnica, Kneza Lazara 14/25, 22320 Inđija, Srbija.\nProteklih godina nekoliko naših pesnika iz Australije uzelo je učešće na ovom književnom konkursu, među njima je Andrija - Aca Tadić iz Penrita (Zapadni Sidnej), autor 14 zbirki pesama a kako saznajemo petnaaesta je spremna za štampu i priprema materijal za šesnaestu.\nOn je pre par godina učestvovao na dodeli nagrada u Inđiji i jedna od njegovih pesama našla se u Zborniku koji je pomenuto društvo štampalo sa nagrađenim i najlepšim radovima pristigli na konkursu.\nSvim našim pesnicima širom Australije koji će učestvovati na ovogodišnjem književnom konkursu "Garavi sokak" iz Inđije, želimo uspeha i pregršt nagrada.


Vreme 1382 - Zoom: Primenjeni vucicizam – Zena od gume i drugi artisti u ulogama koje ce ostaviti trag u nasim zivotima\nPolitika je, da prosti časni publikum, oduvek bila i cirkuska veština, i kad se malo duže bavite tim poslom ili ga, kao u mom slučaju, pomno pratite godinama, ne samo da oguglate na to nego i prihvatite ponešto od toga; sve dok cirkuzant ne pretera.\nEvo, sad imamo slučaj preterivanja.\nNe biva, naime, ni u najgoroj šatri da jedan čovek bude sve: od klovna, preko dresera, pa do artiste na trapezu i još da u pauzi prodaje šećernu vunu i lutriju u kojoj je glavni zgoditak plišani ministar (po izboru) koji se može podići na izlazu iz cirkusa.\nKad Aleksandar Vučić izjavi da nije imao nikakvu primedbu na sastav vlade koji je predložila Ana Brnabić, a i da bi se uzdržao od primedbi, da ih je imao, pod šatrom odjekne gromoglasan smeh, ali gorčinu tog cerekanja već zaseni sledeća tačka u kojoj 18 dresiranih pudlica šeni na zadnjim nogama držeći novine u zubima. A onda nastupa žena od gume.\nBiće to nesumnjivo vlada kontinuiteta, na šta ukazuje i kadrovski sastav te vlade. Mentor novog-starog kabineta biće Vučić i u tom smislu imaćemo nerazvodnjen vučićizam kao sasvim originalnu tekovinu poludecenijske politike u Srbiji.\nJa da sam kojim slučajem u opoziciji, pošao bih od lakših ka težim pitanjima.\nOpozicija, mahom, radi sve obrnuto: izborni uslovi, kontrola medija, Ustav, Kosovo, Rusija i Amerika... Vučić uvek ima bolje odgovore nego što su ta njihova pitanja. A i publici je, izgleda, sve to lanjski sneg, prežvakana materija, previsoka politika...\nAli, suverenog upravnika cirkusa, onog koji određuje redosled tačaka pod šatrom, uvek iz takta izbaci nešto naoko sitno i beznačajno, barem kako on te događaje i zbivanja pokušava da predstavi.\nRecimo, Savamala. Ove nedelje, dok čekamo da se nadležno tužilaštvo o tome izjasni, ja bih ga pitao ko je platio ceremoniju svečanog prijema u Palati u Novom Beogradu.\nVučić sam kaže da država na tu feštu nije potrošila ni dinara, već da su to platili donatori, toliko velikodušni da su višak "ića i pića", kao i svakog drugog provijanta, preostalog nakon prijema, prosledili nezbrinutoj deci u Domu u Zvečanskoj ulici.\nTražio bih, dakle, da se obelodani spisak tih donatora. Valjalo bi znati, kao što je red u civilizovanom svetu, ko je platio inauguraciju, prijem, u čast našeg Trampa i koliko je koštala počasna ulaznica.\nAko je, kao što tvrdi Vučić, to bio najznačajniji događaj za državu, zašto je to isfinansirao privatluk i kolika je cena toga. Neće valjda biti da su srpski domaćini doneli ponude od kuće – ko gibanicu, ko pečeno pile, ko tortu.\nTroškovi "za državnu, važnu ceremoniju" morali bi biti javni i, na prvi pogled, ta nevažna, sitničava pitanja u stvari najviše nerviraju vlastodršce jer otkrivaju spregu različitih oblika moći i zadiru u suštinu nagodbenjačke politike na kojima počivaju i mast i čast.\nSvo ovo zamajavanje o tome hoće li Palma podržati Brnabićevu, hoće li uopšte biti dovoljne većine za izbor vlade, tobožnji otpori unutar SNS-a, nagoveštaji koalicionih sukoba, Vučićevo prenemaganje... sve to je zvučalo kao ne baš najbolje uvežban cirkuski orkestar koji zabavlja publiku dok se menja dekor u šatri.


Treće kolo PLBiH bit će kompletirano danas: Tuzla City na Koševu, duel povratnika u Krupi – Sport Centar Treće kolo PLBiH bit će kompletirano danas: Tuzla City na Koševu, duel povratnika u Krupi – Sport Centar\nTreće kolo m:tel Premijer lige BiH bit će kompletirano danas, nakon što se odigraju četiri preostala meča.\nSusret koji privlači najviše pažnje svakako je duel Sarajeva i Tuzla Cityja na Koševu. Aktuelni prvak je kiksao u prošlom kolu, protiv Mladosti (2:2), dok ekipa iz Simin Hana dolazi u goste bordo timu osokoljena trijumfom nad Krupom (1:0).\nUpravo će Krupa prve ovosezonske bodove tražiti na svom travnjaku protiv drugog povratnika u najviši rang, Olimpika. Međutim, sigurno je i da gosti iz Sarajeva gaje iste ambicije pred današnju utakmicu.\nZanimljivo bi moglo biti i u obračunu Slobode i Mladosti na Tušnju, dok bi sve osim pobjede Zrinjskog u Mostaru nad Radnikom predstavljalo iznenađenje.\nDva od četiri današnja susreta bit će u direktnom TV prenosu na kanalu Arena Sport 1.\nTreće kolo m:tel Premijer lige BiH:\nSarajevo – Tuzla City (17 sati, Arena Sport 1)\nSloboda – Mladost (17.30 sati)\nKrupa – Olimpik (17.30 sati)\nZrinjski – Radnik (19 sati, Arena Sport 1)


Grbavička 8A, 71000 Sarajevo\nTel: 033 811 511\n- Kako postati dobar vozač?\n- Saobraćajna pravila\n- Saobraćajni znakovi\nOBUKA ZA A, B, C, D, i E kategorije sa svim potkategorijama\nKako postati vozač?\n1. Zdravstveni pregled se obavlja u svim licenciranim domovima zdravlja uz izdavanje ljekarskog uvjerenja.\n2. Teoretski dio obuhvata obavezno prisustvo predavanju o saobraćajnim propisima, neophodnim za željenu kategoriju, kao i pripremu za polaganje završnog testa.\nTeoretska nastava se odvija u savremeno opremljenoj učionici naše auto škole, gdje predaje licencirani predavač, saobraćajni inžinjer drumskog smjera.\nBroj teoretskih časova za pojedine kategorije odredjen je nastavnim planom naše auto škole, koji je u skladu s pravilnikom o polaganju vozačkog ispita. Polaznicima naše auto škole besplatno nudimo savremena učila i pomagala, u obliku udžbenika i softverskog programa na CD-u, a sve radi što lakšeg usvajanja neophodnog znanja. Nadzirano učenje teoretskog dijela provjeravamo, a nakon položenog predtesta, kandidat pristupa polaganju teoriskog ispita, koji organizuje Ministarstvo Obrazovanja i Nauke Kantona Sarajevo.\nPolaganje završnog ispita obavlja se pismenim testiranjem i traje 50 do 60 minuta, ovisno o kategoriji koju kandidat polaže.\n3. Prva pomoć je oblast o pružanju prve pomoći povrijeđenim u saobraćajnoj nesreći. Edukacija i testiranje obavlja se u Crvenom krstu opštine prebivališta kandidata za vozača. 4. Praktično osposobljavanje je usvajanje znanja i vještine u upravljanju motornim i priključnim vozilima određenih kategorija, uz primjenu važećih saobraćajnih propisa. Mi našim kandidatima garantujemo bezbjedno učestvovanje u saobraćaju za vrijeme obuke kao i nakon položenog završog ispita.\nPraktičnu obuku kategorija za koje smo licencirani, radimo krajnje savjesno, odgovorno, disciplinovano i strpljivo, gdje požrtvovano prenosimo svoje znanje našim kandidatima.\nPraktično osposobljavanje sadrži nastavnim planom predviđene teme i etape obuke srazmjerno stepenu osposobljenosti kandidata, a s obavezom prelaska svih tema osposobljavanja za svakog kandidata. Velikim iskustvom uspijevamo svojim kandidatima uliti neophodno samopouzdanje kao i želju za upravljanjem motornim vozilom, tako da i posle završene obuke s velikom ljubavlju samostalno nastavljaju svoje vozačko usavršavanje.\nSvoje kandidate osposobimo za upravljanje u svim saobraćajnim uslovima, specifičnim situacijama, te samostalno mogu rješavati moguće nedaće savremenog drumskog saobraćaja.\nPosebnu pažnju obraćamo na specifičnosti saobraćaja na saobraćajnicama maršute polaganja praktičnog ispita, kao i na saobraćajnicama u blizini najčešće posjećivanih mjesta budućeg vozača. Polaganje praktičnog dijela se obavlja pred članom ispitne komisije, a uz prisustvo instruktora vožnje.\nMaršutu kretanja prilikom polaganja određuje sam kandidat svojim slučajnim odabirom prije početka ispita, čime se izbjegava moguća pristrasnost.\nNakon položenog završnog dijela ispita, kandidatu se uz čestitke daju upute za radnje koje prethode dobijanju vozačke dozvole kategorije za koju je polagao.\nDa biste postali siguran vozač odaberite auto školu SELMA. home\n© 2012 Autoškola "SELMA" Impressum


Naslovna Zdravlje Odnosi I muškarci su žrtve nasilja\nTo svi znaju kad im netko ovako napiše, ali u stvarnom životu, većina ljudi ide “putem koji se najlakše ide” i koji podrazumijeva fokus na pojavno i očigledno.\nI upravo ova činjenica se nalazi u osnovi pasivnog zlostavljanja (neka vas termin ne zavara – nema tu mnogo “pasivnog”) tim goreg što se ono ne vidi, ne “dokumentira” – ne može se drugima pokazati ni dokazati.\nOvo su unutrašnje povrede koje se ne liječe – osim fizičkim i svakim drugim udaljavanjem od zlostavljača, kojeg god spola bio. Ukoliko se trpi – vodi direktno u bolest – kao i sve emocije koje ostaju zarobljene u tijelu da tamo dugoročno buše rupe i prave štetu.\nŽrtve pasivnog zlostavljanja osjećaju da su same i da nemaju kome i nemaju se na što požaliti – jer druga strana obično kaže kako “ništa loše” nije REČENO – i to je uglavnom i točno.\nZlostavljanje bližnjih nema ni spol, ni vjeru ni naciju, ni nivo obrazovanja, ni materijalni status.… Svakoga i svačega tu ima.\nPrethodna objavaNijedna bol nije slučajna jer dolazi iz podruma podsvijesti u kojem je sačuvan njen uzrok\nSlijedeća objavaItekako se vidi! 5 načina na koja muškarac pokazuje da je zaljubljen


Grip : Zoran Radovanović, Predrag Kon\nZoran Radovanović, Predrag Kon(autor)\nKnjiga Grip u svom proširenom izdanju delo je dva iskusna srpska epidemiologa. Zoran Radovanović i Predrag Kon namenili su ovu knjigu najširoj publici koja će na jednom mestu pronaći sve relevantne informacije o gripu i njegovom izazivaču, metodima lečenja i prevenciji, istorijskom i političkom aspektu epidemiologije gripa. Autori su se potrudili da izlaganje bude jasno i čitaocima koji nisu profesionalci u oblasti medicine, ali sveobuhvatnost i konciznost teksta preporučuje ovu knjigu i kao referentni priručnik lekarima koji se u svojoj kliničkoj praksi suočavaju sa gripom. Osim mnogih\nvažnih tema koje u knjizi obrađuju, autori su se hrabro uhvatili u koštac i sa turbulentnom i važnom epizodom u novijoj istoriji srpskog i svetskog zdravstva – pandemijom iz 2009. i kontroverzama koje su iz nje proistekle.\n2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 320 str.; 978-86-6024-028-8;\nZoran Radovanović, Predrag Kon (autor)\nIzdavač: Heliks; 2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 320 str.; 978-86-6024-028-8;