Vojni i politički kolaps, aerodrom mora biti otvoren – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nVojni i politički kolaps, aerodrom mora biti otvoren\nObjavljeno\t 17. Avgusta 2021. od strane\thaler / Nema komentara na Vojni i politički kolaps, aerodrom mora biti otvoren\nJens Stoltenberg / Vijesti.baGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg danas je održao konferenciju za medije na kojoj je govorio o situaciji u Afganistanu i učešću NATO-a u vojnim operacijama, prenosi N1.\n“Želim da se zahvalim NATO snagama, SAD-u i UK-u jer su odigrali veliku ulogu u osiguravanju aerodroma. Operacije na aerodromu se nastavljaju. Tokom današnjeg sastanka mi je javljeno da koalicioni partneri dodatne avione šalju. Imamo i stalno diplomatsko prisustvo, predstavnici Cornwalla blisko sarađuju da koordiniraju moguću evakuaciju. Mi radimo da izvršimo evakuciju i afganistanskih kolega što je moguće brže. Talibani moraju omogućiti i poštovati siguran odlazaka svih onih koji žele da odu“, kazao je Stoltenberg i dodao:\n“Aerodrom i ceste moraju biti otvoreni. Svi muškarci i žene i djeca Afganistana zaslužuju da žive u miru i slobodi. Moramo imati miran prijenos vlasti bez odmazde i osvete”.\n“Nije bilo lako okončati vojnu misiju”\nStoltenberg je kazao da nije bilo lako odlučiti o povlačenju vojnika NATO-a.\n“Vlada koja ponovo uspostavlja vladu straha se izlaže riziku međunarodne izolacije. SAD su najavile da će se njihove snage povući, svi su se složili da će pratiti njihov odlazak. Nije bilo lako okončati našu vojnu misiju. Suočili smo se sa teškom dilemom; ili da odemo i gledamo talibane kako preuzimaju vlast ili ostanemo i suočimo se sa borbom. Nikad nismo imali namjeru vječno ostati, sa više od 100 hiljada vojnika smo prešli na 10 hiljada, sada smo na nuli“.\nDodao je da trenutno gledamo u “vojni i politički kolaps”.\n“Ono što vidimo u proteklih nekoliko sedmica je uz vojni i politički kolaps. Dijelovi Afganistana su se hrabro borili, ali nisu mogli da se odbrane i spase zemlju. Ovaj neuspjeh afganistanskog rukovodstva je doveo do tragedije koju danas gledamo. Istovremeno moramo imati otvoren pogled na angažman NATO-a u Afganistanu, bez obzira na značajno ulaganje i žrtve, ovaj kolaps je bio iznenadan i brz. Puno pouka moramo izvući ali i vidjeti u čemu smo uspjeli. NATO i partneri su u Afganistan ušli nakon 11. septembra da spriječe da ta zemlja bude sigurna zona i utočište za one koji nas napadaju. U protekle dvije decenije nije bilo terorističkih napada. Oni koji sada dolaze na vlast nose odgovornost da osiguraju da međunarodni teroristi tamo ne dođu. Saveznici imaju mogućnost da odgovore na izazove“.\n“Današnji Afganistan je bitno drugačiji od Afganistana 2001. godine i to što smo uspjeli i to se ne može lako preokrenuti. Svijet će nastaviti pratiti ali moramo podržati miran i siguran Afganistan”.\nTalibani: Ne tražimo osvetu, poštovat ćemo prava žena – Ko su talibani: Tri desetljeća pobjeda i poraza


"Kozari" novi bodovi: "Polet" savladan golovima Bjelanovića i Misića · gradski.online\n“Kozari” novi bodovi: “Polet” savladan golovima Bjelanovića i Misića\nBANATSKO VELIKO SELO- Velikoselska “Kozara” je u utakmici 8. kola Vojvođanske lige- istok stigla do važnih bodova.\nSa 2:1 (1:0) savaladali su “Polet” iz Idvora. Golove su postigli David Bjelanović u prvom delu i Milan Misić u drugom delu utakmice. Teodor Bjelanović ovako je za portal GRADSKI ocenio utakmicu:\n-Ovo je veoma važna pobeda za nas. Tokom prvog poluvremena kontrolisali smo igru, a u drugom delu utakmice došlo je do pada naše igre. Protivnik je to iskoristio i kaznio nas izjednačenjem iz prekida.\nSrećom brzo smo se povratili i postigli gol. Već se okrećemo narednom kolu i komšijskom derbiju sa “Crvenom zvezdom” iz Ruskog Sela.\nOvo je prilika da pozovem sve navijače da nas podrže i navijaju za nas- rekao je Bjelanović. Novokozaračka “Sloboda” i ruskoselska “Crvena zvezda” igraju u nedelju.\nPrethodnoNa Gradskom stadionu: Pobeda OFK “Kikinde”, najava boljih srpskoligaških izdanja\nSledećeKomšijski rukometni derbi bez pobednika: Ađanke odolele ŽORK “Kikinda”, treneri zadovoljni


CNP – “Šćeri moja” i “Ne igraj na Engleze” u subotu 05. novembra 2016. godine – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNajave reportaže izvještajiCNP – “Šćeri moja” i “Ne igraj na Engleze” u subotu 05. novembra 2016. godine\nU subotu, 05. novembra, na 13. Međunarodnom festivalu glumca – Nikšić, na sceni Nikšićkog pozorišta u 20 sati, biće izvedena predstava “Šćeri moja”, Maje Todorović, u adaptaciji i režiji Ane Vukotić.\nMirko Vlahović je za ulogu Kralja Nikole u predstavi “Šćeri moja” dobio nagradu za najbolje glumačko ostvarenje na 11. Festivalu mediteranskog teatra Purgatorije u Tivtu, kao i Veliku nagradu Crnogorskog narodnog pozorišta za 2016. godinu.\nNa ovogodišnjem 13. Međunarodnom festivalu glumca u Nikšiću, osim predstave “Šćeri moja” biće izvedeno još četiri predstave, po izboru Savjeta festivala i selektora i umetničkog direktora festivala Gorana Bulajića.\nBiće izvedene predstave pozorišta iz regiona: “Voz”, Zvezdara teatra iz Beograda; “Art”, beogradske Agencije “Tri za groš”; “Divlje meso”, Narodnog pozorišta iz Sarajeva i “SNAKEspeare na EXIT”, Teatra EXIT iz Zagreba.\nDodjela nagrada i svečano zatvaranje biće upriličeno u utorak, 8. novembra u Nikšićkom pozorištu u 20 sati.\nNakon Nikšića, predstava “Šćeri moja” će gostovati na 21. Jugoslovenskom pozorišnom festivalu “Bez prevoda” koji se održava u Užicu.\nU subotu, 05. novembra u Crnogorskom narodnom pozorištu u okviru Scene Akademija na Sceni Studio u 20.30 sati, biće izvedena predstava po tekstu Vladimira Đurđevića “Ne igraj na Engleze”.\npredstava "ne igraj na enleze"


nega-koze-u-trudnoci | Trudnoća | Zdravlje trudnica\nNega kože u trudnoći za vreme zimskih meseci 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nNega kože u trudnoći za vreme zimskih meseci\n25.02.2009. / 13:10 13.12.2016. / 17:59\nBuduće mame imaju dodatni razlog da obrate pažnju na negu u toku zime, zato što je pod uticajem hormona u trudnoći koža još osetljivija.\nNiske temperature i ledeni vetar dovode do slabije cirkulacije, tako da koža ne dobija dovoljno kiseonika i hranljivih materija, pa se usporavaju regenerativni procesi. S druge strane, niska vlažnost vazduha u zatvorenim prostorijama - zbog zagrevanja, dovodi do isušivanja kože lica, koja gubi sjaj i postaje neprijatno zategnuta. Na kožu stresno deluje i nagla promena temperature, kada se spolja uđe u toplu prostoriju, a kao rezultat toga se javljaju iritacija, crvenilo i prošireni kapilari.\nKoža trudnica je pod "stresom"\nDanijela Pecarski, magistar farmaceutske tehnologije, navodi koje su najčešće propratne pojave izlaganja kože hladnoći.\n- Zimski uslovi pojačavaju isušivanje kože, pa može doći i do svraba, koji nastaje usled nedovoljne hidratacije. On se najčešće javlja na koži stomaka, kao i drugih delova tela koji su podložni "istezanju" u trudnoći.\nI trudnoća je, na neki način, stresna za kožu. Obim stomaka u trudnoći se uveća preko 50 centimetara, što je veliko opterećenje. Ukoliko je vezivno tkivo u dubljim slojevima slabije, dolazi do "prskanja" i pojave strija na koži. Tome je više podložna suva, manje elastična koža.\nU svakom slučaju, buduće mame imaju dodatni razlog da obrate pažnju na negu u toku zime, zato što je pod uticajem hormona u trudnoći koža još osetljivija.\n- Da izbegnete moguće probleme, koristite preparate koji mogu da stvore zaštitnu, hidrolipidnu barijeru na koži i tako povećaju njenu elastičnost i vlažnost, ili da poprave oštećenu barijeru.\nŠta sve škodi vašoj koži?\nTrudnicama se ne preporučuje dugo kupanje (tuširanje) u toploj vodi. Pritom treba izbegavati sapune i šampone koji dodatno isušuju kožu.\nKoristite blaga sredstva ili uljane kupke, a pet minuta nakon tuširanja nanesite hidrantnu kremu za telo. To može da bude i krem protiv strija, koji sadrži sve već navedene supstance. Preporuka je da se za izrazito suvu kožu tela koristi ulje protiv strija. Ono se upotrebljava u večernjim satima, a krem posle jutarnjeg tuširanja.\nIzaberite kremu prema tipu kože\nKoža i u trudnoći može da se zaštiti na više načina. Postoje supstance kao što su hijaluronska kiselina i urea - koje privlače i zadržavaju vodu u površinskom delu kože (epidermisu), i na taj način omogućavaju hidrataciju. Kreme sa ovim sastojcima se preporučuju kada je u pitanju masna ili kombinovana koža. Za normalnu kožu, koja naginje ka suvoj, treba koristiti kreme koje sadrže ši i kakao buter, jer omekšavaju kožu i stvaraju zaštitni sloj. Na taj način se sprečava dehidratacija. Tu su i takozvane okluzivne supstance, koje stvaraju zaštitni film, čime se sprečava gubitak vlage.\nProbajte i prirodne preparate\nNaša sagovornica Danijela Pecarski savetuje budućim mamama da za adekvatnu negu prednost daju prirodnim preparatima.\n- Normalno stanje kože tokom zime se menja, a posebno u trudnoći, pa tako masna koža postaje normalna, normalna pokazuje znake suve, dok suva koža postaje veoma osetljiva, iritirana. Trudnice bi trebalo da, pre svega, izaberu prirodne preparate. Ako je koža masna, ka normalnoj - najbolje je da se koriste dnevne kreme koje sadrže ši buter, kakao buter i ureu, ili hijaluronsku kiselinu, koja se preporučuje posle 30. godine, pošto ima anti-age dejstvo (protiv starenja). Trudnicama čija je koža suva - prijaju jače kreme. To znači da pored ši butera i kakao butera sadrže i veći procenat prirodnih biljnih ulja - kao što su maslina, badem, neven, noćurak, pčelinji vosak. Samo takva krema može da nahrani kožu i zaštiti je od daljeg isušivanja u toku zime.\nU trudnoći ponekad dolazi do hiperpigmentacije kože lica. Kako buduće mame mogu da se izbore sa tim problemom?\n- Kada je u pitanju koža lica, pojava hiperpigmentacije - koja nastaje usled hormona, prilično je česta. Ova «maska» u trudnoći se pojačava pod uticajem UV zraka, a treba imati u vidu da se u toku zime sunčevi zraci reflektuju od snega i da je zračenje na planinama znatno jače. Zato je neophodno da se koriste kreme za lice sa zaštitnim faktorom najmanje 15.\nUsne i ruke su takođe veoma osetljive. Često se dešava da prve "stradaju" u toku zime.\n- Za usne birajte hidrantni balzam koji sadrži ši buter, avokadovo ulje i jojobu. Nanesite ga svaki put pre nego što izađete napolje. Rukama prijaju blaga sredstva za pranje, a od vetra i niskih temperatura se kao zaštita preporučuje krema koja sadrži ši buter, kakao buter, ulje badema i nevena.\nZa zdraviju kožu, važno je da se poveća i vlažnost vazduha u stanu. To se postiže tako što se uz radijator ili drugo grejno telo smesti posuda sa vodom, u koju može da se ubaci i neko mirišljavo ulje.\nOdgovarajuća ishrana je sastavni deo nege kože. Vitamin C, na primer, koji organizmu obezbeđuju voće i povrće - neizostavan je u sintezi vezivnog tkiva, odnosno neophodan za stvaranje kolagena. On poboljšava izgled kože, održava njenu elastičnost i odlaže znakove starenja. Esencijalne masne kiseline su poznate kao «čuvari kože». Unose se maslinovim, kukuruznim, suncokretovim uljem i ribom. Pored toga, konzumiranje dosta tečnosti, posebno u vidu blagih čajeva i kompota, doprineće da se bolje osećate.\nPorodica Nega tela Nega kože Trudnice Promene u trudnoći Strije Zima


STRIJE | Stil magazin\nPočetna > Lepi i zdravi > STRIJE\nBorba protiv išaranog stomaka\nBrazde ili linije na stomaku pa čak i niže, na bedrima, često se pojavljuju kod žena, posebno tokom trudnoće\nStrije nastaju zbog prenapregnutosti kože. U kojoj meri će ove brazde biti izražene jednim delom zavisi od toga kojom brzinom se gojite. Jedino rešenje je da ne dozvolite sebi da se naglo gojite. Ako primetite da počinje njihovo pojavljivanje, ograničite uzimanje tečnosti na šest čaša dnevno. Naravno, samo u situaciji ako se vaš lekar složi s tim. S obzirom na to da se u trudnoći obim stomaka proširi za oko 50 do 60 centimetara, što je izuzetno opterećenje za kožu, slabi vezivno tkivo pa dolazi do njegovog pucanja. Čak 80 odsto trudnica ih dobije, uglavnom pred kraj drugog tromesečja, pa u takvim slučajevima ne pomažu ni najskuplje kreme protiv strija.\nStrije se vremenom mogu izbeliti, ali trajno ostaju belkasti ožiljci koji se teško uklanjaju. Zato je dobro držati se stare narodne poslovice „Bolje sprečiti...” pa se preporučuje redovna masaža i nega tela, posebno tokom trudnoće.\nTrudnicama se savetuje već na samom početku trudnoće da redovno, i to dva puta dnevno, masiraju stomak i ugrožena područja i lagano štipkaju kožu (uhvatite kožu palcem i kažiprstom, povucite gore pa spustite), a kožu možete postepeno i lagano gnječiti. Delotvorna borba protiv nastanka strija je bilo kakva masaža, a princip je uvek isti - masirajte se prvo od kukova preko zadnjice pa prema stomaku. Iskoristite vreme ispod tuša ili u kadi za vodenu masažu, ne samo da jača kožu, nego ima i opuštajuće dejstvo.\nNe zaboravite na vežbanje. Redovne vežbe jačaju mišiće, održavaju kožu elastičnom, a stručnjaci kažu i da olakšavaju porođaj. Preporučujemo sledeću vežbu: lezite na leđa, a noge savijte u kolenu. Okrenite stopala lagano na spoljašnju stranu, a ruke ispružite uz telo. Snažno zategnite mišiće zadnjice i podignite je desetak centimetara opirući se rukama. Karlicu u vodoravnom položaju prvo pomaknite ulevo, vratite se u početni položaj i ponovite iste kretnje, sada pomičući karlicu udesno. Vežbu ponovite nekoliko puta.\nRazni preparati se nude na tržištu sa ciljem da pomognu protiv strija. Kao meru opreza, a da se u budućnosti ne bi pokrivale jednodelnim kupaćim kostimom, buduće majke obično koriste te kreme u preteranim količinama. Međutim, iako losion može pomoći da smanji isušenost kože i njenu iritaciju, on neće sprečiti pojavu strija bez obzira na to koliko marljivo se mazali. One osobe koje ih dobiju, mogu očekivati da će se po porođaju strije smanjiti, međutim, ne i nestati. Da su kreme nedelotvorne, pokazalo je i istraživanje koje je otkrilo da jedna krema može smanjiti učestalost strija, ali samo u grupi žena koje su već rađale. Zaključak je da se ne može tvrditi da kreme zaista pomažu u ratu protiv „išaranog stomaka”. U svakom slučaju nije loše probati ih.


Australija – Srbija (20.30h) | BeliOrlovi.rs\nAustralija – Srbija (20.30h)\n23. juna 2010 - 14:22|Srbija-Australija, Svetsko Prvenstvo 2010|Komentari\nFudbalska reprezentacija Srbije igra sa Australijom u Nelspruitu u poslednjem kolu grupe D na Mundijalu u Južnoj Africi. Srbija je dovoljna pobeda za siguran prolaz u osminu finala, dok je Australiji potrebna ubedljiva pobeda.\nSelektor reprezentacije Srbije Radomir Antić istakao je da su ga igrači radom na poslednja tri treninga „primorali“ da bude optimista pred meč sa Australijom. „Optimista sam zbog načina na koji su momci odradili poslednja tri treninga“, izjavio je Antić-\nSelektor Srbije ističe i da mu je veoma drago što će se u tim vratiti Aleksandar Luković, koji je na premijeri protiv Gane dobio crveni karton i zbog toga propustio meč sa Nemcima.\n„Povratak Lukovića značajno će pojačati našu odbranu“, napomenuo je selektor Srbije. Vidić, Subotić, Kolarov i Ivanović već imaju žute kartone „zarađene“ u utakmici sa Nemačkom.\nRadomir Antić je istakao da je reprezentativcima Srbije samopouzdanje poraslo nakon pobede nad selekcijom Nemačke, koju je naš državni tim savladao prvi put nakon prijateljske utakmice odigrane 1973. godine.\nPoslednji put kada je bivša Jugoslavija pobedila tadašnju Zapadnu Nemačku na šampionatu sveta 1962. u Čileu „plavi“ su osvojili četvrto mesto.\nKapiten Dejan Stanković istakao je da je najvažnija stvar za srpsku selekciju što je „sve u rukama naših igrača“.\n„Ukoliko želimo da se plasiramo u osminu finala moraćemo da pobedimo kvalitetnu ekipu Australije. Učinićemo sve da obezbedimo nastavak takmičenja u Južnoj Africi“, poručio je Stanković.\n„Moramo da im odgovorimo htenjem i trčanjem, da u tim elementima, koji su njihovo najjače oružje, budemo barem ravnopravni, a onda će, uveren sam, naš individualni kvalitet doći do izražaja“, istakao je desni bek reprezentacije Srbije Branislav Ivanović.\nU daleko nepovoljnijem položaju od Srbije je Australija koju samo teorija održava u igri za drugi uzastopni prolazak među 16 najboljih selekcija sveta.\n„Kenguri“ nakon dva kola imaju samo jedan bod, a u situaciji kada o poretku u grupi odlučuje gol-razlika 0:4 u prvom kolu protiv Nemačke im znatno umanjuje šanse za prolaz u osminu finala.\nZa meč sa Srbijom u australijski državni tim vratiće se Tim Kejhil, koji se smatra vođom ove generacije. Kejhil je tokom susreta protiv Nemačke dobio direktan crveni karton zbog koga je propustio utakmicu sa „crnim zvezdama“.\nOporavljeni Hari Kjuel je zaigrao protiv Gane i dobio crveni karton pa ga neće biti u timu, baš kao ni povređenog Vinsa Grele i važnog defanzivca Krejga Mura koji će izostati zbog parnih kartona.\nUmesto Mura među centralne defanzivce će iSkot Čiperfild, koji je na prošlom Mundijau u Nemačkoj pre četiri godine bio standardan u prvom timu. U Južnoj Africi selektor Verbek ga najčešće koristi kao spoljnog igrača.\n„Zbog loše gol-razlike ostaje nam samo da se nadamo da će Gana da dobije Nemačku i da uz povoljne vesti sa te utakmice pokušamo da trijumfujemo u meču sa Srbijom“, izjavio je Lukas Nil.\nSelektor Australije Pim Verbek veruje da njegovi fudbaleri mogu da dođu do ubedljive pobede protiv Srbije.\n„Osećate i vidite oko sebe da je sve moguće. Igrači veruju u to, mi verujemo u to i takođe znamo da imamo težak posao jer protiv Srbije nije lako igrati. Međutim, mi verujemo da možemo da postignemo golove. Moramo da postignemo golove. Moramo da neđemo strategiju i na papiru postićićemo dovoljno golova, a momci to moraju da urade na terenu“, izjavio je selektor Australijem Pim Verbek.\nUtakmica Australija – Srbija igra se od 20.30 časova na stadionu „Mbombela“ u Nelspruitu, a sudiće Urugvajac Horhe Larionda kome će u deljenju pravde pomagati sunarodnici Pablo Fandino i Mauricio Espinoza.


OPREZ: Facebook čuva i podatke koje izbrišete!\nNedjelja, 23.10.2011. 16:26\nNovi problemi vezani uz privatnost na Facebooku – grupa studenata iz Austrije podigla je tužbu protiv ove kompanije na sudu u Irskoj zbog netransparentnog i navodno nezakonitog načina na koji pohranjuju korisničke podatke.\nCijelu je stvar pokrenuo 24-godišnji student prava Max Schrems koji je, proučavajući zakone o privatnosti, ovog ljeta zatražio od Facebooka da mu predaju sve podatke koje su skupili o njemu.\nSchrems je u jednom intervju rekao kako je bio uvjeren da je većinu tih informacija izbrisao, no Facebook ih je ipak negdje pohranio tako da i dalje drži podatke o njemu za koje je on mislio da ne postoje.\nTakođer, uvjeren je da nije niti dobio sve informacije koje je ova mreža pohranila o njemu, uključujući podatke o lajkanim stranicama te softveru za prepoznavanje lica. Max kaže da Facebook na ovaj način vara korisnike – kada ih pita da li zaista žele izbrisati neku poruku i kada korisnik klikne čime potvrđuje da želi izbrisati tu poruku, on očekuje da ta poruka zauvijek nestane.\nOvdje bi situacija trebala biti jednostavna – kada neke podatke izbrišete, oni bi trebali nestati, no Facebook ih drži pohranjene u svom sustavu te, s obzirom da je riječ o podacima na koje nemaju prava, time krši zakon. Zbog toga je Schrems, zajedno s 22 studenta prava koji su također zatražili svoje podatke od Facebooka, podigao tužbu protiv ove kompanije na sudu u Dublinu – u tome se gradu nalazi ured ove kompanije u kojem se rješavaju sva pitanja vezana uz probleme izvan SAD-a i Kanade.\nOvaj problem sada istražuju irske vlasti te bi njihova odluka u budućnosti mogla utjecati na način na koji Zuckerbergova društvena mreža skuplja i pohranjuje informacije milijuna svojih korisnika.


Sporazum sa Beogradskim univerzitetom\nPekinški institut za tehnologiju potpisao sporazum sa Beogradskim univerzitetom\nZamenik dekana Pekinškog instituta za tehnologiju, Džao Ping i dekan Beogradskog univerziteta, Vladimir Bumbaširević, u ponedeljak su u Beogradu potpisali sporazum o saradnji. Posle potpisivanja sporazuma, razmotrene su mogućnosti razmene studenata i doktora nauka, naučno-istraživačke saradnje, formiranja ti\nZamenik dekana Pekinškog instituta za tehnologiju, Džao Ping i dekan Beogradskog univerziteta, Vladimir Bumbaširević, u ponedeljak su u Beogradu potpisali sporazum o saradnji.\nPosle potpisivanja sporazuma, razmotrene su mogućnosti razmene studenata i doktora nauka, naučno-istraživačke saradnje, formiranja timova predavača i druga pitanja iz oblasti međunarodne saradnje. Dve strane su saopštile da ulažu zajedničke napore u produbljenje saradnje.\nDatum kreiranja: 06 novembar 2013\nSledeća ⇨ ZAGREB: Otvorena izložba ''Green Box 2013. - Suvremena kineska umjetnost''\nPrethodna ⇦ „Hazarski rečnik“ u Kini


Pregovori IS DAD DM sa poslovodstvom Kompanije su rezultirali zaključcima koji predviđaju rast zarada u 2019. godini. Pored uvećanja koja su nastala na osnovu minimalne cene rada od 8,6 % (155 dinara na republičkom nivou ) zarade radnika DAD DM Zrenjanin će se uvećati za još 5%.\nTakođe je potvrđeno da nakon velikog zapošljavanja u 2018. godini, DAD DM ne planira otpuštanja u 2019. godini što znači da će u fabrici raditi približno 6.000 radnika. U toku 2018. godine pogon u Zrenjaninu je bio najmnogoljudniji pogon DAD DM sa preko 6.300 zaposlenih.\nSindikat je delegirao i niz pitanja koja su od interesa za zaposlene i ona će biti razmatrana u narednom periodu. DAD DM Zrenjanin nastavlja sa stabilnim poslovanjem, visokim nivoom socijalnog dijaloga, dobrim tretmanom radnika i poštovanjem rada sindikata. Ovakva situacija je rezultirala protestom poslodavaca Zrenjanina koji zahtevaju od rukovodstva fabrike da smanji plate, kako bi radnici prestali da ih napuštaju i zaošljavaju se u DAD DM. Pametnije bi bilo da oni svoje radnike korektno plate, uspostave socijalni dijalog i omoguće rad sindikata u njihovim preduzećima. Ako to ne urade, radnici će ići tamo gde im više odgovara a to zasigurno jeste DAD DM Zrenjanin.


Beograd | Antikvarne-knjige.com POČETNA\nO zabranjenoj monografiji “Beograd” Balkanskog instituta\nU jesen 1940. godine izašla su iz štampe tri izdanja monografije “Beograd”, srpsko-hrvatsko, francusko i nemačko. Englesko izdanje bilo je do kraja prevedeno i najvećim delom već složeno u štampariji. U Beogradskoj Opštini je priređen prijem za domaću i inostranu štampu koju je pozdravio predsednik opštine Ješa Tomić, a direktor Balkanskog instituta Ratko Parežanin dao [...]\nBeogradska tvrđava: Nasleđe pod napadom cveća\nRezultati ispitivanja kojim su rukovodili srpski istraživači, u saradnji sa Laboratorijom dinamike, interakcija i reaktivnosti (LADIR), su nedvosmisleni: Beogradskoj tvrđavi ne preti samo sagorevanje uglja, kako se pretpostavljalo do sada, već i korenje cveća. Propadanje zidova je delimično prouzrokovano velikom količinom kalijuma prisutnog u đubrivima koja koriste baštovani i može biti odgovoran za formiranje crne [...]\nCrtice o ovogodišnjem sajmu knjiga\nNagrade 55. Sajma knjiga u Beogradu dodeljene su u četvrtak najboljim izdavačima. Prema odluci žirija kojem je predsedavao pisac Dragan Velikić, priznanje za izdavača godine pripalo je direktoru kuće „Klio“ Zoranu Hamoviću. Izdavački poduhvat u 2010. je edicija „Ekopoetika“ izdavačke kuće „Geopoetika“ iz Beograda, dok je nagrada za dečju knjigu pripala „Prognanim bićima – Srpska [...]\nStari Beograd u boji\nBeograd nikada nije bio crn i beo, čak ni pre sto godina. Uvek je bio velika mešavina raznih, boja, nijansi, naroda i kultura. Terazije nikada nisu bile sive ili braon, 1920. godine Hotel Moskva je stajao na istom mestu i u istim bojama kao i danas. Neki drugi ljudi su sedeli u bašti hotela obučeni [...]\nOtvoren 55. sajam knjiga u Beogradu\nKnjiževni tandem Osa Lind i Laslo Vegel svečano je večeras otvorio 55. međunarodni beogradski sajam knjiga, na kome će se do 31. oktobra predstaviti više od 800 izlagača iz zemlje i sveta. U ime Švedske, počasnog gosta sajma, književnica Osa Lind obratila se, po protokolu, ministrima kulture Srbije i Republike Srpske, Nebojši Bradiću i Antonu [...]


Idea Beograd, Bulevar kralja Aleksandra 518/A - kontakt, radno vreme i akcije | Moj Katalog\nPočetna / Lokacije / Beograd / Idea Beograd / Bulevar kralja Aleksandra 518/A\nAko ste došli do ove strane, verovatno često kupujete u Idea prodavnici na adresi Idea Beograd - Bulevar kralja Aleksandra 518/A. Imamo najnovije kataloge iz Idea Beograd - Bulevar kralja Aleksandra 518/A upravo ovde na MojKatalog.rs!\nOva Idea filijala je jedna od 286 prodavnica u Srbiji. U Vašem gradu Beograd, pronaći ćete ukupno 71 prodavnica vašeg omiljenog prodavca Idea. Trenutno imamo 1 kataloga punih sjajnih popusta i neodoljivih promocija za prodavnicu na adresi Idea Beograd - Bulevar kralja Aleksandra 518/A. Zato ne čekajte više ni trenutak već proverite nedeljne akcije aktuelne u Vašoj prodavnici i iskoristite ove sjajne ponude. Na ovoj veb lokaciji ćete pronaći i radno vreme prodavnice Idea Beograd - Bulevar kralja Aleksandra 518/A. Ako požurite, sigurno ćete pronaći neke od 0 proizvoda koji su trenutno na akciji. Ne propustite priliku da uštedite na sledećim artiklima: -, kao i mnogim drugim proizvodima koje redovno kupujete.


Sastanak rukovodstva UEEIV-a i Konferencija o sistemskom inženjerstvu | HDŽI\nSastanak rukovodstva UEEIV-a i Konferencija o sistemskom inženjerstvu\nApr 11, 2017 | Arhiva novosti\nU nizozemskom Utrechtu održan je 29. ožujka ove godine sastanak predsjedništva Saveza europskih društava željezničkih inženjera (UEEIV). U uvodnoj riječi Predsjednik UEEIV-a Frans Heijnen predstavio je aktivnosti Saveza provedene u 2016. godini, istaknuvši važnost stručnog usavršavanja željezničkih inženjera, kao jedne od temeljnih zadaća UEEIV-a. S tim ciljem je predstavljen ambiciozni plan održavanja stručnih predavanja i konferencija u 2017. godini. Pored toga, u radu Saveza veliko značenje ima certificiranje Eurail inženjera, ali i jedno sasvim novo područje – sistemsko inženjerstvo, u kome UEEIV-a želi steći važnu ulogu u promociji i valorizaciji. Aktivnosti Saveza vezane su i za aktivnosti članica, tako da je nužno jačati međusobnu suradnju članica u vidu bilateralne suradnje pod okriljem UEEIV-a. Hrvatsko društvo željezničkih inženjera na sastanku rukovodstva UEEIV-a predstavljao je član Izvršnog odbora HDŽI-a Dean Lalić.\nU organizaciji Saveza UEEIV održana je 30. ožujka ove godine Konferencija o sistemskom inženjerstvu, u sklopu međunarodnog sajma željezničke industrije RailTech Europe 2017, koji je održan u Utrechtu od 28. do 30. ožujka. Na sajmu je održano više stručnih radionica, demonstracija, izložbi i predstavljanja raznih proizvoda i usluga koje se nude na europskome željezničkom tržištu. Sistemsko inženjersko jest interdisciplinarna vještina koja se bavi mogućnostima oblikovanja i upravljanja složenim inženjerskim sustavima, ali i upravljanja složenim inženjerskim projektima. Ono analizira i optimizira radne procese, identificira i upravlja ciljevima i rizicima te usmjerava i usklađuje aktivnosti pojedinih podsustava koji tvore složene sustave. Sistemsko inženjerstvo primjenjivo je u raznim stručnim područjima inženjerskog djelovanja, uključujući željeznicu koja svojom strukturom, složenošću te visokim kriterijima po pitanju sigurnosti i učinkovitosti zahtijeva upravo takvu upravljačku strukturu. U izlaganjima na Konferenciji predstavljena su dosadašnja iskustva i planovi za primjenu sistemskog inženjerstva na željeznici.


Agroindustrija BiH bilježi rast izvoza od 17,43 posto i uvoza od 8,65 posto | ABC\nAgroindustrija BiH bilježi rast izvoza od 17,43 posto i uvoza od 8,65 posto\n282 ABC portal 27.kolovoza 2017. 16:15\nAgroindustrijski sektor BiH u prvom polugodištu ostvario je rast izvoza u odnosu na isti period prošle godine od 17,43 posto, te rast uvoza od 8,65 posto.\n"Izvoz proizvoda agroindustrije raste u zemlje regije, pa je zabilježeno povećanje izvoza ovog sektora u Hrvatsku, Srbiju, Crnu Goru, te na već perspektivna tržišta kao što su Turska i Rusija. Uvoz mesa i njegovih proizvoda i dalje najviše ostvarujemo iz Nizozemske i Poljske, a uvoz voća iz Nizozemske, Italije i Turske itd", kazali su u Sektoru za makroekonomski sistem Vanjskotrgovinske komore BiH.\nPrema analizama tog sektora, naši proizvođači uglavnom su orjentirani na regionalna tržišta za plasman svojih proizvoda, te na tursko i rusko tržište. Kod uvoza se nastavlja trend povećanja s tim da nije došlo do značajnijeg osciliranja u odnosu na isti period prethodne godine.\nMasnoće i ulja životinjskog i biljnog porijekla i proizvodi njihovog razlaganja iz tog sektora imaju najveću vrijednost izvoza. Za šest mjeseci izvoz je iznosio više od 86 milijuna KM i veći je u odnosu na isti period prethodne godine za 33,45 posto, a pokrivenost uvoza izvozom u ovoj godini iznosi oko 66 posto.\nSljedeća po vrijednosti izvoza iz tog sektora je tarifna glava „voće za jelo, kore agruma ili dinja i lubenica“ gdje je ostvaren izvoz u vrijednosti od 64,34 milijuna KM i veći je za 40,66 posto u odnosu na isti period prethodne godine, a pokrivenost je iznosila više od 63 posto.\nPo vrijednosti izvoza iz tog sektora naredna stavka, odnosno tarifna glava je "mlijeko i proizvodi od mlijeka, živinska i ptičija jaja, prirodni med, jestivi proizvodi životinjskog porijekla" sa ostvarenim izvozom od 36,03 miliona KM i povećanjem od 18,29 posto u odnosu na prošlu godinu, a pokrivenost uvoza izvozom iznosila je oko 53 posto.\nŠto se tiče uvoza agroindustrijskog sektora u prvom polugodištu, najviše smo uvezli proizvoda iz tarifne glave „pića, alkoholi i sirće“ u vrijednosti od oko 145 miliona KM i uvoz je smanjen za oko tri posto u odnosu na prošlu godinu. Slijedi stavka "masnoće i ulja životinjskog i biljnog porijekla i proizvodi njihovog razlaganja, prerađevine jestive masnoće, voskovi životinjskog i biljnog porijekla" s vrijednošću uvoza u našu zemlju od oko 130 milijuna KM što predstavlja povećanje za više od 40 posto u odnosu na prošlu godinu. Pod stavkom (tarifna glava) „razni proizvodi za ishranu“ vrijednost uvoza je iznosila oko 126 milijuna KM i veća je u odnosu na prošlu godinu za oko osam posto.\n"Generalno, pred poljoprivredom u BiH i u predstojećem periodu kao važan prioritet ostaje potreba kreiranja agrarne politike i uvođenje onih instrumenata koji će omogućiti dinamičko restrukturiranje poljoprivrednog sektora", navode iz VTKBiH.\nSnovi livanjskih dječaka postali svjetska priča, Puđa livanjski sir vrhunska gastro delicija koja osvaja prestižne nagrade\nUskoro počinje sezona svinjokolje, posjetili smo jednu farmu svinja u blizini Širokog Brijega\nMostarska vinoteka Leroy na svojim policama ima 400 različitih vina iz 150 vinarija iz cijelog svijeta\nKamo otići na skijanje u vrijeme pandemije? Neke zemlje očekuju više skijaša, na neka popularna odredišta zaboravite\nPrivlačenje gostiju na vožnju qaudovima ujedno znači i dolazak turista u Livno


Plovni objekti : Tomos 4 06.12.2018 - ID 70067661 - KupujemProdajem\nPlovni objekti > Vanbrodski motori > ID oglasa: #70067661 (postavljen: pre nedelju dana)\nPenta u odlicnom stanju drugi vlasnik sa plasticnim rezervoarom\nBrz i lak dogovor , moje preporuke\nza saradnju sa Boskom . ..\nSonar za pecanje Lowrance Elite 3x u boji -fishfinder\nBrz i efikasan dogovor, preporuke za saradnju.\nPrologic C2Natura 3m.3.25lbs


Dobro je poznato da se karijera gimnastičarki završava u ranim dvadesetim godinama. Zbog toga je prava senzacija da se Čusovitina uspešno takmiči iako je zagazila u petu deceniju. Mnoge njene rivalke su stare koliko i njen 17-godišnji sin, a upravo je on jedan od junaka ove priče. Kada je imao tri godine mali Ališer je oboleo od leukemije i tada je krenula porodična drama.\nPorodica se ubrzo preselila u Keln gde je dečak nastavio lečenje. Kako to biva troškovi lečenja su bili veliki, pa su prodali stan u Taškentu i dva automobila, ali ni to nije bilo dovoljno.\n“Doktori u Kelnu su pristali da ga leče, ali pod uslovom da pružim garanciju da mogu platiti operaciju. Mi nismo imali toliko novca”, istakla je Oksana.\nTada se videlo da u svetu postoji još dobrih ljudi. Njen klub iz Kelna je izdvojio veliku količinu novca, a u humanitarnu akciju se uključila i Svetska gimnastička federacija, te brojni pojedinci. Nažalost, ni to nije pokrilo sve troškove, pa su Nemci tražili da se takmiči pod njihovom zastavom kako bi dobila novac da izleči sina.\nKao što se i očekivalo Uzbekistanci su se usprotivili, ali ih je Oksana preklinjala da joj dozvole da se takmiči za Nemačku.\n“Pristala sam na sve, samo zbog mog sina”, rekla je Čusovitina.\nPriča ima srećan kraj. Njen sin se izlečio, i počeo da trenira gimnastiku. Oksana se vratila u Uzbekistan i ovo su joj sedme olimpijske igre.\nDebitovala je u Barseloni 1992. kada je kao 17-godišnja devojčica osvojila zlatnu medalju za Zajednicu Nezavisnih Država u timskoj konkurenciji. Pomenimo da je do sada osvojila dve olimpijske medalje, sa svetskih prvenstava ima 11 odličja, sa azijskih igara sedam, a azijskih pvenstava četiri. Na evropskim prvenstvima je osvojila takođe četiri medalje. Kada se tome dodaju i one sa Svetskog kupa dolazi se do brojke od 28 medalja!\nNajinteresantnije je da Oksana u Riju uopšte ne igra sporednu ulogu, jer se plasirala u finale preskoka, koje je na programu ovog četvrtka.


Lični dnevnik Slobodanke Fabijan | Carnomed\nLični dnevnik Slobodanke Fabijan\n4. mesec uz Karnozin Extra:\nSnaga mi se toliko povećala da sada prelazim nekoliko puta u toku dana razboj, vozim sobni bicikl i vežbam oko sat vremena.\nSve češće u stojećem položaju uspevam da se održim bez pridržavanja 15-ak sekundi ali još uvek se javlja tremor.\nDesilo mi se da sam ostala bez karnozina nekoliko dana ali nisam primetila neki veći pad energije!\nPred kraj 4. meseca primetila sam da preko dana sve bolje kontrolišem svinktere!\nKada mi nešto treba sa police ustajem sama uz pridržavanje da to dohvatim a to sve dosad nisam mogla\n5. mesec uz Karnozin Extra:\nU petom mesecu sam sve češće odsustvovala od kuće sa porodicom ili prijateljima jer mi ulazak i izlazak iz kola nije bio naporan a pri izlaženju sam uvek koristila priliku da stojim dok mi neko ne prinese kolica.\nNa vremenske promene još uvek reagujem jer mi se tada povremeno javlja tremor.\nUz držanje za obe ruke napravila sam 5 koraka do kolica koja su bila na terasi! 🙂\nPolovinom ovog meseca uspevam da prvi put pređem 10m uz pomoć hodalice i to sama.\nKrajem 5. meseca uz držanje za obe ruke prelazim 20m i nekoliko stepenika pri ulasku i izlasku iz kuće.\n6. mesec uz Karnozin Extra:\nTako je dobar osećaj kada iz dana u dan sve više možeš da kontrolišeš svoje telo! Ovako započinjem šesti mesec.\nVeć u prvoj nedelji 6. meseca činim prve korake uz držanje za jednu ruku! Potpuno se oslanjam na svoje noge! Tremor mi se sada ređe javlja na promenu vremena (ranije sam uvek na promenu vremena reagovala kao da je počeo relaps, “padalo” mi je stopalo ili su noge bile “teške”).\nInače su mi pogoršanja bivala početkom proleća i jeseni pa ćemo videti uskoro kako će se odvijati situacija.\nSvakog jutra posle hoda za razbojem uradim i polučučnjeve. U početku sam uspela jedva 4 a sada već uradim do 60! Verovatno sam zbog ovoga uskoro primetila da mi noge ne drhte kada hoću da se obujem ili obučem pantalone (ne moram da podignem nogu rukom kako bih se obula ili obukla).\nPolovinom ovog meseca sam uspela sama da se popnem dva stepenika u sobi uz pridržavanje za gelender.\nNa kraju 6. meseca uspevam da se popnem (a kasnije i spustim) stepenicama do prvog sprata uz držanje za gelender i ruku a da se ni malo ne umorim!\n7. mesec uz Karnozin Extra:\nPun efekat sa karnozinom je kod mene bio osetan posle 6 meseci a to sam primetila tako što sam počela da se osećam snažno i zdravo! Sa lakoćom ustajem iz kolica, mnogo sam stabilnija pa mi hod uz hodalicu nije toliko naporan i stresan (zbog straha da ne izgubim ravnotežu).\nPočetkom 7. meseca prelazim 30m sa hodalicom ali na 15m pravim pauzu za odmor.\nPolovinom ovog meseca prelazim 60m za razbojem i uradim 80 polu-čučnjeva( 4 serije od po 20 ).\nPrvi put sam prešla 3m za razbojem pridržavajući se jednom rukom dok sam drugom održavala ravnotežu.\nPred kraj meseca prilikom oblačenja u stojećem položaju spontano sam pustila rukohvat i sa obe ruke povukla trenerku kako bih se upasala!!!\nPrvi put posle dugog vremena sama mogu da makazicama posečem nokte na rukama i nogama.\nHod uz stepenice je sve lakši.\n9. mesec uz Karnozin Extra:\nPočetkom ovog meseca uspevam da sama iz dvorišta uđem na terasu (napolju sam bila u kolicima, uhvatila sam se za ivicu vrata (jer još uvek nisu postavljeni rukohvati) popela jedan stepenik i sačekala da mi unesu kolica).\nOsećam da sam mnogo snažnija i stabilnija. Posle pređenih 30m za razbojem i 2 x 15 čučnjeva imala sam snage i da hodam 15m uz pomoć hodalice! Tremor je mnogo manje izražen a leđa sve više uspevam da ispravim. Krajem ovog meseca sam uspela da samostalno uđem u kadu, istuširam se i na kraju izađem iz kade!\nRadujem se svakom novom pomaku ali sam primetila da je to bez vežbi nemoguće.\nNajvažnije je da je meni sve manje potrebna pomoć drugih jer nemam uvek nekog pored sebe. Ljudi se čude kada im kažem da sama pripremam ručak i pravim kolače, da vežbam sama a znaju da to do skoro nije bilo moguće 😀\n11. mesec uz Karnozin Extra:\nSve vežbe koje radim kod kuće ne utiču dovoljno na jačanju mišića nogu pa sam došla na ideju da se oprobam na klupi za veslanje ali da više koristim noge. U početku sam uspela 20 zaveslaja (2×10) a do kraja meseca 50 zaveslaja pa tek onda odmor.\nKrajem ovog meseca prvi put sam uspela da otplivam 20-ak metara na bazenu ali sama! Sledećeg dana sam otplivala ponovo bez pomoći druge osobe ali ovog puta 100m (4 x 25m). Primetila sam da mi više nisu problem leđni mišići jedino što mi nedostaje je kondicija.\nDo kraja ovog meseca plivam 300m ( 12x25m) bez pomoći druge osobe!\n12. mesec uz Karnozin Extra:\nPočetkom ovog meseca sam odlučila da otkažem usluge medicinskih sestara jer sada sve što mi je potrebno ( od nege do lične higijene) mogu potpuno sama!\nAktivna sam tokom celog dana od vežbi pa do svih kućnih poslova.\nPolovinom ovog meseca prvi put sam pripremila ručak stojeći!\nTakođe sam počela da obavljam i neke poslove u dvorištu ( imam još jedna invalidska kolica pa kad iz kuće pređem na njih odem do garaže gde mi se nalazi veš mašina, pustim da se opere veš a kasnije ga izvadim i raširim! ), ako je potrebno počistim ispred kuće stazu…\nPrimetila sam da mi mozak sve bolje funkcioniše, skoro kao ranije, pa ne zaboravljam toliko, kao da mi se “razbistrilo” u glavi.\nKvalitet života mi se toliko popravio (iako dosta toga još uvek mogu da uradim jedino iz kolica) i zato mi osmeh ne silazi sa lica 😀\nDobila sam kompliment da i pored toga što mi se zdravstveno stanje vidno popravlja, u kući se primećuje da je održava ženska ruka…\nKrajem ovog meseca počela sam da, pored Karnozina Extra, pijem i Kompleks Q10 2×1 kapsula.\n13. mesec uz Karnozin Extra\nPočetkom ovog meseca primetila sam da imam više energije prilikom vežbanja i hoda. Posle pređenih 60m za razbojem, bez pauze i posle kraćeg odmora, izlazim sa hodalicom u dvorište i prelazim još 50m!\nPosle ovog napretka ponovo me je uhvatila temperatura…\nTako da sam prvi dana preležala u krevetu jer nisam mogla da pređem da sedim u kolicima! Odmah sam povećala karnozin na 4-2-2 i već sledećeg dana bilo je malo lakše pa sam uspela da se pokrenem, a već posle nedelju dana ponovo sam bila u stanju da funkcionišem kao i pre temperature te sam ponovo vratila karnozin na 2-2-2.\nTemperatura i stres su mi ranije pravili velike probleme, toliko da bih došla do stanja da ne mogu da sedim samostalno. Ovog puta nije bilo tako. Karnozin nije sprečio pogoršanja ali ih je toliko umanjio, a i brzo sam se oporavila!\nDo kraja ovog meseca posle hoda za razbojem od 30m prelazim u dvorištu sa hodalicom 100m!\nOd kada mi je dijagnostifikovana MS stalno sam čitala i tražila odgovore kako da pomognem sebi, kako da barem malo olakšam sve što ova bolest može da mi priredi i ako je moguće čak i izbegnem pogoršanja…\nOvo je nešto što bih izdvojila od svega što sam za ovih 8 godina pronašla a što mi je dosta pomoglo:\nNAČELA ZDRAVOG ŽIVOTA. Dr. Pol Volk\nKada sam počela da uvodim promene u način ishrane prvo što sam uradila je da sam počela da izbegavam hranu koja “povređuje”, a to su pet grupa alergena:\n– Sve žitarice koje sadrže gluten,\n– Masnoće životinjskog porekla (svinjetina, govedina. Piletinu, ćuretinu bez kože i jaja sam koristila umereno ).\nPosle tri meseca sam postepeno, uvodeći jednu po jednu namirnicu, otkrila koja mi hrana najviše smeta ( mlečni proizvodi, mahunarke i gluten). To se pokazalo tako što bi mi se već sutradan pojavili jači tremori ili spazmi u nogama tako da sam odlučila da tu hranu još neko vreme izbegavam.\nSvoj dan već nekoliko godina unazad započinjem ceđenim sokovima od voća i povrća tako da mi to zameni doručak. Pronašla sam u knjizi Harvija Dajmonda ” Zauvek zdravi i vitki” da je tako najbolje započeti dan jer organizam do 12h vrši detoksikaciju a za ceđene sokove ne uključuje proces varenja jer se oni razgrađuju dejstvom živih biljnih enzima koje sami sadrže, pa se tako jetra “odmara”. Zanimljivo je što posle sokova ne osećam glad skoro do podne!\nSvaki čovek treba da pronađe ono što njegovom organizmu najviše odgovara i da se toga pridržava.\nNaše telo je savršena “mašina” a mi samo treba da mu olakšamo da popravi štetu koja je u njemu nastala. Ali pre svega moramo se naoružati strpljenjem i upornošću pa će i ozdravljenje doći u svoje vreme.\nLično smatram da Karnozin EXTRA pored svega ovoga može dati savršene rezultate!


NSZ isplaćuje novac nezaposlenima | InfoKG - Mesto gde se informišem\nUtorak, 22 Januar 2019 08:00Autor: Branko VukašinovićFoto: Ilustracija\nNacionalna služba za zapošlјavanje danas će posredstvom Poštanske štedionice isplatiti redovne novčane naknade nezaposlenim licima za decembar 2018. godine.\nPrivremene novčane naknade nezaposlenim licima, koja žive na i izvan teritorije AP Kosova i Metohije, za decembar 2018. godine sutra će biti isplaćene, saopšteno je iz Nacionalne službe za zapošljavanje.\nNezaposlenima stiže novac\nStiže novac za nezaposlene


Počela prijava za 12. festival "Krajiški biseri" ⋆ P-portal\nPočela je prijava pevačkih grupa za takmičenje na XII festivalu „Krajiški biseri“ koji će biti održan u nedelju, 05. oktobra 2014. god., u Plandištu.\nFestival „Krajiški biseri“ neguje izvorne pesme i tradicionalni način pevanja Srba Krajišnika, u cilju očuvanja, negovanja i prezentacije krajiškog izvornog pevanja i prenošenja ovih jedinstvenih vokalnih i vokalno-instrumentalnih oblika na mlađe generacije. Krajiško izvorno pevanje „ojkanje“ se od 2010. godine nalazi na UNESCO-voj listi svetske kulturne baštine od izuzetnog značaja, a 2012. godine „ojkača“ je zvanično upisana i u prvi Nacionalni registar za nematerijalno kulturno nasleđe Republike Srbije. Zavičajno udruženje Krajišnika „Nikola Tesla“ upisano je kao njen zvanični nosilac, a Festival „Krajiški biseri“ priznat je za reprezentativan izvor podataka i najbolji dokaz da je „ojkanje“ i te kako živo u Srbiji. Festival je takmičarskog karaktera i na njemu se dodeljuju nagrade u vidu simbola festivala izlivenog u zlatu, srebru i bronzi. Grupe se natpevavaju u izvornim pesmama, a izvođači moraju biti odeveni u kompletnu narodnu nošnju. Na dan festivala, pre festivalske večeri, biće održan Drugi seminar „Nematerijalno kulturno nasleđe Srba Krajišnika“. Sve pevačke grupe u obavezi su da prisustvuju seminaru, kao neizostavan uslov za učešće na festivalu. Kako bi se dodatno sadržajno obogatila ova manifestacija, na dan održavanja Festivala biće priređena i celodnevna izložba slika i rukotvorina.\nKrajnji rok za prijavu za učešće na 12. festivalu „Krajiški biseri“ je 21. septembar 2014. Propozicije za učešće i obrazac za prijavu možete preuzeti na zvaničnom sajtu udruženja www.zuknikolatesla.org\nSatnica dešavanja XII festivala „Krajiški biseri“ – Plandište, 05.10.2014.\nod 10:00 – doček učesnika i gostiju hlebom i solju, verifikacija dolaska grupa\nod 10:00 do 11:00 – tehnička proba za pevačke grupe (nije obavezna);\nod 10:00 – izložba slika i ručnih radova u galeriji Kulturnog centra\nod 11:30 do 12:00 – ulazak u salu i priprema za seminar\nod 12:00 do 14:00 – seminar „Nematerijalno kulturno nasleđe Srba Krajišnika“\nod 14:00 do 15:00 – ručak i osveženje\nod 15:00 do 15:30 – priprema učesnika za glavni deo programa, oblačenje nošnji\n15:30 – defile učesnika od škole preko trga do doma kulture;\n16:00 – svečano otvaranje XII festivala „Krajiški biseri“;\ntakmičarski deo programa;\nrevijalni deo programa (za to vreme žiri se povlači i sabira bodove);\nobjavljivanje rezultata i proglašenje pobednika (III, II i I mesto);\nprvoplasirana grupa još jednom izvodi pobedničku pesmu;\nod 20:00 – dodela zahvalnica i poklona učesnicima, donatorima, sponzorima i zaslužnim pojedincima\nsvečana večera i druženje uz pesmu i igru.\nPrevPrethodniSKD Prosvjeta iz Garešnice na gostovanju u Bugarskoj


Vučićeva podrška Dodikovoj politici je povratak politici inata i konflikta\nBošnjački član Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je da podrška premijera Srbije Aleksandra Vučića politici predsednika Republike Srpske Milorada Dodika predstavlja povratak politici “inata i konflikta”.\nIzetbegović je to rekao komentarišući najavu da će “gotovo cela Vlada Srbije prisustvovati obeležavanju Dana Republike Srpske 9. januara u Banjaluci”.\n“Politika Aleksandra Vučića pokušava da spoji dijametralno suprotna stajališta. S jedne strane, dovesti do katarzičnog odricanja od tvrdoglave srpske politike, koja je pre četvrt veka dovela do raspada zemlje i krvavih ratova, a u isto vreme stajati snažno uz Milorada Dodika koji sve jasnije i otvorenije zastupa upravo takvu politiku”, rekao je Izetbegović za sarajevski “Faktor”.\nOcenjujući da je najava srpskog premijera da će članovi Vlade Srbije prisustvovati obeležavanju Dana RS došla posle razgovora s Dodikom u Beogradu, bošnjački član Predsedništva BiH je ocenio da to “jasno potvrdjuje tezu da Vučić sve snažnije puše u Dodikova jedra, iako u poslednje vreme često daje izjave kako poštuje suverenitet Bosne i Hercegovine”.\n“Sve je jasnije da Vučićeva dela ne prate sladunjave reči koje izgovara. Jer, kada bi zaista poštovao BiH i njen suverenitet, srbijanski premijer morao bi da poštuje i odluke koje donosi najviša sudska instanca u našoj zemlji – Ustavni sud BiH”, istakao je Izetbegović.\nPo njegovim rečima, upravo taj sud je osporio ustavnost obeležavanja 9. januara kao Dana RS.\n“Kao što je poznato, vlasti u RS odbijaju da provedu odluku Ustavnog suda BiH, a ovakvi Vučićevi potezi ih mogu itekako ohrabriti”, ocenio je Izetbegović.\nOn je dodao da je obeležavanje dana kada su 1992. godine srpski poslanici napustili Parlamentarnu skupštinu Republike BiH i odlučili da se teritorijalno razgraniče s Muslimanima (Bošnjacima) i Hrvatima, “nedvosmisleno vraćanje jednostranoj politici inata i konflikta, glorifikovanje diskriminacije i dominacije spram gradjana koji nisu Srbi, ignorisanje presude Ustavnog suda BiH, a time i države Bosne i Hercegovine”.\n“Bosanskohercegovački entitet Republika Srpska je ustanovljen potpisivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma 21. novembra 1995. godine, i obeležavanje datuma uspostavljanja tzv. Srpske Republike Bosne i Hercegovine uključuje priznanje i prihvatanje svega onog što je u ime te paradržavne tvorevine učinjeno u periodu 1992-1995. godine. Dakle, svih šteta i eventualnih zahteva za reparacijom od strane unesrećenih gradjana Srebrenice, Sarajeva, Kozarca i drugih delova Bosne i Hercegovine”, naglasio je Izetbegović.\n26.12.2015 u 23:40 / Odgovori\nKo si ti, Balijo, da određuješ kako će i kada će Srbi da slave šta im se slavi, pogotovo Dan Republike! Utuvili ste se mnogo, a i kabadahijski se ponašate, kao da je cijela Bosna i Hercegovina vaša. Pa da vam nije bilo Amera koji vas u suštini i ne vole, vi biste završili tamo odakle ste došli prije 500 godina. Nećete lijepo sa Srbima da živite. G. Dodiku, raspiši referendum i svakom svoja vrata. Kosovo oteto može da se odvoji, a RS ne može. Otac i sinovi se raziđu jer ne mogu da žive zajedno. Zašto bi Srbi trpeli bošnjake sa njihovim provokacijama! Zato toliko čekaju Srbi u Republici Srpskoj. Odvajanje, i svako svoja vrata. Pa vam eto… Sarajevo!!


СКОТ: САД се неће укључити у преговоре Београда и Приштине\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji rekao da je njegova zemlja tu da pomogne i da će biti tu ako im se obrate strane u dijalogu.\nSvaki dogovor je kompromis, tvrdi ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji Kajl Skot, kaže da se SAD neće formalno uključiti u pregovore Beograda i Prištine, kao i da ne postoji nikakva crna lista na koju bi Srbija mogla biti stavljena ukoliko ne prizna nezavisnost Kosova.\nSkot je novinarima, nakon potpisivanja donacije laptopova za potrebe PISA istraživanja u Srbiji, rekao da SAD sa velikim interesom prati dijalog Beograda i Prištine, ali da se neće formalno uključiti u pregovore, jer te pregovore vodi EU.\n„Mi smo tu da pomognemo, ali taj dijalog se odvija između Srbije i Kosova uz pomoć EU. Mi pratimo sve detalje, ako nam se obrate za pomoć, bićemo tu. Želimo da se postigne trajan dogovor između Srbije i Kosova“, rekao je Skot novinarima nakon potpisivanja donacije laptopova za potrebe PISA istraživanja u Srbiji.\nO eventualnom uključivanju Rusije u dijalog Beograda i Prištine, Skot je kazao da ako učesnici u pregovorima veruju da treba da se uključi još neko, to je njihov izbor.\nNa pitanje novinara da li se zapad zalaže za kompromisna rešenja, ambasador je naveo „da je svaki dogovor kompromis“.\nUpitan zašto se vrši pritisak da Srbija prizna nezavisnost Kosova, kada je to uradilo više od 100 članica UN, Skot je rekao da bi priznanje dobrodošlo, ali da ne vidi da se vrši pritisak na Srbiju.\n„Srbija treba da postigne dogovor sa Kosovom o statusu Kosova, a šta će biti to zavisi od te dve strane. Znam samo, da ako Srbija hoće u EU, Unija je rekla da treba da se nađe resenje o statusu Kosova i odnosima Beograda i Prištine, jer EU neće da uvozi probleme“, rekao je Skot.\nNovinare je zanimalo može li Srbija da se nađe na crnoj listi Amerike ako ne prizna nezavisnost Kosova, na šta je ambasador odgovorio da ne postoji nikakva crna lista.\nHahahahah. Pa naravno, vi se u te pregovore niste nika dni ukljucivali. To je unutrasnja stvar Srbije.:)\nNiko krupno ko skotina ne laze.


O MS-u Šta je MS ?\nMultipla skleroza (MS) je autoimuno, inflamatorno, demijelizaciono, hronično oboljenje centralnog nervnog sistema (CNS-a), koji zahvata aksone, dugačke produžetke nervne ćelije, na kojima pojedini djelovi mijelinskog omotača zapaljenski djeluju i propadaju. S obzirom da je mjelin odgovoran za brzo prenošenje nervnih impulsa, sve dok mjelin nije oštećen, poruke koje se prenose putem nervnih impulsa, koriste malu količinu energije, putuju veoma brzo i konkretno stižu na određenu destinaciju. Kada dođe do oštećenja mjelinskog omotača, prenošenje impulsa je poremećeno, usporeno zbog čega poruke sa zakašnjenjem ili sa “greškom” dolaze na “cilj”.\nMultipla skleroza je sporo napredujuća bolest, vrlo promjenljivog toka, koja se ispoljava različitim neurološkim simptomima i znacima i karakterišu je česta pogoršanja različitog stepena. Ona se može pojaviti u svakom životnom dobu, mada se najčešće javlja između 20-40 godine života i češće se javlja kod žena nego kod muškaraca.\nNe postoji određeni nalazi ili klinički simptomi koji bi bili karakteristični za multiplu sklerozu. Samo pravilnim pristupom i praćenjem bolesnika ljekar može postaviti dijagnozu bolesti i to ne na prvoj posjeti neurologa, jer ne postoji nalaz ili jedan test koji će potvrditi ili isključiti multiplu sklerozu.\nDijagnoza multiple skleroze implicira se u pažljivom posmatranju pacijenata u toku više mjeseci ili čak i godina. Da bi se dijegnoza postavila, razmak između napada mora biti najmanje 30 dana.\nDijagnostikovanje multiple skleroze se temelji na pouzdanim postupcima za utvrđivanje bolesti i to:\n- anamneza (detaljno uzeta)\n- paraklinički dijagnostički postupci (magnetna rezonanta - MRT; laboratoriski nalaz likvora – IgG; ispitivanje vidnih evociranih potencijala – VEP).\nVrlo važan paraklinički pokazatelj koji može ukazati na bolest je magnetna rezonanta (MR) mozga i kičmene moždine. Pošto mnoga oboljenja proizvode lezije na mozgu vidljive na magnetnoj rezonanti, veoma je važno ne zasnivati dijagnozu samo osnovu ovog nalaza.\nDrugi važan paraklinički pokazatelj koji se analizira je likvor to jest posebno je važan nalaz oligoklonalnih traka u likvoru.Više od 80% bolesnika sa multiplom sklerozom ima pozitivne oligoklonalne trake u likvoru.\nVažno je napomenuti i da prilikom dijagnostikovanja multiple skleroze treba uzeti u obzir više parametara koji potvrđuje postojanje bolesti. U 5-10% slučajeva pacijenata sa multiplom sklerozom dobijaju pogrešnu dijagnozu.


Analiza | 11:00 Brown - Barrere Tip: 1 | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2019-06-09 00:06:21\nBrown - Barrere\nDustin Brown je uvijek bio užitak za gledanje na travi, posebno na nekom turniru gdje u žrijebu dobije za protivnika veliko ime svjetskog tenisa, onda se dodatno napali pa se dešavalo i da na Wimbledonu izbaci Nadala uz pregršt atraktivnih poteza. Nesvojstveno sebi na ovoj podlozi je odigrao ovosedmični Challenger u Surbitonu, čini se da je u podsvjesti imao to da je bitnije ovde u Stuttgartu pred domaćom publikom ući u glavni žrijeb te je protiv Istomina (koliko iz statistike mogu pročitati) odigrao neuporedivo bolje. U pobjedi protiv Denisa Brown je iza prvog servisa imao 31 osvojeni poen od 32 odigrana!! Iza drugog je takođe bio odličan sa izgubljenih tek pet poena (5/18) tako da je na servisu bio apsolutno dominantan. Što se tiče brejkova napravio je u svakom setu po jedan iskoristivši 2 od 4 brejk lopte te je za ovu podlogu možemo reći rutinski savladao protivnika.\nBarrere nema nekog iskustva na travi, tek desetak odigranih mečeva kroz karijeru, a obzirom da je u prvom kolu kvalifikacija ovde dobio Mukunda ne mogu reći ni da me ta pobjeda nešto pokolebala da ne odigram na Dreddyja.\nPodloga u kombinaciji sa odličnom statistikom u prvom kolu, domaćim terenom i protivnikom koji kroz istoriju nema zapažene rezultate na travi daju smisao ovom tipu te mislim da će do jutra kvota pasti.


Pet izvanrednih albuma koje je mogao da snimi svako od vas… – Cveće zla i naopakog\n21 juna, 2009 21 juna, 2009 mehmetkrljic\nPet izvanrednih albuma koje je mogao da snimi svako od vas…\nEvo jednog teksta koji nikada nije objavljen u Huperu… Možda zato što je bio… veoma loš???\nŠta je to što razdvaja nas, obične ljude u publici od pop-zvezda na nedostižnoj bini? Prostodušni bi rekli da je u pitanju muzički talenat, kompozitorsko nadahnuće, izvođačka harizma, stotine sati provedenih u vežbanju, hiljade kilometara pređenih u neljudskim transportnim uslovima samo da bi se zasviralo pred nama… Zapravo… Zapravo, u pravu su.\nNo, to što je neko talentovan za muziku, što ume da komponuje i ne mrzi ga da vežba ne znači da će uvek snimati dobre albume kao što naše potpuno odsustvo talenta i volje za vežbanjem ne znači da ne bismo bili u stanju da stvorimo remek-delo, samo da nas neko pusti u studio na par sati. Kompjuteri i piratski softver za pravljenje muzike prilično su izjednačili snage u stalnoj borbi između ’pravih’ muzičara i napaljenih amatera, ali čak i u okviru ove muzike potrebno je da poznajete tehniku i imate makar minimalna muzička znanja. Evo, međutim spiska ploča kojima je zajedničko da su apsolutna remek-dela a da su nastale uz gotovo euforčan prezir prema muzičkoj tehnici.\n(United Diaries, 1979.)\nSkloni improvizovanju i spremni da se upuste u divljački eksperimentalni blef, trojica muzičara su za šest sati snimili materijal koji je kasnije izmontiran u tri dugačke, šokantne kompozicije. Varvarski pristup udaraljkama, gitari i klavijaturama, primitivni, tribalni ritmovi, psihodelična buka i ritualni krici su snimatelja Nicka Rogersa jako zabavili, mada je insistirao da mu na jednoj pesmi dopuste dosnimavanje ’komercijalne gitare’, kako bi bend bio malo bliži radijskom zvuku. Naravno, Rogersove lenje space-blues solaže su samo još više podvukle onostrani zvuk benda.\nNurse With Wound je posle ovoga postao Stapletonov životni projekat koji je do sada izbacio više od četrdeset ploča, ali Chance Meeting… (nazvan tako po Lautreamontovoj čuvenoj definiciji nadrealizma) će ostati najuticajnija ako već ne najšokantnija od njih. Lista od skoro trista bendova i izvođača koja je dolazila uz album, a koji su po rečima članova benda najviše uticali na NWW postala je neka vrsta referentnog spiska za slušaoce zainteresovane za otpadničku muziku, uprkos tome što je Stapleton posle skoro dve decenije ustvrdio da je neka od imena sa spiska izmislio. Demantovan u ovome od strane Fothergilla, Stapleton će ostati misteriozna figura britanske podzemne scene a Chance Meeting… spomenik muzičkim autsajderima sa više divljeg talenta nego stida.\n(El Saturn Records, 1966.)\nKako je izdavao ploče za sopstvenu etiketu još od polovine pedesetih, mogao je nesputano da eksperimentiše sa muzičkim pristupima, učeći članove svog ’arkestra’ novim načinima jazz i ne-jazz improvizacije. Jednog dana je, tako, duvačku sekciju okupio u sobi za snimanje i podelio im istočnjačke žičane instrumente koje je sakupljao poslednjih nekoliko godina. ’Sada ću ja da uključim magnetofon, a vi svirajte’, bilo je uputstvo. ’Ali, Sony’, razložno će oni, ’pa mi ne znamo ni kako se ovi instrumenti štimuju, a kamoli da ih sviramo.’ ’Tako je! Ovo će biti vežba iz neznanja!!!’ Da se niko od njih nije bunio zbog nedostatka nota ili barem verbalnog objašnjenja šta bi to trebalo da sviraju dokaz je surove discipline koja je vladala u arkestri tih godina.\nOp, žica, žica, žica, drma mi se… dobro, ovo je jadno i za moje standarde\nBatztoutai With Memorial Gadgets/ Batztoutai With Material Gadgets: De-Composed Works 1985-1986\n(RRR, 1986 i 1994.)\nBatztoutai With Memorial Gadgets je snimljen 1986. godine a reizdat u reeditovanoj i remiksovanoj formi 1994. godine i do danas ostaje jedan od najduhovitijih i najmanje bučnih Akitinih radova. Koristeći među noiserima omiljenu tehniku paljenja magnetofona i upotrebe svega što vam se nađe pri ruci u stanu, kombinovano sa isečcima svojih omiljenih ploča, Akita je kreirao jedan neverovatan muzički kolaž koji je sve ideje visoke moderne i njene bezobraznije sestre postmoderne o ’kombinovanju života i umetnosti’ i ’rekontekstualizaciji postojeće umetnosti’ sažeo u 136 minuta prečišćene zvučne nirvane. Igranje komadićima otpada nikada nije zvučalo bolje, dok je Akita stvarao svoju ’lažnu elektroakustičnu muziku’, dajući omaž francuskim i američkim akademskim kompozitorima ali i japanskim saborcima poput Hanatarash. I vinilna i CD verzija ovog albuma danas se teško nalaze i koštaju zastrašujuće sume novca ali su vredne svakog dinara koji ćete na njih potrošiti. Klasik buke koja, za promenu, zavodi iznenađenjima i namigivanjem umesto da nabusito siluje volumenom.\n(Rolling Stones records, 1971.)\nDobro, šta radite ako ste superbogata i popularna rok zvezda koja svira u najpoznatijem bendu na svetu? Pa, naravno, odlazite u Afriku na hodočašće i spiritualnu potragu i usput izmišljate čitav world music žanr. Dok se svet još oporavljao od vrelog proleća 1968. godine, Jones je spakovao magnetofon i zaputio se u prašnjava sela Maroka, da se tamo lično uveri u priče o nezemaljskoj muzici koje mu je prodavao prekaljeni ezoterik i slikar Brion Gysin. Jones je sa malenom ekipom stigao u selo Jajouka (kako se ispravno transkribuje ime ovog mesta) baš na vreme da zabeleži muziku proslave praznika Aid el Kbir (u nas poznatog i kao Kurban Bajram). Sudar afričkih ritmova i muslimanskog ritualnog pevanja, sufi mistike i vreline crnog kontinenta na Jonesa je ostavio strahovit utisak.\nBrian Jones: pod utiskom. I, nesumnjivo, pod uticajem.\nPo povratku u London on je bio prepun planova za uključivanje Jajouka muzike u stvaralaštvo Rolling Stonesa (ove planove prekinula je Jonesova skora smrt, mada se zna da je Charlie Watts vežbao sviranje na afričkim udaraljkama u mesecima koji su dolazili) a album sa snimcima izdao je za etiketu benda. Međutim, Pipes of Pan nije samo dokumentaristički snimak egzotične etničke muzike, jer kao takav ne bi dospeo na ovu listu. Jones je u svom kućnom studiju snimke seckao i lepio manirom iskusnog elektroakustičkog kompozitora i potopio ih u korozivne struje najskupljih studijskih efekata koje su kasne šezdesete godine mogle da ponude. Avetinjski, onostrani glasovi, dlanovi, bubnjevi i duvački instrumenti pomereni su još nekoliko stepeni ka napolje obilnim korišćenjem dileja i fejzera, a Jonesovo objašnjenje da nedirnuti snimak naprosto ’ne bi bio za naše uši’ zvuči više kao pretnja nego hvalisanje.\nAlbumi sa zvucima prirode već su par decenija način za uzimanje pare lakovernim new agerima koji veruju da će se uz njih lakše opustiti. Međutim, na polju pomerenije muzike nekoliko kompozitora čini čuda koristeći zvuke prirode (ili još bolje: prostora i mesta) kao instrumente u svojim zapanjujućim kompozicijama. Mogli smo ovde pomenuti i Petera Cusacka ili Francisca Lopeza, ali smo se odlučili za Watsona naprosto zato što je najpoznatiji. Ovaj bivši član uticajnog benda Cabaret Voltaire tokom poslednjih petnaestak godina bavi se snimanjem vrlo impresivnih albuma koji koriste ’zvuke prirode’.\nJa se inače dosta ložim na žene koje čitaju vremensku prognozu na RTS-u\nNo, dok su se Stepping into the Dark i Outside the Circle of Fire bavili prevashodno mikrozvucima i izolovanim događajima (na primer, Watson je postavio mikrofon u leš ubijene zebre kako bismo mogli da čujemo zvuk strvinara dok kidaju meso), Weather Report je Watsonov možda najambiciozniji i najimpresivniji album. Na njemu on koristi mikrofone širokog zahvata da bi snimio svu kompleksnost prisustva slušaoca u tri odabrane lokacije, puštajući zvuk da se menja sa vremenom, puštajući muziku da sama nastaje iz složenosti samog slušanja. Snimljen u Norveškoj, Škotskoj i Keniji, Weather Report je muzika primičućih oluja, zabrinutih krika životinja, leda koji klizi niz brdo prema moru… Watson svoje kompozicije oblikuje krećući se kroz ambijente i minimalno ih editujući kod kuće u studiju, proizvodeći muziku koja inspiriše takvo strahopoštovanje prema prirodi u slušaocu da bi je trebalo uvrstiti u školsku lektiru.\n(Harmonia Mundi, 1987.)\nTek da ne pomislite da smo izostavili akademske muzičare i kompozitore… Pierre Henry je jedan od predvodnika francuske škole konkretne muzike a u ovom setu kompozicija urađenom 1963. godine jedini instrumenti koji se koriste su oni iz naslova: vrata i uzdah. Koliko god ovo zvučalo kao sprdanje sa idejom moderne kompozicije, toliko je Henry ozbiljno pristupio manipulaciji trakom na kojoj su snimljena škripa vrata i disanje. Iako ovo nije muzika za neinicirane i potrebno je dosta koncentracije da bi se u svedenom spektru zvuka prepoznala lepota kompozicije, Henryjev eksperiment je onoliko uspešan koliko i smeo. Muzika je zaista svuda oko nas, kako je učio i John Cage, samo treba da slušamo.\nA sad svako na svoj radni zadatak!!!!\nPrevious Oprostite, da li vam je to cveće zla u džepu…\nNext Leningrad Cowboys: Dom Sindikata, Beograd, 9. Maj 2009.


Veliki problemi na Malom Kalemegdanu\nVeliki problemi zadesili su Crvenu zvezdu i veliko je pitanje kada će se crveno-beli vratiti na teren. Virus korona bukvalno je pokosio igrački kadar i stručni štab srpskog i regionalnog šampiona, koji izvesno neće izaći na evroligaški megdan Fenerbahčeu u četvrtak (19 časova dvorana "Aleksandar Nikolić") i regionalni Budućnosti u Podgorici (nedelja, 19).\nCrvno-beli su u utorak objavili pomalo šokantan podatak. Čak osam košarkaš i tri člana stručnog štaba dobili su pozitivne nalaze na redovnom testiranju, posle čega su prebačeni u izolaciju. Pozitivni na Covid 19 su: prvi trener Dejan Radonjić, prvi pomoćnik Goran Boškovič, član stručnog štaba Nikola Birač, igrači: Branko Lazić, Luka Mitrović, Ostin Hollins, Nejt Volters, Ognjen Dobrić, Stefan Marković, Marko Simonović i Maik Cirbes!\n- Kao i u prethodnom slučaju Nikole Kalinića (u izolaciji od prošlog vikenda), shodno svim zdravstvenim merama i preporukama lekara, svi članovi kluba koji imaju pozitivan nalaz naredni period provešće u izolaciji i uz nadzor klupskih doktora - objavili su crveno-beli i dodali:\n- S obzirom na nove okolnosti, klub će se o daljim koracima oglasiti već u sredu, a o zdravstvenom stanju ekipe, blagovremeno ćemo i svakodnevno obaveštavati javnost u narednom periodu.\nČović ostaje predsednik Zvezde: U skupštini Bajaga, Miličić, Vučević, aktivni igrači, legende kluba, glumci, pevači...\nZvezda ne planira promene parketa! Do kraja sezone igraće se u "Pioniru"\nZvezdin put od pakla do raja u Novom Mestu! Ovo je definitivno najluđa završnica koju ste videli ove godine (VIDEO)\nKK Crvena zvezda AdmiralBet Aba liga aba liga Evroliga košarka u doba korone


Tigar obuća je visokokvalitetna gumena obuća proizvedena u kompaniji koja je regionalni lider u proizvodnji gumene obuće. Kvalitet izrade obuće je u skladu sa standardima Evropske Unije.\nTigar obuća predstavlja spoj udobnosti, funkcionalnosti i inovativnog dizajna. Olakšaće Vam obavljanje svakodnevnih zadataka.\nAgromarket ima raznovrsnu ponudu Tigar čizama gde možete pronaći različite modele poput modnih čizama, radničkih čizama, čizama za lov i ribolov. U ponudi je obuća za svakodnevno korišćenje, kao i obuća za zaštitu od povreda. Zagarantovana udobnost, lep izgled i lakše obavljanje težih poslova.\nIzaberi... 5 10 3 1 2 8 7 6 4 9\nIzaberi... 2 3 1 6 9 7 8 4 10 5


“ZMAJ” 01.06.2019. – PK DINAMO\nHomeAll Posts...“ZMAJ” 01.06.2019.\nU Novom Sadu je ovog vikenda održano tradicionalno takmičenje “ZMAJ”. Od ukupno 23 prijavljena kluba, Dinamo je sa osvojenih 17 medalja osvojio 4 mestu po ukupnom broju osvojenih medalja. Plivači Dinama su bogatiji za 5 zlata, 3 srebra i 9 bronzi.\nprethodnoBanja Luka open 2019.\nsledeceObaveštenje o otkazivanju ” V Karnevala Pančeva”


Ego-magazin | Villa Malaparte – Adalberto Libera\nArhtekta: Adalberto Libera\nInvestitor: Kurcio Malaparte\nVila Malaparte, sagrađena 1938.godine po projektu arhitekte Adalberta Libera u mestu Punta Massullo na ostrvu Kapri, smatra se jednim od najboljih primera modernističke italijanske arhitekture. Kuća nalik velikoj strukturi crvene boje sa stepeništem u obliku obrnute piramide, nalazi se na litici 32 metra iznad mora u zalivu grada Salerna. Potpuno je izolovana od civilizacije, i može joj se prići isključivo pešice ili sa mora.\nKuća je sagrađena po nalogu italijanskog pisca Kurcija Malapartea, koji se svojim ekscentričnim karakterom nametnuo kao vođa kreativnog procesa stvaranja kuće. Tako je i ušao u brojne sukobe sa arhitektom Liberom. Malaparte je želeo da kuća odražava njegov karakter i da bude mesto za izolaciju i pisanje. Jednom je rekao: ‘Sada živim na ostrvu, u asketskoj i melanholičnoj kući, koju sam sebi podigao na steni nad morem. Ona je slika moje strasti.’\nSama kuća mogla bi se okarakterisati kao hibrid klasične i moderne arhitekture: klasične u svojoj monumentalnosti, i moderne u funkcionalnoj organizaciji koja nudi zaklon, ali i pogled na okolni pejzaž.\nVila Malaparte ima plastični kvalitet jednog objekta, jer je geometrija ta koja određuje red u projektu koji se suprotstavlja kontekstu. Njen jezik je stran okruženju, i nameće svoja pravila dajući okruženju monumentalni karakter. Ipak, stvoren je harmonični odnos sa prirodom i ne ugrožava se njen red. Ova osećajnost se ponovila i prilikom izbora materijala. Naime, odlučeno je da se neutrališu sve karakteristike betona modernih zgrada tog vremena. Vila je sagrađena lokalnim kamenom uzetim sa same lokacije. Kao rezultat, izgleda kao da kuća izranja iz pejzaža, dok se stepenište nadvija nad liticom stvarajući nove visine…\nEnterijer kuće rešen je na sličan način. Prostire se na tri nivoa. U prizemlju su prateći i pomoćni sadržaji, podrum i vešernica; na prvom spratu se nalazi ulaz kome se pristupa sa jugozapadne fasade, kuhinja i gostinske sobe. Poslednji sprat se naziva još i ‘apartman Malaparte’ čiju polovinu zauzima veliki dnevni boravak uokviren sa četiri prozora koji uramljuju prizore okolne prirode. Druga polovina sadrži dve glavne sobe koje povezuju studio smešten u prednjem delu kuće. Program kuće je organizovan u tada modernoj pravougaonoj matrici, sa naglašenim ukrštanjima vizura u enterijeru.\nIznad soba se nalazi veliko stepenište koje vodi ka solarijumu, novoj etaži koja kao da se prostire do samog horizonta. Ovaj prostor ostaje potpuno izolovan od ostatka kuće i ne može mu se prići iz unutrašnjosti. Stepenište može pomutiti geometrijsku čistoću, ali i zaštititi od vrtoglavice.\nUpravo je ova ‘arhitektonska promenada’ ono što vila Malaparte najjasnije manifestuje. Stepenište je zapravo ritualni dolazak u tačku sa koje se pejzaž konačno otvara pred posetiocima. Nakon smrti Kurcija Malapartea 1957.godine, kuća je pala u zaborav, i veći deo dvadesetog veka bila je napuštena. 1961.godine, reditelj Žan Lik Godar snimio je u njoj film Le Meprisin, i u tom filmu je glavnu ulogu imala – arhitektura.\nSve do druge polovine osamdesetih godina nije bilo ozbiljnije rekonstrukcije vile Malaparte. Rekonstrukciju je inicirao Malaparteov nećak, Nikolo Rositani. Čuveni arhitekta Džon Hejduk napisao je za časopis Domus 1980.godine: ‘Vila Malaparte je kuća paradoksa. To je objekat koji troši i konzumira. Puna je priča. Ona je relikt ostavljen na litici nad morem nakon što se more povuklo. Ona je sarkofag tihih jecaja. Ona šapuće o nedostižnim destinacijama.’\nTags: Adalberto Libera, Italija, Vila Malaparte\n← La Granja – Ibica, Španija\nApartman SP →\n18. 01. 2021., 21:35


Cenzura u Turskoj: Sud zabranio 136 portala i naloga u Turskoj | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET Cenzura u Turskoj: Sud zabranio 136 portala i naloga u Turskoj\nCenzura u Turskoj: Sud zabranio 136 portala i naloga u Turskoj\nTurski sud zabranio je 136 internet sajtova i naloga na društvenim medijima, koji uglavnom pripadaju organizacijama ili osobama sklonim kritikovanju vlasti predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, objavila je nezavisna turska agencija Bianet.\nKako je objavila agencija Bianet, koja uživa podršku iz inostranstva, i njen internet sajt se našao među zabranjenim portalima, prema odluci turskog suda donetoj 16. jula.\nAgencija Rojters, međutim, nije mogla da potvrdi informaciju koju je objavila agencija Bainet, niti je uspela da stupi u kontakt sa predstavnicima vlade ili sudstva. Rojters navodi i da je nejasno kada odluka suda treba da stupi na snagu.\nBritanska agencija dodaje da su korisnici Interneta u Turskoj mogli da pristupe nekim sajtovima koji su na listi zabranjenih portala, ali i da je najmanje pet adresa koje se pominju na listi bilo blokirano. (Agencije)\nPrethodni tekstEvro danas 117,72 dinara\nSledeći tekstVremenska i bioprognoza, 7.8.2019.


ficagsx - BJBikers Forum\nNovembar 26, 2011\nMart 10, 2012\nO članu ficagsx\nmotori automobili reparacije\naprilija 650 pegaso\nKORPA LAMELE! POMOC!!!!\nficagsx je odgovorio članu mirtom86 u Popravke, Štelovanja\nljudi imam jedno pitanje gde mogu naci maticu korpe kvacila restaurirao sam etz 150 koji je za malo zavrsio na odpadu hvali mi samo ta matica i sema vezivanja instalacije na statoru unapred hvala\nficagsx je odgovorio članu mikica u Razni MZ Modeli\nvrlo rado samo neznam kako svuda su normalne samo ovde su ogromne\nnesto sam i ja radio\nficagsx je odgovorio članu Vuja u Popravke, Štelovanja\ndali neko ima da proda troredni zucanik koji ide na radilicu i onaj zupcanik do njega 0601343377 zarko hvala za etz 150\nVredne ruke MZ vlasnika\nficagsx je odgovorio članu boban(guga) u Naši Ljubimci\nrestauracija etz 150 rasklopio sam ga u naj sitnije delove kako ram tako i masinu a i bio je delimicno rasklopljen i nekopletan\nsredjivanje etz 150\ntemu je objavio ficagsx u Razni MZ Modeli\nresih da ga sredim\nZasto (ne)kupiti Apriliu Pegaso 650\nficagsx je odgovorio članu savke u Enduro\nneces se pokajati za aprliju lepo vuce lako se vozi udoban motor ja sam do sada vozio sport ali enduro je vrh ja sam odusevljen a ovaj sto pise za apriliju nema veze sa istinom ko zna kakav si dres imao\nDecembar 31, 2011\nAprilia Pegaso 650 ili BMW f650\nficagsx je odgovorio članu Chengelle u Enduro\nimao sam mnoge motore od apenca pa dalje sada vozim apriliju i mogu da ti kazem da je super motor lak za voznju jedina mu je mana na vecoj brzini vibracija zbog jednog klipa a pre njega sam vozio sportske motore cbr 900 suyuki 1100f fejzera 600 ovo mi je prvi enduro i prezadovoljan sam\ntemu je objavio ficagsx u Predstavljanje Članova\nJa sam Zarko iz batajnice i vozim apriliu pegaso 650 Nadam se lepo druzenju\nDecembar 7, 2011


Revolucionarno otkriće: Dimetiltriptamin iz našeg tela može da nas vrati iz kliničke smrti | WebTribune\nHome ŽIVOT Revolucionarno otkriće: Dimetiltriptamin iz našeg tela može da nas vrati iz kliničke smrti\nPosted date: јун 15, 2015 In: ŽIVOT\nTim mađarskih naučnika istražuje jedinstvenu sposobnost DMT-a da zaštiti moždane ćelije u situacijama stresa, kao što je slučaj za vreme kliničke smrti.\nDimetiltriptamin ili DMT predstavlja jednu veliku zagonetku. Kada se DMT puši, on izaziva vantelesno iskustvo koje je često toliko neobično da mnogi nakon toga više nisu isti. Javljaju se nezamislive vizije složenih geometrijskih oblika, dolazi do kontakta sa vandimenzionim bićima itd.\nMeđutim, postoje još neke interesantne stvari u vezi DMT-a ili takozvanog „spiritualnog molekula“.\nZa početak, DMT je prilično rasprostranjen u prirodi. Smatra se da se nalazi se u svim živim bićima, pošto je nedavno otkriven u hipofizi pacova. Mnogima je nejasno otkud ova rasprostranjenost DMT-a. Ipak je to veoma moćna psihotička supstanca, a izgleda da se proizvodi u svim živim organizmima. Koja je zapravo njegova svrha?\nJoš je fascinantnije na koji način i u kojim trenucima naš organizam oslobađa i koristi DMT.\nDr Rik Strasman, naučnik poznat po svom istraživanju o fiziološkim i mističnim svojstvima DMT iskustva, smatra da se DMT oslobađa u stresnim situacijama kao što je recimo iskustvo bliske smrti ili za vreme porođaja.\nZašto naše telo oslobađa ovu moćnu psihotičnu supstancu u takvim trenucima? Kako razumevanje ovih procesa može da nam pomogne?\nOdgovori na ova i razna druga pitanja vezana za DMT su još uvek nepoznati, ali naučnici rade na tome da do njih dođu.\nDMT i njegova zaštitna svojstva\nTrenutno, tim istraživača u Mađarskoj posmatra jedinstvena zaštitna svojstva DMT-a, naročito u trenucima kada nastupi klinička smrt.\nPri tom kratkom periodu, naša svest je nekako „zaglavljena“ između života i smrti. Međutim, klinička smrt ne mora da bude i konačna smrt. Zapravo, često to i nije upravo zahvaljujući kardiopulmonalnom oživljavanju.\nMeđutim, kada prođe prvih kritičnih 5 minuta, kako vreme dalje odmiče sve su manje šanse da će pacijent uspeti da se vrati u život, odnosno stanja vrednog življenja.\nTo je zato što oksidativni stres uzrokuje brzu smrt važnih ćelija u organizmu, kao što su moždane ćelije. Iz tog razloga, čak i par sekundi više bi moglo da napravi razliku između života i smrti. DMT bi mogao da bude rešenje za to.\nDr Edi Frečka, autor knjige „Unutrašnji putevi ka spoljnom prostoru“, kao i njegov kolega dr Atila Sabo, vodeći su istraživači koji ispituju sposobnost DMT-a da zaštiti ćelije u veoma stresnim situacijama.\n„Naša otkrića nam daju ubedljiv razlog da verujemo da se vreme kliničke smrti može produžiti uz pomoć DMT-a. Samo zamislite koliko bi života moglo biti spašeno zahvaljujući tim dodatnim minutima“, naveo je tim.\nDr Frečka i dr Sabo smatraju da DMT u stvari deluje somato-fiziološki u organizmu, a ne samo psihotomimetički.\nOni u svom radu daju detaljne dokaze kako, zašto i kada DMT može da spase život.\nSlobodan prolazak DMT-a\nKada se DMT nađe u krvi, on je relativno bezbedan od enzima koji bi ga inače potpuno razgradili.\nInteresantno je da DMT olakšano ulazi u mozak, prolazeći kroz čak 3 barijere uz pomoć mehanizama aktivnog transporta. Samo vitalne hemikalije poput glukoze i aminokiselina imaju ovu privilegiju. DMT se zatim čuva u sinaptičkim sudovima do nedelju dana, čekajući da se oslobodi pod izvesnim uslovima.\nZašto naš mozak dozvoljava ovoj supstanci koja je klasifikovana kao „toksičan lek“ da prođe kroz sve te barijere?\nTakođe je interesantno kako DMT deluje na Sig-1R receptore.\nSigma-1 receptor (Sig-1R) se nalazi u intracelularnom prostoru između mitohondrija i endoplazmatičnog retikuluma i predstavlja deo bezbednosnog mehanizma za odbranu od oksidativnog stresa.\nIznenađujuće je da DMT predstavlja jedan od par endogenih stimulanata Sig-1R koji ima važu fiziološku ulogu.\nKako sve to može da se primeni?\nDr Frečka i dr Sabo navode dve ključne primene DMT-a u modernoj medicini. Jedna bi bila primenjivanje DMT-a za vreme kliničke smrti, što bi sprečilo hipoksiju i oštećenje moždanih ćelija. Druga bi bila da se DMT koristi u polarno suprotnoj situaciji.\nSličan zaštitni mehanizam bi mogao biti koristan u perinatalnom periodu, naročito za vreme porođaja. Prolazak kroz matericu predstavlja veliki rizik hipoksije mozga po novorođenče, a DMT iz placente bi mogao da smanji šanse da dođe do oštećenja mozga prilikom porođaja.\nRuski prirodni preparat protiv bolova u kičmi i zglobovima\nUDARNA VEST – UVOD U SVETSKI RAT – EU I RUSIJA ZABRINUTI: SAD se povlači iz nuklearnog sporazuma sa Iranom


Gitarski Summer Edition u Rijeci – PLANet magazin\nplanetmagazin | 02/08/2013 | ARHIVA, KULTURA | No Comments\n23.08. dvorište Omladinskog hostela na Pećinama, Rijeka\nZavršno izdanje Summer editiona predstavlja trojicu zaljubljenika u gitaru, Franu Živkovića, Domagoja Kriškovića i Pjovera.\nFrano Živković zaigrani je virtuoz koji svira gitaru, violinu i glasovir te pjeva i sklada. Mnogo putuje i nastupa te osvaja razna natjecanja. Svojim pojavom i glazbenom zrelošću oduševljava publiku i struku.\nSvoj prvi samostalni koncert klasične glazbe na gitari odsvirao je u dobi od 5 godina, a do sada je skupio preko 70 nastupa, gostovanja i koncerata. U dobi od 7 godina nastupa kao predgrupa američke gitarističke ikone Kaki King, a nedavno je u dobi od osam godina kao posebni gost zasvirao na koncertu Kings of Strings (Tommy Emmanuel, Stochelo Rosenberg i Vlatko Stefanovski), gdje je impresionirao sve prisutne u velikoj koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog u Zagrebu. Tom prilikom je uz Tommy Emmanuela odsvirao nekoliko njegovih kompozicija digavši cijelu dvoranu na noge uz veliki pljesak i ovacije.\nUbrzo je Frano pozvan u Nashville te je ovaj nastup zapravo uvod u turneju “Frano goes to Nashville”, čiji je cilj promocija ovog iznimnog i nevjerojatno mladog glazbenika, kao i priprema za put u Ameriku…\nNakon raspada banda N,JAB nastao je akustični freak-folk one-man projekt Pjover. Pjover dolazi iz Rijeke, snima muziku u svojoj sobi i pritom se dobro zabavlja. Uskoro izdaje prvi d.i.y. CD “PlinkPlonk.”\nDomagoj Krišković, dolazi s otoka Cresa, a živi u Kastvu.Kantautor u pravom smislu riječi. Bivši je član nekoliko glazbenih sastava od kojih treba istaknuti grupu La gusta superior gdje je bio frontman, te pjevač i autor većine pjesama.\nZAVRŠNE PRIPREME ZA T-MOBILE INMUSIC FESTIVAL!


Glavna tema ovogodišnjeg obeležavanja je kako smanjiti rizik kod obolelih od virusa kovid 19, a kako je rekao državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek cilj je da se kod graðana podigne svest o tome koliko dijabetes može biti opasan, èak da dovede i do invaliditeta.\nPrema njegovim reèima, oboleli od dijabetesa su u poveæanom riziku, ukoliko obole od virusa korona, pa su neophodan stalni skrining bolesti, konstantno leèenje i, naravno, prevencija.\n"Oni su ranjiiva kategorija pacijenata, a broj obolelih je u stalnom porastu i pored velikog napretka u dijagnostici, terapiji i prevenciji. U svetu se više od 460 miliona ljudi suoèava sa ovom bolešæu", rekao je Ðerlek.\nPredsednik struène komisije za prevenciju dijabetesa Nebojša Laliæ kazao je da podaci pokazuju da je smrtni ishod kod pacijenata sa dijabetesom, koji su oboleli od kovida 19, za èak 50 odsto èešæi, nego kod zaraženih koji nemaju šeæernu bolest.\nLaliæ je rekao da oboleli od dijabetesa tipa 1, èija je bolest pod kontrolom, nemaju veæi rizik obolevanja od kovida 19, u odnosu na ukupnu populaciju.\n"Uspeh kontrole obolelih od dijabetesa je ne samo na lekarima nego i na celom timu za dijabetes, u kome posebnu ulogu igraju medicinske sestre i tehnièari. Oni vrlo èesto podnose najveæi teret leèenja pacijenta", kazao je Laliæ.\nOn je naveo da je 2020. godina, pre pojave virusa korona, bila proglašena godinom medicinskih sestara, što je posebno važno za obolele od dijabetesa, jer mnoge aspekte komunikacije obolelog sa zdravstvenim sistemom upravo preuzima medicinska sestra, ukazao je dr Laliæ.\nPredsednica Udruženja dijabetièara u Srbiji Milena Jovanoviæ ukazala je da je zbog sve više obolelih od šeæerne bolesti, sve veæa i odgovornost sestara, ali i celog struènog tima koji brine o ovim osobama.\nNa poèetku pandemije, Republièka struèna komisija za dijabetes podelila je uputstva Internacionalne federacije za dijabetes o ponašanju obolelih u toku virusa korona.


Ana Đukanović opet založila stanove za sinove kredite\nKolarević u martu uzeo kredit od 300.000 eura\nKolarevićeva hotelska kompanija “DP Hotel facility” odložila je plaćanje kredita od 300 hiljada eura na godinu dana\n32431 pregleda\t163 reakcija\t77 komentar(a)\nAna Đukanović i Edin Kolarević, Foto: Ivan Petrušić\nAdvokatica Ana Đukanović, sestra predsjednika države Mila Đukanovića, ponovo je nekretninama - stanovima od 214 i 109 kvadrata, garantovala za kredite od gotovo 800 hiljada eura koje je njen sin Edin Kolarević uzeo na ime hotelskog biznisa koji razvija u Kotoru.\nKolarevićeva hotelska kompanija “DP Hotel facility” odložila je plaćanje kredita od 300 hiljada eura na godinu dana, za šta je ponovo garantovala njegova majka založivši stan od 214 kvadrata u Podgorici.\nEdinova kompanija, koja u Dobroti gazduje luksuznim hotelskim kompleksom sa pet zvjezdica Allure Palazzi Kotor Bay, uzela je još u martu kredit od 300 hiljada eura, za koji je Đukanović pod hipoteku banci dala stan na drugom spratu zgrade “Croling“ u podgoričkom naselju Kruševac.\n“Zabilježba aneksa ugovora. Hipotekarni dužnik Ana Đukanović i Serzman incorporated u korist hipotekarnog povjerioca Erste banke AD Podgorica. Korisnik kredita Hotel facility Kotor na način što se mijenja rok otplate glavnice i odlaže otplata iste koja je dospjela u razdoblju od 1. septembra 2020, do zaključno sa 31. avgustom 2021, u iznosu od 300.000 eura sa rokom otplate do 11. marta 2028“, navodi se u listu nepokretnosti u koji su “Vijesti” imale uvid.\nTo je upisano u list nepokretnosti 6. novembra.\nBanka je ujedno zabranila otuđenje i opterećenja bez njene pisane saglasnosti.\nJoš u martu, prije nego što je zaključen ugovor o kreditu, sa stana od 214 kvadrata skinuta je hipoteka Nove banke od 150 hiljada eura, za kredit koji je takođe Đukanović uzela, a korisnik je bio njen sin. Ta hipoteka je, sudeći po katastarskim podacima, tada “premještena“ na stan od 109 kvadrata koji Đukanović ima u potkrovlju zgrade u Podgorici.\nBanka koja je preimenovana u Adriatic banku, 11. novembra upisala je novu hipoteku na tu nekretninu, pa je dug Đukanović, kako piše u teretu, dostigao gotovo pola miliona eura.\n“Hipoteka - založna izjava od 6. novembra, hipotekarni povjerilac Adriatic banka AD Podgorica. Dužnik Ana Đukanović (korisnik kredita Edin Kolarević), dug 136,963,90 eura, rok otplate 54 mjeseca, grejs period 12 mjeseci+ (korisnik kredita DP Hotel facility DOO Kotor), dug 495.960,06 eura, rok otplate 60 mjeseci, grejs period 24 mjeseca“, piše u listu nepokretnosti.\nBanka je upisla i zabranu otuđenja, opterećenja i izdavanja u zakup bez njene pisane saglasnosti.\nKompaniju DP Hotel Facility osnovala je firma “Serzman incorparated”, čiji je osnivač Kolarević.\nHotelska kompanija prošlu godinu završila je u plusu od 302 hiljade eura, za razliku od 2019. kada je ostvaren gubitak od 157.159 eura. To se navodi u finansijskom iskazu koji je DP Hotel Facility dostavila Poreskoj upravi.\nFirma posjeduje imovinu procijenjenu na 14,4 miliona eura, na koliko je procijenjeno turističko naselje Dobrota Palazzi, u okviru koga se nalazi hotel i deset luksuznih vila.\nFirma je lani imala poslovne prihode od 3,2 miliona eura, dok su rashodi iznosili 2,8 miliona eura, a kreditne obaveze 7,2 miliona eura.\n“Vijesti” su ranije objavile da je turističko naselje “Dobrota Palazzi“, izgrađeno na lokaciji Kampa, svečano otvoreno u ljeto 2018. godine, od kada funkcioniše kao takozvani “mix-use resort”, pod brendom međunarodnog turističkog operatera Karisma Hotels & Resorts.\nKompleks koji sačinjavaju dvije velike zgrade, originalno izgrađene kao stambene, te deset vila na obali uz trasu lokalnog puta kroz Dobrotu, je zato dobio i novo ime “Allure Palazzi“.\nAna ĐukanovićEdin KolarevićDP Hotel FacilityAllure Palazzi Kotor Bay\n21.01. 07:12 h\t1005\t55475\n21.01. 17:38 h\t96\t44073\n21.01. 15:16 h\t44\t43401\n21.01. 18:34 h\t366\t36386\n21.01. 13:41 h\t35\t33120


Jedna zemlja i bezbroj imena - Kosovo 2.0\nPiše Ivana Kostovska - 24.04.2018\nOpcije za okončanje višedecenijskog spora između Makedonije i Grčke.\nSvaki dvadesetsedmogodišnji makedonski građanin ima isto onoliko godina koliko ova mala balkanska zemlja — ali isto koliko i aktuelna rasprava koja se vodi o ‘pitanju imena’.\nMakedonija i Grčka imaju suprotstavljene stavove od početka devedesetih zbog upotrebe naziva ‘Makedonija’, jer grčki političari veruju da njihov severni sused gaji teritorijalne pretenzije na region u severnoj Grčkoj koji ima isti naziv. Pitanje imena je otada bacilo veliku senku na bilateralne odnose između dvaju suseda, podstičući nacionalizam i frustraciju. Na međunarodnom planu, Makedonija je zvanično priznata pod imenom ‘Bivša jugoslovenska republika Makedonija’, što je ime koje njeni građani ne žele da prihvate.\nDeceniju nakon što je Grčka uložila veto na članstvo Makedonije u NATO na Bukureštanskom samitu 2008, ove dve države pokazuju novu dinamiku u pokušaju da prevaziđu problem koji stvara jaz. Ako Skoplje i Atina uspeju da reše problem sa imenom, od lidera EU se očekuje da daju datum za iniciranje pretpristupnih pregovora sa Makedonijom na Briselskom samitu koji će se održati 28-29. juna ove godine. Dve nedelje kasnije, Makedonija bi mogla da bude pozvana u NATO.\nU poslednjih nekoliko meseci, ministri spoljnih poslova dveju zemalja, Nikola Dimitrov (Makedonija) i Nikola Kocijas (Kotzias, Grčka) — koji imaju svoje jezičke verzije istog imena — redovno se sastaju. Međutim, njihov poslednji razgovor u Ohridu početkom ovog meseca pokazao je da postizanje dogovora po pitanju imena neće biti lako.\n“Kao što znate, što smo bliže rešavanju svih naših problema, to manje pitanja ostaje za diskusiju. Ali su to i najteža pitanja”, istakao je Kocijas. “Preduzeli smo pozitivne korake koje smo danas mogli da napravimo i obojica se nadamo da ćemo uspeti u preduzimanju najvećeg izazova — da teške korake pretvorimo u lake.”\nPostoji li spremnost za kompromis?\nSefer Tahiri, docent na Fakultetu za jezike, kulture i komunikaciju Jugostičnog evropskog univerziteta, smatra da se Makedonija nalazi u kritičnoj političkoj poziciji i da će možda morati da primeni rešenja koja bi mogla da deluju kao bolna, ali su nužna za napredak zemlje.\n“Od ključnog je značaja da su obe zemlje pokazale političku volju za rešavanje problema imena”, izjavio je za K2.0. “Vidimo da vlada [premijera Zorana] Zaeva projektuje ideju za rešenje koja će poštovati dostojanstvo i interese obeju zemalja.”\nPostoji makar tri problema koji pokazuju da su pregovori između čekića i nakovnja.\nPolitička nestabilnost, kako u Skoplju, tako i u Atini, često je pomerala postizanje željenih ciljeva u protekle 23 godine. Optimistički ton u smislu da bi višedecenijski problem mogao da bude rešen dolazi iz Grčke i Makedonije.\n“Prvi put diskutujemo o vremenskom okviru i koracima koji bi trebalo da uslede ako se rešenje postigne, na primer, kako bi to izgledalo i primenilo se”, rekao je ministar spoljnih poslova Makedonije posle sastanka sa grčkim kolegom u Ohridu 12. aprila. Grčko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je 2018. godina u kojoj će pronaći rešenje za probleme sa svojim komšijama, uključujući pitanje imena.\nMeđutim, postoji makar tri problema koji pokazuju da su pregovori između čekića i nakovnja.\nPrva prepreka je grčki zahtev da se bilo koje novo ime koristi ‘erga omnes’ (prema svima), što znači na međunarodnom i domaćem planu. To bi značilo da treba izmeniti makedonski Ustav, za šta premijer Zaev kaže da je nerazumno i da predstavlja opasnost po dogovore za koje obe strane kažu da žele da postignu.\nDruga prepreka je da Grčka u prvi plan stavlja osetljiva identitetska pitanja — u vezi sa makedonskom nacijom — u pregovore o diplomatski složenom pitanju imena države, sugerišući da bi trebalo da se nađe način za to da treća strana ume da napravi razliku između makedonskog identiteta u Makedoniji i onog u Grčkoj.\nSkoplje je saopštilo da su ovakve diskusije neprihvatljive, a tokom nedavne posete Skoplju, posrednik UN, Metju Nimec (Matthew Nimetz), istakao je da pitanje makedonskog identiteta ne potpada pod njegov mandat; ovog američkog diplomatu su postavili za specijalnog izaslanika UN za spor oko imena između dveju država 1999. godine i on radi za nominalnu platu od jednog američkog dolara godišnje, a sve kako bi pronašao rešenje koje će odgovarati svim stranama.\nNimec je nudio predloge u vezi sa makedonskim demonimom — kako se on predstavlja u pasošima i zvaničnim dokumentima — sugerišući da se koristi naziv ‘Makedonski’ ili ‘Nacionalnost Republike Nove Makedonije’. Termin “nationality” se prevodi kao ‘nacionalnost’ i više se vezuje za etničku pripadnost nego za ideju o državljanstvu, pa odatle potiče i strah da se pregovori dotiču i identiteta; skopski zvaničnici sugerišu da je promena naziva jezika crvena linija koju nisu spremni da pređu.\nTreći problem koji zasenjuje šansu za rešavanje ovog emotivnog problema sa imenom jeste osetljiva politička situacija u Grčkoj i Makedoniji. I Grci i Makedonci se okupljaju protiv postizanja sporazuma po ovom pitanju, iako Toni Deskoski, profesor međunarodnog prava na skopskom Pravnom fakultetu Iustinianus Primus, smatra da bi građani Makedonije bili spremni da prihvate dogovor o promeni imena pod određenim okolnostima.\n“Javnost u Republici Makedoniji je spremna da napravi kompromis, ako on ne obuhvata značajnu promenu imena države, što bi imalo implikacije na identitet makedonske nacije”, izjavio je on za K2.0.\nZaev je osvojio simpatije diplomata EU i SAD potpisujući sporazum o prijateljstvu sa Bugarskom i praveći gestove dobre volje kao što je preimenovanje skopskog aerodroma i naziva glavnog auto-puta u toj zemlji, a koji su ranije bili nazvani po Aleksandru Velikom, čije je istorijsko nasleđe predmet spora. Makedonski premijer je rekao da postoji spremnost da se doda geografski kvalifikator za naziv države, što je nešto što je zahtevala Grčka.\nIstovremeno, pregovori koje predvodi posrednik UN Nimec intenzifikovali su se i sada postoji niz alternativnih imena o kojima se diskutuje. Nezvanično, prema makedonskim i grčkim medijima, Nimecov paket sadrži pet opcija:\nK2.0 za vas razmatra sve opcije koje su već godinama u opticaju, u jednom ili drugom obliku.\nPortugalski ministar spoljnih poslova Žoao (Joao) de Deus Pinheiro ponudio je ime ‘Nova Makedonija’ (New Macedonia) u aprilu 1992, ali je grčka strana stalno odbacivala ovaj naziv. Slično ime, ali ovaj put u neprevedenom obliku, ‘Nova Makedonija’, predložili su pregovarači Ujedinjenih nacija, Sajrus Vans (Cyrus Vance) i Lord Oven (Owen) u maju 1993, ali je Atina i to odbacila.\nPrema nezvaničnim informacijama iz grčkih medija, ‘Novu Makedoniju’ je ponovo predložio pregovarač UN Nimec prošle godine, a to je jedna od opcija o kojima se trenutno diskutuje.\nGrčki profesor Kalipso Nikolaidis (Kalypso Nicolaidis) i makedonski profesor Veton Ljatifi (Latifi) sugerišu da bi ovo ime moglo da obuhvati ideju o tome da je Makedonija savremena nacija koja je okrenuta ka budućnost, a ne prošlosti. “‘Nova Makedonija’ jasno upućuje na sledeće: Ostavi iza sebe borbu za nasleđe Aleksandra Velikog”, ističu oba profesora u analizi koju je objavio Evropski savet za međunarodne odnose.\nMeđutim, Atina u ovom trenutku favorizuje ime sa geografskom odrednicom.\n‘Republika Skoplje (Makedonija)’\nPrema dokumentu koji je objavio Vikiliks (WikiLeaks), pre samita NATO 2008, nemačka kancelarka Angela Merkel je naterala makedonsku vladu da prihvati grčki predlog ‘Republika Skoplje (Makedonija)’. Međutim, od svih varijacija imena o kojima je bilo reči, ovaj naziv se smatra jednim od najneprihvatljivijih za makedonsku stranu, a usled toga što se ime ‘Makedonija’ pojavljuje samo u zagradama.\n‘Republika Makedonija (Skoplje)’\nSmatra se da je za Makedoniju prihvatljiv naziv ‘Republika Makedonija (Skoplje)’, ali ne i za Grčku. Prvi put ga je krajem 1992. predložio penzionisani britanski diplomata Robin O’Nil (O’Neil), koji je saopštio da je Makedonija spremna da prihvati ovo ime u svim svojim međunarodnim odnosima.\nGodine 2013, tadašnji makedonski premijer Nikola Gruevski sugerisao je da je prihvatio ovaj predlog na samitu NATO 2008. Međutim, Grčka je odbacila ovo predloženo ime, kada je tadašnji grčki ministar inostranih poslova izjavio za medije da se ovaj naziv ne podudara sa predočenim ciljevima Grčke.\nNimec je 2005. dao predlog u kom se sugeriše da se makedonsko ime koje se koristi na međunarodnom planu promeni u ‘Republika Makedonija — Skoplje’ (u neprevedenom obliku). Atina je ovo prihvatila kao osnovu za pregovore, ali je Skoplje odbacilo predlog.\nDrugi Nimecov predlog u istoj godini izazvao je snažno neslaganje u Atini. Predlog je obuhvatio dvostruku formulaciju: ime ‘Republika Makedonija’ u neprevedenoj formi da se koristi od 2006. do 2008. na međunarodnim sastancima, u dogovorima, prepiskama i rezolucijama. Od 2009, ime bi postalo ‘Republika Makedonija’, a Grčkoj bi bilo dopušteno da koristi naziv ‘Republika Makedonija — Skoplje’.\n“Ovo je predstavljalo gori predlog s grčke tačke gledišta od početka spora i odmah je ‘vraćeno kao neprihvatljivo’”, piše Aristotel Cijampiris (Tziampiris), grčki profesor međunarodnih odnosa na Univerzitetu u Pireju.\n‘Republika Makedonija (Skoplje)’ je u januaru ove godine ponovo upotrebljena za pregovaračkim stolom kao jedno od pet imena koja nudi Nimec.\n‘Republika Severna Makedonija’\nPredlog ‘Republika Severna Makedonija’ za ime države Nimec je sugerisao 2008, prema pisanju grčkih medija. Dve godine kasnije, Nimec je ponovo predložio istu ideju.\n“Grčki stav prema ovom pitanju je poznat; ona želi složeno ime sa geografskom odrednicom koje se koristi u odnosima sa drugim državama, pa je tako očigledno da ova ideja jeste u skladu sa grčkim očekivanjima”, Dimitris Drucas (Droutsas) je izjavio za grčke medije kada je bio zamenik grčkog ministra spoljnih poslova.\nMeđutim, Skoplje je odbacilo ovaj predlog zbog insistiranja Atine da se ime koristi na međunarodnom i domaćem planu. Trenutno se izveštava o tome da se ovo ime ponovo vratilo za pregovarački sto.\n‘Gornja Republika Makedonija’\nVarijacije sa pridevom ‘gornja’ našle su se na pregovaračkom stolu i ranije. ‘Republika Gornja Makedonija’ bila je jedan od pet predloga koje je dao Nimec 2008; u to vreme je predložio i sledeće: ‘Ustavna Republika Makedonija’, ‘Demokratska Republika Makedonija’, ‘Nezavisna Republika Makedonija’ i ‘Nova Republika Makedonija’.\nNimec je 2013. dao predlog ‘Gornja Republika Makedonija’ sa jezikom ‘Macedonian (eng.) i makedonski’ i demonimom ‘Nacionalnost Gornje Republike Makedonije’. Grčka je odbacila ovaj predlog sa željom da se pridev postavi neposredno pre reči ‘Makedonija’.\n‘Republika Gornja Makedonija’\nPredlog ‘Republika Gornja Makedonija’ ispisan latinicom je još jedna opcija koja se nalazi na Nimecovoj aktuelnoj listi predloga. Neki makedonski mediji izveštavaju da je predlog ‘Republika Gornja Makedonija’ predlog koji bi mogao da dovede do rešenja, jer njega zagovara i međunarodna zajednica.\nKada je reč o grčkoj strani, moglo bi se smatrati prihvatljivim kada bi se samo jedna reč koristila za ‘Gornju Makedoniju’ — ‘Republika GornjaMakedonija’.\n“Za Atinu je GornjaMakedonija jedna reč i sa svojim slovenskim izgovorom ne zvuči kao Makedonija (Macedonia)”, piše novinska agencija i portal Grčki reporter. “Istovremeno, reč ‘Makedonija’ sama po sebi je odsutna iz imena.”\nMeđutim, makedonski ministar spoljnih poslova Dimitrov izjavljuje da je predlog “GornjaMakedonija” neprihvatljiv za Skoplje, objašnjavajući da čak i aktuelna privremena referenca za ‘Bivšu jugoslovensku republiku Makedoniju’, što se prevodi na šest zvaničnih jezika UN-a, sadrži u sebi reč ‘Makedonija’.\n‘Republika Vardarska Makedonija’\nIme ‘Republika Vardarska Makedonija’, kao referenca za najdužu reku u Makedoniji, razmatrano je kao moguće rešenje 2010, prema grčkoj televiziji Antena (Antenna). To je i ime koje je grčkim vlastima najdraže na aktuelnim razgovorima o sporu oko imena, a prema pisanju grčkog dnevnog lista Katimerini (Kathimerini).\nNepoznato je šta Makedonija misli o ovoj opciji.\nJedan neobičan predlog ukazuje na frustraciju koju diplomate osećaju prema dugogodišnjem sporu između Atine i Skoplja.\nBivši američki državni sekretar Kondoliza Rajs (Condoleezza Rice), iritirana zbog činjenice da spor oko imena blokira članstvo Makedonije u NATO, sugerisala je da bi novo ime države trebalo da glasi ‘Republika Cevozupka’ (misleći na sisara koji je karakterističan za Afriku), da bi se ime prvo pojavilo po alfabetskom redosledu.\nNaslovna fotografija: Besnik Bajrami / K2.0. K


FILM “BOKSER” U BIOSKOPIMA\n23. februara 2011. by MOJA ZVEZDA*S\nFilm „Bokser“ (The Fighter) reditelja Dejvida O. Rasela od sutra će biti na redovnom repertoaru bioskopa „Ster sinemas“, saopštio je distributer „Milenium film“.\nInspirisana istinitom pričom, ova dirljiva i snažna drama govori o atipičnom bokserskom heroju, Mikiju Vordu (Mark Valberg) i njegovom polubratu Dikiju Eklundu (Kristijan Bejl). Film je osvojio dva Zlatna globusa – Bejl za najbolju sporednu mušku ulogu i Melisa Leo za najbolju sporednu žensku ulogu, i ima sedam nominacija za nagradu Oskar.\nGodinama pripreman, „Bokser“ je snimljen za samo 33 dana na ulicama radničkog gradića Lovela, u Masačusetsu, a scenario potpisuju Skot Silver, Pol Tamasi i Erik Džonson.\nDiki, ponos Lovela, koji se svojevremeno borio sa Šugar Rej Leonardom, proživljava teške trenutke zbog droge. U međuvremenu, Miki je postao „porodični“ borac čijom početničkom karijerom upravlja njegova majka Elis (Melisa Leo). Uprkos svom snažnom levom aperkatu, stalno gubi u ringu, a kada mu Diki ugovori meč sa snažnijim bokserom koji ga skoro ubije u ringu, njegova nova tvrdoglava devojka Šarlin (Ejmi Adams) ga nagovori da se odvoji od porodice, počne da gleda svoje interese i trenira bez pomoći svog problematičnog brata. Uskoro Miki dobija šansu života u borbi za titulu svetskog prvaka, ali shvata da će mu biti potrebna podrška brata i cele porodice da u tome uspe.\n„Bokser je film o porodici, ljubavi, ljudskim odnosima i svladavanju teškoća. Priča je dramatična, baš kao što je i boks uzbudljiv“ objasnio je nedavno Valberg, koji odavno želi da snimi film o Mikiju i Dikiju. Pripreme su trajale tri godine, a Vord i Eklund, zadovoljni izborom glumaca koji će ih igrati, pomogli su Valbergu i Bejlu da „uđu“ u likove.\nPosted in film.\tOznačeno boks, Bokser, film, ljubav, Mark Valberg, porodica, Zlatni globus