Stranica 1 od 56 1, 2, 3, 4, 5 ... 56\nPet Jul 11, 2008 3:01 pm\nAl' se loze na competicione look\nZadnji deo mi je katastrofa. Mi.To ima triput lepshe dupe\nDa su radili prednji ko competicione a zadnji ko brera, to bi bio pun pogodak. Ovako su zeznuli stvar\nPridružio se: Sub Nov 15, 2008 7:26 pm\nGaraža: Alfe & Lancie\nLokacija: Zrenjanin - Klek\nPet Jul 11, 2008 5:17 pm\nIzasla je i u SAT-u mala fotografija 149-tke...Tamo mi se svidela,dok mi se ova gore ne svidja,samo zbog tih hebenih,buljavih farova..hebo ih mercedes!\nRe: Alfa 149\nPet Jul 11, 2008 5:28 pm\nPridružio se: Čet Nov 20, 2008 11:04 pm\nGaraža: AR 156 2.0TS 155ks +chip tuning, +K&N filter\nChevrolet Captiva LT 2.0D AWD 150ks\nPon Jul 14, 2008 12:56 am\nMa briga me za preliminarne fotose znam samo da kada 149 ugleda svetlost dana (kao i svaka Alfa) bi\nPon Jul 14, 2008 3:07 am\nRealno, bilo bi previse trpati taj 8C look u jos jedan model, sve je ovo nista jos uvek. Sa Mi.To mozda i moze da prodje taj link izmedju najskuplje i najjeftinije, ali sa 149 ne, bar se retko desavalo da se povuku tako losi potezi po pitanju dizajna, bese jednom Arna i mozda jos koji put nesto slicno, ali ne verujem da ce se desiti opet nesto tako nelogicno radi komercijalizacije, mozda Nemci, ali Alfa ne verujem!\nPon Jul 14, 2008 4:48 pm\npustena je u prodaju...bila je u SAT emisiji pre neki dan...bice i GTA verzija.\nPon Jul 14, 2008 6:11 pm\nPridružio se: Sub Nov 29, 2008 2:08 am\nPon Jul 14, 2008 6:15 pm\n...u prodaju je pusten MiTo...\nZa njega ce postojati verzija GTA sa oko 230KS\nMedjutim, za 149-ku niko jos ne zna kako ce tacno izgledati...\nPridružio se: Uto Nov 25, 2008 10:52 am\nLokacija: Cinecittà, Belgrado\n'07. AR 159 SW JTDm\n'03. Peug 206 XS 1.6 16v\nex '96. AR 146 ti\nex '98. AR 156 2.0 TS\nex '02. AR 156 2.5 V6 24v\nex '04. AR 156 SW ti\nPon Jul 14, 2008 8:04 pm\nPishe o tome u poslednjem SAT-u i pokazalo se da su oni sasvim dobar izvor informacija vezanih za Alfu, naravno, obzirom da saradjuju sa quattroroutte...\nPon Jul 14, 2008 8:16 pm\n...da, ali u novom Sat-u nema nikakvih slika buduce Alfe 149...\nOdnosno, ima ideja kako bi mogla da izgleda...\nNa tim idejama, koje su predstavljene, zadnji kraj je potpuno razlicit od slika koje su postavljene u ovoj temi... :cool\nJedina prava slika je modela koji je uhvacen na testiranju, ali je naravno na njemu sakriveno kako ce nova Alfa izgledati...\n''Ovih dana je stigla i poluzvanicna potvrda , jer je jedan od prototipova tog automobila uhvacen na fotografiji tokom testova izdrzljivosti.\nSasvim logicno, za novi automobil je pripremljeno ime ''149'', a Italijani kazu da je mehanicka osnova pozajmljena sa novog Brava. Istovremeno, pojedina resenja su ''skinuta'' sa limuzine 159.\nZanimljivo je da je izgled ovog automobila plod vrlo intenzivne diskusije u okviru Stilskog centra Alfa Romea. Naime, prema nekim informacijama, izradjeno je cak 12 razlicitih studija da bi se doslo do najboljeg resenja. Jednostavno, od ovog automobila zavisi sudbina citave kuce, pa sa njim ''ne sme da bude greske''... ''\nPRESRETAC je napisao: pustena je u prodaju...bila je u SAT emisiji pre neki dan...bice i GTA verzija.\nOvo je covek pomesao sa pricom o modelu MiTo, sto je takodje bilo u Sat-u, ali u TV emisiji...\nUto Jul 15, 2008 8:15 am\nZvanichnih fotografija konachnog izgleda 149-ke nema nigde iz prostog razloga shto konachni izgled josh nije usvojen... Ako malo bolje pogledash sliku maskiranog automobila videcesh da je to zapravo ogoljena karoserija Brava, sa montiranim Alfinim motorom i mehanikom, naravno...\nSre Dec 31, 2008 3:01 pm\nSviraju gluvi, igraju copavi, a crtaju slepi?!\nČet Jan 01, 2009 3:35 am\nNe,ne...ovo stvarno nije u redu!! Svaka nova Alfa majku mu licin na 8C...\nPridružio se: Ned Nov 23, 2008 3:38 pm\nGaraža: 159 1.9 JTDM Rosso, Punto Sporting 1.4 16V Giallo\nPon Jan 05, 2009 2:57 pm\nMeni je crvena ok, a bela je klasican Photo Shop.\nPon Jan 05, 2009 3:34 pm\nPridružio se: Pet Nov 21, 2008 10:22 am\nPon Jan 05, 2009 4:08 pm\nIt ain`t over till it`s over...\nMislim da su ovo samo probne slike, a kako će da izgleda znaćemo tek kad je budu prikazali javnosti, očigledno je da na sve tri slike postoje razlike u dizajnu ali se može jedino zaključiti forma koju će naslednik 147 ice da ima sve ostalo je i dalje u domenu spekulacija. Pogledajte malo bolje prvu crvenu i belu i videćete da ima dosta odstupanja, tako da ne verujem da je ijedna od ovih ono što će da se pojavi. Pa auto novine su u februaru intenzivno najavljivale novu Alfu 149 za 2009. godinu sa spy fotografijama za koje se ispostavilo da su fotke FIAT-a Bravo.\nMislim da je jedino izvesno da će se pojaviti ove godine i da će biti na platformi upravo pomenutog Bravo-a . A da naravno da će dominirati dizajn a-la 8C jer je to novi dizajnerski izraz kompanije.\nSetite se samo kada je 2002 predsatvljen prototip Brera, rekli su da je samo koncept i da se nikad neće prizvoditi, pa je na osnovu tog dizajna proistekao 159, Brera, Spider, a koncept RWD i V8 motor su posle primenjeni u 8C, a ako me sećanje ne vara i enterijer je drastično promenjen.\nPridružio se: Pet Dec 05, 2008 12:08 pm\nGaraža: 1998 Lancia Delta HPE 1.6 16V\nPon Jan 05, 2009 4:56 pm\nMeni ove dvije crvene izgledaju kao vise vjerovatno rjesenje, nego li ona bijela. Cisto zbog zadnjih kvaka na vratima. Takvo rjesenje je promovisano na 156, pa je iskoristeno na 147, a zatim ukinuto na 159. Cisto sumnjam da ce 149 imati one "skrivene". A to sto izgleda kao "vec vidjeno" je zasluzan trend u auto-industriji, pa i drugim vrstama (npr. mobilni telefoni). Izbacen je 8C, pa MiTo, koji ima slicnosti sa ovim prvim, u detaljima, naravno . Tesko da ce se 149 drasticno razlikovati od njih.\nP.S. Zasto ova zadnja 149 ima njemacke tablice?! Nije se ni pojavila, a oni je vec registrovali! I to ni manje ni vise nego u Njemackoj!\nUto Jan 06, 2009 4:32 pm\nOno sto je sigurno je da ce taj 8C look biti naredni pravac na svim narednim Alfama koje dolaze, mislim da je to propast, sto se moze videti na Mi.To...\nMogu da zamislim taj uzas na novoj 169 i nasledniku 159, to ce biti tako mediokritetno... Ali ako ce to pospesiti prodaju, ne znam ni sam... Cini mi se da je to hvatanje za slamku sefova iz Milana...\nSto se tice 149, bice 90% ovako kako je na ovoj slici gde je crvena, jer isto tako se i Mi.To pojavila, svi smo se nadali da je to jos jedan Photoshop, kad ono stvarno, jedna od groznijih Alfi ikada, zajedno uz Arna-u... Podseca na Nisan Micra...\nPoslednji put menjao alfaholic dana Uto Jan 06, 2009 5:21 pm, izmenjena samo jedanput\nPridružio se: Uto Jan 06, 2009 3:49 pm\nUto Jan 06, 2009 5:13 pm\nPa dobro, MiTo je prakticno vec u prodaji, sto govori da ce sigurno ovako izgledati i nova 149ka. Ocigledno je maha uzelo rukovodjenje firme sa globalnog nivoa, skoro da se ovi na manjim pozicijama nista i ne pitaju. Ali ocigledno je da imaju neko ispitivanje trxista pozitivno, nisu loodi valjda da sami sebe gurnu u propast, a veoma su blizu tom cilju. Josh samo da izbace onaj SUV ...\nUto Jan 06, 2009 6:06 pm\nMislis na ovaj... Kamal ili tako nesto\nUto Jan 06, 2009 8:28 pm\nDa, to je taj . Josh s njim hoce na trziste USA. Srecno im bilo\nPridružio se: Sub Dec 13, 2008 2:14 pm\nČet Jan 08, 2009 2:00 am\nMa ruzna ce biti ko lopov kao i Mito.Ovako mi izgledaju ko bube\nBrera style rules\nČet Jan 08, 2009 8:44 pm\nIako mi pisemo ovde svoja vidjenja i shatanja, dizajn ce biti onakav kakvog fabrika odredi, da li su pogresili u proceni ili ne pokazace trziste, vreme i kupci.\nMI.TO je sve samo ne ruzan, ko ga je video uzivo i provozao shatice o cemu govorim.\nUostalom ukusi su razliciti i o tome ne treba previse trositi reci, onome kome se odredjeni dizajn ne dopada uvek moze da odabere nesto drugo, zar ne.\nSub Feb 28, 2009 3:28 pm\nPridružio se: Čet Nov 20, 2008 6:40 pm\nGaraža: 147 1.9 JTD 8v\nSre Mar 11, 2009 6:45 pm\nko zna u kom pravcu ovo ide... ali mi je na prvo pogled jako interesantno! pogotovo ako su stopke kao sto sam ih zavrsio u masti A evo malo i sa prednje strane sto sam nasao na netu.


Unicredit: Kreditni rast u Srbiji 3,3 odsto ove godine | Gde Investirati\nUnicredit: Kreditni rast u Srbiji 3,3 odsto ove godine\nU regionu Centralne i istočne Evrope kojem pripada i Srbija banke ostvaruju tri puta veće profitne stope nego u Zapadnoj Evropi – 1,3 odsto prema 0,4.\nOvaj podatak glavni je razlog zbog kojeg se očekuje da će u ovoj i narednoj godini velike bankarske grupacije zadržati fokus na ovdašnjim tržištima i pojačati kreditnu aktivnost. To potvrđuje i analiza Unicredit grupe, predstavljena tokom nedavne Juromani konferencije u Beču.\nKako se navodi u ovom dokumentu, očekuje se da će u Srbiji banke imati za 3,3 odsto veću kreditnu aktivnost u proseku tokom ove i naredne godine, što je duplo više nego 2017. godine. Ipak, ovako veliki skok vođen je činjenicom da je Srbija u prošloj godini imala jedan od najslabijih rezultata u regionu u pogledu rasta bruto domaćeg proizvoda, pa je logično očekivati da će jači rast u 2018. povući sa sobom i veće potrebe privrede za finansiranjem.\n– Iako će rast kreditiranja verovatno donekle usporiti u zemljama kod kojih je bio najveći tokom poslednje dve godine, očekuje se njegovo ubrzanje u zemljama koje su zaostajale. Naročito očekujemo ubrzanje u Mađarskoj, Sloveniji i Srbiji – kaže Karlo Vivaldi, direktor Unicredita za centralnu i istočnu Evropu.\nSrbija je uz Rusiju jedina zemlja u čitavom regionu koji broji 11 zemalja, čija privreda nije porasla za bar tri odsto. Rusija je, za razliku od Srbije, pod sankcijama, ali u Srbiji za loš rezultat okrivljuju sušu i greške u radu menadžmenta EPS-a zbog kojih je proizvodnja struje drastično podbacila, pa je na kraju rast BDP-a bio bledih 1,9 odsto u 2017.\nSada, Vlada Srbije očekuje da će rast biti bar 3,5 odsto u 2018, a kasnije i veći, sa čime se slaže i MMF, koji projektuje po 3,5 odsto i za 2018. i za 2019. godinu. Bankari su, s druge strane, oprezniji, pa u Unicreditu prognoziraju prosečan rast od 3,2 odsto u ovoj i narednoj godini, što je slično poslednjoj projekciji Svetske banke od tri odsto ove i 3,5 naredne godine.\nBankari očekuju dalji pad nenaplativih kredita (NPL) u regionu, što je jedna od oblasti u kojima je Srbija najviše napredovala u proteklom periodu. Tako su prema podacima Unicredita NPL-ovi u Srbiji od 2014. do 2017. godine pali za 10,1 odsto. To znači da su loši krediti prepolovljeni u odnosu na 22 odsto, koliko su, prema podacima Udruženja banaka Srbije, dostigli 2014, kada je u sektoru privrede čak 28 odsto zajmova bilo problematično. U Unicreditu očekuju da se ovaj trend nastavi i da do 2019. udeo NPL-ova padne za dodatnih 1,9 odsto.\nNekolicina zemalja je bila jednako uspešna kao Srbija u redukciji loših kredita: Rumunija (-13,3 odsto), Mađarska (-11,1 odsto) i Slovenija (-10,7 odsto).\n– Pad udela NPL-ova je najizraženija karakteristika u centralnoj i istočnoj Evropi u poslednje tri godine i očekuje se da će se to nastaviti. Napredak je u dobroj meri bio vođen prodajom NPL-ova, boljom naplatom i ekonomskim oporavkom, naročito u Rumuniji, Mađarskoj, Srbiji i Sloveniji. Ovi faktori će nastaviti da igraju važnu ulogu, uz priliv novih NPL-ova ograničen boljim merama za procenu rizika – rekao je Vivaldi.\nPrevious Azijske berze: MSCI Asia Pacific Index na novom rekordu\nNext Crna Gora: Prosečna plata u poslednja dva meseca 512 evra\nDobit privrede Srbije u 2017. godini iznosila je 437,2 milijarde dinara, što je više nego duplo bolji rezultat u poređenju sa 2016. godinom kada je dobit bila 187,4 milijarde dinara,\nEvropske berze u haosu, indeksi pali preko 10 odsto\nInvestitori na berzama širom sveta rasprodaju akcije koje se smatraju rizičnim i traže utočište u onima koje se smatraju bezbednim, poput zlata, švajcarskog franka, jena, nakon što su Britanci izglasali


incest | Zena.rs\nNedavno sam putem mejla intervjuisala druge žrtve incesta – ljude koje je seksualno napastvovao član porodice u toku detinjstva. Ono što sam otkrila je da je svaka od ovih žrtava prošla kroz sopstveno putovanje, detektivsku istragu sopstvenog života kako bi razumela kako im se dogodilo to zlostavljanje.\nO ovome se ne misli, a kamoli govori, ali naš psiholog otkriva JEZIVU ISTINU koja se krije iza incesta u Srbiji\nKoliko god okretali glavu i ne želeli da mislimo i pričamo o tome, u Srbiji postoje devojke i devojčice koje zlostavljaju bližnji – očevi, stričevi, braća. Ova mračna istina ne događa se tamo negde, na marginama društva, već širom Srbije, u gradovima, selima, u bogatim, siromašnim porodicama, među obrazovanim i neobrazovanim ljudima, u svim društvenim slojevima, u svim verskim zajednicama. Psiholog Tatjana Daničić prenela nam je iskustva s kojima se susrela u radu i koja su ostavila traga i na njoj samoj.\nSpavao sam sa 20 GODINA STARIJOM koleginicom, pa sam ocu pokazao NJENE FOTOGRAFIJE. On je PREBLEDEO i rekao mi nešto zbog čega ŽELIM DA ME NEMA!\nOvo je ispovest koja je šokirala Veliku Birtaniju, a objavljenja je na tamošnjem portalu "Sun" u okviru rubrike "Draga Didre" u kojoj se ljudi obraćaju psihologu za pomoć. Prenosimo je u celosti.\nLegendarni HOLIVUDSKI GLUMAC bio 10 godina u vezi sa SVOJOM UNUKOM? Pre nego što je ubijena poslala poruku "Ponašao se NEPRIMERENO kao DEDA!"\nJa se njemu ne obraćam za savet, blokirala sam ga i to zbog sebe jer čovek koji bi trebalo da ima prema meni osećanja kao deda, a ima kao muškarac, ne treba da bude u mom životu, napisala je šest nedelja pre smrti E'Dena Hajns svom tadašnjem dečku koji ju je kasnije ubio.\nNakon priče koja je šokirala svet da su otac i ćerka dobili zajedničko dete, situacija je se završila tragičnim epilogom.\nImala je 17 godina kada je izgubila nevinost sa ROĐENIM OCEM: Danas su vereni, a OVAKO IZGLEDA NJIHOVA VEZA\nKasnih osamdesetih godina prošlog veka je osnivač grupe podrške za decu koju su roditelji napustili, pa se posle nekoliko godina sreli sa njima, skovao termin "genetska seksualna privlačnost". Potreba za tim terminom javila se jer se u velikom broju slučajeva tih ponovo ujedinjenih roditelja i dece javila velika seksualna privlačnost koja je u velikom broju slučajeva rezultirala incestom.\nRazdvajaju ih i sud i komšije: Majka i sin NE ODUSTAJU od svoje "ljubavi"\nŠokantna veza majke i sina: Ako treba, idemo i u zatvor, ali ostajemo zajedno!\nJa sam dete incesta i ovo je moja priča


Zašto je Gligorić dobio otkaz u Pančevcu? | 013 info\nZašto je Gligorić dobio otkaz u Pančevcu?\nCenzolovka\tSre, 23/10/2019 - 08:21\nNovinar Mihajlo Gligorić dobio je otkaz, nakon 30 godina rada u Pančevcu, jer nije želeo da u psihijatrijskoj bolnici ostane četiri dana na posmatranju, piše Ivana Predić za Cenzolovku. Gligorić je zbog tvrdnji da mu je povređeno pravo na rad pokrenuo tužbu pred Osnovnim sudom u Pančevu, a slučaj je prijavio i inspekciji rada. Dok pred sudom bude vodio spor sa bivšim poslodavcem, Mihajlo Gligorić će godinu dana primati mesečnu naknadu usled otkaza u iznosu od 17. 500 dinara.\n- U periodu od 1. juna do 30. juna 2017. godine, na osnovu dnevnog, nedeljnog i mesečnog praćenja izvršenja poslova zaposlenog od strane Dragana Žujovića, direktora D.O.O. „Pančevca“, utvrđeno je „da i pored određenog zalaganja od strane zaposlenog, on nije u mogućnosti da izvrši postavljene zadatke“, piše Cenzolovka.\nGligorićev advokat Stevan Vasić smatra da je poslodavac načinio mnogo propusta i uveren je da će rešenje o otkazu biti poništeno.\nNa molbu novinarke Cenzolovke da odgovori na navedene tvrdnje Mihajla Gligorića, a u vezi sa njegovim otkazom, Zoran Peševski, vlasnik Pančevca, odgovorio je mejlom da neće davati izjave do okončanja sudskog postupka.\nNakon što je dobio otkaz bivši novinar Pančevca otkriva i na šta su sve spremni neki novinari Pančevca da zadrže posao.\n„Od kada je postao vlasnik Pančevaca, tražio je od mene i nekih drugih novinara da u tekstovima napadamo ljude, državne institucije i firme koji mu nisu bili po volji, a da branimo njegove prijatelje. Svi u redakciji smo ćutali jer smo se bojali da ne izgubimo posao. To je išlo toliko daleko da ja, na primer, nisam smeo da objavljujem kada bih dobio od policije saopštenje da je protiv određene osobe podneta krivična prijava, samo zato što je ta osoba vlasnikov dobar prijatelj. Nije tajna da smo cenzurisali i sami sebe“, svedoči za Cenzolovku Gligorić.\nPre nekoliko godina je na bizaran način otkaz u Pančevcu dobio i Dragan Vukašinović, o čemu je Cenzolovka ranije pisala. On je tvrdio da je dobio otkaz jer nije želeo da piše tekstove koji su služili za „lični obračun vlasnika sa njegovim neprijateljima“.\nPosle privatizacije je iz redakcije, ali i iz drugih službi, otpušteno osam ljudi, a petoro ih je dobrovoljno napustilo posao, navodi Cenzolovka. Niko od zaposlenih novinara pančevačkog nedeljnika koji je ove godine proslavio 150 godina od izlaska prvog broja se nije javno izjašnjavao o ovim slučajevima.\nČitav tekst možete pročitati na sajtu Cenzolovke.\nPančevo mediji pancevac otkaz


ATLANTA - Jedenje cjelovitih žitarica i žitarica može smanjiti rizik od nastanka rak jetre.\nTo je prema nalazi predstavljen u utorak (1. travnja) ovdje na godišnjem sastanku Američkog udruženja za istraživanje raka (AACR).\nPrehrana bogata u cjelovite žitarice i dijetalna vlakna povezana su s brojnim zdravstvenim blagodatima, uključujući manji rizik od inzulinske rezistencije, visoku razinu inzulina u krv i upala u tijelu - sve to su faktori rizika za hepatocelularni karcinom, najčešći tip jetre Rak. [10 novih načina da se dobro jede]\nImajući to na umu, skupina istraživača odlučila je provjeriti postoji li povezanost između unosa više žitarica i vlakana i rizika od raka jetre. Da bi to učinili, koristili su dva velika američka skupa podataka: Zdravstvenu studiju medicinskih sestara koja je započela 1976. i Sastoji se od svih žena i Nadzorne studije zdravstvenih radnika, sve muške studije započete u 1986.\nSvake četiri godine ili otprilike do 32 godine, sudionici studije ispunjavali su upitnik o svojim prehrambenim navikama. Tijekom tog vremenskog raspona, 141 od više od 125 000 sudionika dijagnosticiran je hepatocelularni karcinom.\n"Primijetili smo da a više cjelovito zrno unos je povezan s nižim rizikom hepatocelularnog karcinoma ", u usporedbi s manjim unosom cjelovitih žitarica, viši autor studije dr. Xuehong Zhang, asistent profesor medicine na Medicinskom fakultetu Harvard i pridruženi epidemiolog u Brigham-u i Ženskoj bolnici u Bostonu, rekao je tijekom razgovora o istraživanje.\nNo istraživači su također otkrili da bi određeni dijelovi cjelovitog zrna mogli biti povezani sa smanjenim rizikom, dodao je Zhang.\nCijelo zrno je sjeme koje se sastoji od tri glavna dijela: mekinje, što je vanjski sloj; endosperm, koji je srednji sloj; i klica koja je jezgra sjemena. Rafinirane žitarice, poput bijelog brašna, bijelog kruha i bijele riže, cjelovite su žitarice koje su obrađene kako bi se uklonile mekinje i klice.\nŠto je ostalo - endosperm - ima neke bjelančevine i vitamine, međutim, uglavnom se sastoji od škrobnih ugljikohidrata. S druge strane, mekinje i klice sadrže važne hranjive tvari kao što su vitamini, minerali, fitokemikalije i zdrave masti, rekao je Zhang.\nIstraživači su otkrili da, u usporedbi s jedenjem manjih količina mekinja, konkretno jedenjem veće količine mekinja bio povezan s manjim rizikom od hepatocelularnog karcinoma (ali ovo otkriće nije doseglo statističke podatke značaj). Međutim, nisu pronašli povezanost s jedenjem veće količine klica. Otkrili su i da jedu više vlakna žitarica bio povezan s manjim rizikom od raka, u usporedbi s manjim količinama vlakna žitarica (opet, ovo otkriće nije doseglo statističku značajnost). No, nisu pronašli povezanost s jesti više voća ili povrća, koje također sadrži vlakna.\nJer infekcije hepatitisom su čimbenik rizika za rak jetre, istraživači su također ispitali što se dogodilo kad su iz svojih rezultata isključili ljude koji su imali hepatitis i pronašli slične asocijacije.\nMeđutim, Zhang je primijetio nekoliko ograničenja studije: istraživači nisu imali infekciju hepatitisom informacije za neke ljude, a budući da su podaci prikupljeni anketama, podaci su to mogli biti netočno.\nNadalje, 95 posto istraživane populacije bilo je bijelaca. "Može li se rezultat generalizirati za druge skupine, treba daljnja istraga", rekao je.\nNalazi još nisu objavljeni u recenziranom časopisu.\n7 savjeta za prelazak na biljniju prehranu\n12 savjeta o zdravoj prehrambenoj ishrani\nInfekcije uha mogu utjecati na unutarnje ili vanjsko uho. Postoje tri glavne vrste upala uha, pre...\nJe li tamna materija napokon viđena? Vrijeme će reći\nU novom otkriću koje bi moglo imati učinke na promjenu igre ako se ponove, dvojica astrofizičara ...\nKako su ljudi postali gospodari Zemlje\nNEW-YORK - Zašto su se ljudi pojavili iz prirodnog svijeta, a mi sebe prikazujemo kao njegove mod...


EU jača podršku nezavisnim medijima na Zapadnom Balkanu\nVi ste ovde:Početna»Vesti»EU jača podršku nezavisnim medijima na Zapadnom Balkanu\nBy Jovan objavljeno\t 10/11/2017 Vesti\nNa Danima medija EU-Zapadni Balkan, koji su održani 9. i 10. novembra u Tirani, Komisija je najavila ulaganja u nove inicijative za podršku nezavisnom novinarstvu, održivim medijima i unapređenju regionalne saradnje između javnih medijskih servisa.\nSloboda medija je jedan od političkih kriterijuma pristupnog procesa – imperativ za zemlje koje žele da se pridruže Evropskoj uniji. Komisija je na konferenciji Dani medija predstavila predloge za jačanje nezavisnosti medija u regionu.\nNova sredstva EU će omogućiti obuku mladih i iskusnijih novinara širom regiona, zahvaljujući čemu će biti unapređeno istraživačko novinarstvo koje doprinosi pomirenju. Novi program tehničke pomoći za javne radiodifuzne servise će podržati regionalnu koprodukciju istraživačkog novinarstva, medijskog sadržaja za mlade i digitalizaciju. Osim toga, u cilju podrške nezavisnim medijima, od novih projekata sa Evropskim fondom za demokratiju će koristi imati start-apovi za nove nezavisne medije i inicijative manjeg obima.\nJohanes Han, komesar za evropsku susedsku politiku i pregovore o proširenju, tokom učešća u Danima medija je izjavio: „Sloboda izražavanja je jedna od osnovnih vrednosti Evropske unije i neraskidivo je povezana sa napretkom na evropskom putu. Dani medija EU-Zapadni Balkan otvaraju put za usvajanje sveobuhvatnijeg pristupa za podršku nezavisnim medijima, pružanje pomoći za širenje medijske pismenosti u regionu i digitalizaciju, kao i razmenu znanja. Dinamičan, ekonomski održiv, nezavistan i pluralistički medijski sektor je jednako važan za ostvarivanje slobode izražavanja kao i zakonski, politički i pravosudni preduslovi koji ga garantuju.”\n1) Regionalni program obuke i podrške za poboljšanje kvaliteta i profesionalizma u novinarstvu (dva miliona evra)\nOva mera je usmerena na kvalitetnu obuku mladih i iskusnijih novinara i objavljivanje većeg broja kvalitetnih istraživačkih priča. Regionalna mreža će podržati razvoj i razmenu veština koje su neophodne za bavljenje istraživačkim novinarstvom, a podrška će biti usmerena na istraživačke novinare, nocioce obuke iz EU i sa Zapadnog Balkana kao i na akademske ustanove. Izbor za Nagradu EU za istraživačko novinarstvo će biti nastavljen kao jedan od vidova podrške ovoj meri. Očekuje se da sprovođenje projekta započne tokom prve polovine 2018.\n2) Program tehničke pomoći javnim medijskim servisima na Zapadnom Balkanu (milion i po evra)\nCilj programa je definisanje standarda i najboljih praksi širom regiona Zapadnog Balkana kao zajedničkog referentnog okvira rada nezavisnih i profesionalnih medija. Zahvaljujući inicijativi će biti stvorena sinergija između šest javnih medijskih servisa u cilju razmene politika i praksi u regionu.\nTime će se pokrenuti nova faza u procesu medijske reforme koju će između ostalog karakterisati integrisane redakcije, uređivačke smernice i dugoročne strategije. Konačno, zahvaljujući programu će biti proširena saradnja u oblasti istraživačkog novinarstva, mehanizama za koprodukciju odabranih tema i regionalne razmene digitalizovane arhivske građe. Projekti će biti pokrenuti početkom 2018.\n3) Sprovođenje programa za podršku organizacijama civilnog društva i medijima na Zapadnom Balkanu (četiri miliona evra)\nU tesnoj saradnji sa Evropskim fondom za demokratiju, Komisija će, na temelju potreba, pružiti podršku start-apovima i novim medijskim inicijativama. Podrška će biti pružena novinarima, blogerima i istraživačima u regionu, dok će deo sredstava biti usmeren i na finansiranje inicijativa manjeg obima.\nProjekti će biti pokrenuti početkom 2018.\nKonferencija Dani medija EU-Zapadni Balkan\nKonferencija Dani medija EU-Zapadni Balkan, održana 9. i 10. novembra u Tirani, okupila je preko 250 predstavnika medija i medijskih organizacija, kao i tvorce politika iz EU i sa Zapadnog Balkana na razgovor o slobodi izražavanja, ekonomskoj održivosti medijskog sektora i ulozi medija u pristupnom procesu.\nDva panela i šest radionica su medijskim profesionalcima poslužili kao platforma za razmenu stavova i najboljih praksi. Konferencija je doprinela otvaranju puta za razvoj novih progresivnih inicijativa za stimulisanje nezavisnih, održivih i profesionalnih medija u regionu.


Pripremni kursevi za FCE, CAE i CPE ispite – Andreja Institute\nEngleski i nemački za mladje osnovce\nEngleski i nemački za starije osnovce\nPripremni kursevi za FCE, CAE i CPE ispite\nKursevi prilagodjeni za vas\nSpremite i položite neki od FCE, CAE i CPE ispita kako biste dobili dokaz o nivou znanja koja se traži na univerzitetima engleskog govornog područja, u svetskim kompanijama (pri prijavljivanju za posao i praksu) ili pri konkurisanju za neke od stipendija.\nFCE (First Certificate in English) je viši srednji nivo Kembridž ispita iz engleskog jezika. Na skali Zajedničkog okvira Saveta Evrope nosi oznaku B2. FCE potvrđuje da kandidat poseduje dovoljno jezičkog znanja i razvijene sve četiri jezičke kompetencije a prihvaćen je kao dovoljna potvrda znanja za zaposlenje i određene studijske programe širom Evrope, Ujedinjenog Kraljevstva, ali i svuda u svetu. FCE ispit otvara vrata i ka višim nivoima Cambridge ESOL ispita – CAE i CPE.\nCAE (Certificate in Advanced English) je prvi od dva najviša nivoa Kembridžovih ispita iz engleskog jezika. Na skali Zajedničkog okvira Saveta Evrope nosi oznaku C1. CAE predstavlja dokaz da znanje engleskog jezika polaznika zadovoljava sve standarde u korporativnom okruženju, kao podršku radnoj biografiji ili kod studenata na osnovnim i master univerzitetskim studijama, ovde ili u inostranstvu. Priznat je od strane gotovo svih univerziteta u svetu, kao i najvećih svetskih kompanija: MICROSOFT, COCA-COLA, SONY, BOSCH, DHL, NOKIA, SIEMENS, ADIDAS itd.\nCPE (Certificate of Proficiency in English) je najviši nivo Kembridž ispita engleskog jezika. Na skali Zajedničkog okvira Saveta Evrope nosi oznaku C2 i blizak je znanju jezika obrazovanog izvornog govornika. CPE je sertifikat koji je potreban za pohađanje kurseva visokog obrazovanja ili postdiplomskih studija, a priznat je kod svih poslodavaca u svetu.\nTOEFL i IELTS su međunarodno priznati ispiti, validni dve godine nakon polaganja istih. Služe kao dokaz vladanja engleskim jezikom kod apliciranja za inostrane stipendije, brojne studijske programe, seminare ili konferencije, ali i prilikom konkurisanja za iseljeničku vizu.\nIELTS (International English Language Testing System) ispit je zajednički projekat Cambridge ESOL, Britanskog saveta i IDP Education Australia: IELTS Australia, i jedini je test znanja jezika koji priznaju imigracione službe svih zemalja. Validan je dve godine a testira sve četiri jezičke veštine: razumevanje odslušanog (Listening) i pročitanog teksta (Reading), pisano (Writing) i usmeno izražavanje (Speaking). Univerziteti i poslodavci širom Evrope, uključujući i Veliku Britaniju, Australiju, Novi Zeland, Kanadu i SAD, priznaju IELTS a prihvaćen je i od strane različitih profesionalnih tela, imigracionih službi i drugih vladinih agencija.\nTOEFL (Test of English as a Foreign Language) je američki ispit iz engleskog jezika kojim se proverava nivo znanja govornika kojima engleski nije maternji jezik i validan je dve godine. Ovaj ispit testira sposobnost kandidata da prati nastavu i učestvuje u studentskom životu na engleskom jeziku. Fakulteti sami određuju minimalni neophodan broj bodova na TOEFL testu potreban za upis, a prosečan broj bodova koji se traži podrazumeva prilično visok nivo znanja i ujednačeno vladanje svim jezičkim veštinama.\nPon - Pet 11:00 - 22:00\nLorem ip sp iscinsum dolor sit amet, cons ectetur adipiscing eli um dolor sit amet, consec tetur adip iscing epsum dolor sit amet, consectetur adipi scing elilit\n018/453 53 91


PartyGaming je uspostavio dogovor sa vladom Severne Amerike za $105 Miliona | PokerNews\n08. April 2009. alex-bamby\nPartyGaming je potpisao ugovor sa US vlastima, i obećali su da će platiti$105 Miliona u sledeće 3 godine kako bi izbegli tužbu i sudjenje Severno američke vlasti.\n"Rešavanje ovog slučaja sa Severno američkim vlastima, obeležava se kao vrlo važan dan za PartyGaming“, izjavio je CEO Jim Ryan. „Bio je to dug proces i kompleksan, ali uspeli smo da postignemo prijateljski dogovor sa USAO koji su imali komercijalna osećanja za našu kompaniju i odbranili interese naših akcionara.“\nSa ovim dogovorom,USAO neće progoniti PartyGaming ili bilo koju od filijala kompanije, uključujući partypoker zbog otvaranja mogućnosti za igru preko interneta za klijente Severne Amerike, nakon ulaska u akciju UIGEA 2006.\nPlaćanje je produženo do Septembra 2012, sa tim da je potrebno da uplate do 10. Aprila $5 miliona. Ovo je medju najboljim dogovorima za PartyGaming, od kada je Anurag Dikshit, jedan od osnivača i vlasnik najvećeg dela akcija kompanije, obavezan u Decembru 2008. da plati


Kada vetar sa Istoka oduva arogantnost Zapada | Tacno.net\nKada vetar sa Istoka oduva arogantnost Zapada\nAutor 26.3.2011. u 06:09\nVučić koji je vikao „vuk, vuk!“\nIstočni vetar nadjačava zapadni. Do kada će nedelatni i zalazeći Zapad, “međunarodna zajednica” onih koji još uvek veruju da su gospodari sveta, nastaviti da deli lekcije dobrog rukovođenja i lepog ponašanja celom svetu? Nije li smešno gledati nekoliko dežurnih intelektualaca, razbežale vojnike kapitalo-parlamentarizma koji opslužuju izmoljčani raj, kako doniraju svoju malenkost veličanstvenim narodima Egipta i Tunisa, samo kako bi te divlje narode naučili abecedi “demokratije”? Kakvo jadno istrajavanje kolonijalne arogancije! U situaciji političke bede kakva je već tri decenije naša, nije li očigledno da smo mi ti koji bi trebalo sve da nauče od trenutnih narodnih ustanaka (francuska reč peuple – narod koristi se izvan klasnog interpretativnog determinizma i određuje ljude generalno, mase)? Ne trebamo li mi hitno i pažljivo da proučimo sve što je, tamo, kolektivnom akcijom, učinilo mogućim obaranje oligarhijskih, korumpiranih vlada i naročito, možda ponajviše, ponižavajućeg vazalstva spram Zapadnih država?\nUpravo, moramo biti učenici ovih pokreta, a ne njegovi glupi učitelji. Jer oni, samom genijalnošću sopstvenih invencija, oživljavaju nekoliko političkih principa za koje već dugo pokušavaju da nas ubede da su prevaziđeni. I to naročito princip na koji Mara (Marat) nikad nije prestao da podseća: kada se radi o slobodi, jednakosti, emancipaciji, sve dugujemo narodnim bunama.\nPouka univerzalnog dometa\nImamo razloga za pobunu. Baš kao što, spram politike, naše države i oni koji je nadglasavaju (partije, sindikati i servilni intelektualci) radije biraju upravljanje, nad pobunom biraju zahteve, “dirigovanu tranziciju” umesto naglog prekida. Ono na šta nas opominju narodi Egipta i Tunisa jeste da je jedina akcija na nivou zajedničkog osećanja skandalozne okupacije Državne moći – masovna buna. I, da je u ovom slučaju, jedini slogan koji može da sjedini disparatne učesnike mase: “Ti koji si tu, odlazi!” Izuzetna važnost pobune, u ovom slučaju njena kritička moć, jeste to što taj slogan, koga ponavljaju milioni ljudi, daje meru onoga što će biti nesumnjiva, nepovratna, prva pobeda: beg tako označenog pojedinca. I ma šta da se desilo posle, ova pobeda narodne akcije, po svojoj prirodi ilegalna, ostaje zauvek pobedonosna. Da jedna pobuna protiv Državne moći može biti apsolutno pobedonosna jeste pouka univerzalnog dometa. Ova pobeda uvek označava horizont u kome se izdvaja kolektivna akcija izuzeta iz autoriteta zakona, horizont koji je Marks nazvao “odumiranje države”. Što sve govori, da će jednoga dana, slobodno udruženi u širenju sopstvene stvaralačke snage, ljudi moći da se oslobode samrtne prisile države. Upravo zbog toga, zbog samo te ideje, pobuna koja svrgava uspostavljeni autoritet pokreće bezgranični entuzijazam u celom svetu.\nJedna varnica može da upali čitavo polje. Sve počinje samospaljivanjem čoveka koji je ostao bez posla, a kome se zabranjuje mizerna trgovina koja mu omogućava preživljavanje i kome jedna žena-pandur lupa šamar ne bi li mu pokazala šta je stvarno u ovom prizemnom svetu. Ovaj čin se u nekoliko dana, nekoliko nedelja, širi do miliona ljudi koji na nekom udaljenom trgu izražavaju radost najavljujući strmoglavi odlazak moćnih vlastodržaca.\nOtkuda ovakva fantastična ekspanzija? Širenje epidemije slobode? Ne. Kako poetično kaže Žan-Mari Glez (Jean-Marie Glaize): “Revolucionarni pokret se ne širi zarazom, već rezonancom. Nešto što se pojavilo ovde odjekuje talasom šoka izazvanog nečim što se uspostavilo tamo.” Nazovimo taj odjek “događajem”. Događaj je naglo stvaranje, ne nove stvarnosti, već mirijade novih mogućnosti.\nMi, sinovi radnika i seljaka\nNijedna od njih nije ponavljanje već poznatog. Zato je mračnjački reći “ovaj pokret zahteva demokratiju” (podrazumeva se – onu koju mi uživamo na Zapadu), ili “ovaj događaj zahteva poboljšanje socijalnog standarda” (podrazumeva se – umereni napredak naše sitne buržoazije). Pošavši gotovo ni od čega, odzvanjajući svuda, narodni ustanak otvara celom svetu nepoznate mogućnosti. Reč “demokratija” u Egiptu praktično uopšte nije upotrebljena. Govori se o “novom Egiptu”, o “pravom egipatskom narodu”, o konstituišućem skupu, o apsolutnoj promeni egzistencije, o neslućenim i ranije nepoznatim mogućnostima. Radi se o novom polju koji će zauzeti mesto onoga na kome se varnica pobune konačno zapalila. To nadolazeće polje nalazi se između objave prevrata odnosa snaga i preuzimanja novih zadataka. Između onoga što kaže jedan mladi Tunižanin: “Mi, sinovi radnika i seljaka, jači smo od kriminalaca” i onoga što je rekao jedan mladi Egipćanin: “Od danas, 25. januara, uzimam poslove svoje zemlje u svoje ruke.”\nNarod i samo narod je stvaralac univerzalne istorije. Veoma je začuđujuće što kod nas, na Zapadu, vlade i mediji smatraju pobunjenike na jednom trgu u Kairu “egipatskim narodom”. Otkud sad pa to? Nije li za ove ljude jedini legalni i logični narod, obično sveden na većinu neke ankete ili nekih izbora? Kako najednom stotine hiljada pobunjenika postaju predstavnici naroda od 80 miliona ljudi? To je lekcija koju ne treba zaboraviti, lekcija koju nećemo zaboraviti. Prešavši određen prag rešenosti, upornosti i hrabrost, i narod može da koncentriše svoje postojanje na jednom trgu, jednoj ulici, u jednoj fabrici ili na jednom fakultetu… Stvar je u tome što će čitav svet biti svedok te hrabrosti i naročito njenih zadivljujućih kreacija. One će biti dokaz da se narod tu održao. Kao što je upečatljivo rekao jedan egipatski demonstrant: “Ranije sam ja gledao televiziju, sada je televizija ta koja gleda mene.”\nVernost komunizmu pokreta\nPrilikom izbijanja nekog događaja, narod sačinjavaju oni koji znaju da reše probleme koje događaj pred njih postavlja. Isto važi za zauzimanje mesta, trga: ishrana, spavanje, straža, transparenti, molitve, odbrambene borbe – na način da mesto na kome se sve dešava, mesto koje predstavlja simbol, ostane sačuvano za njegov narod po svaku cenu. Problemi, na nivou hiljada ljudi pristiglih odasvud, koji izgleda nerešiv, tim pre što je na tom mestu Država iščezla. Rešiti nerešive probleme bez pomoći Države, upravo je to sudbina događaja. I upravo to čini da jedan narod, iznenada i na neodređeno vreme postoji tu gde je odlučio da se okupi. Bez komunističkog pokreta, nema komunizma. Narodni ustanak o kome govorimo očigledno nema partiju, ne trpi hegemoniju organizacije, nema prepoznatog vođu. Uvek će biti vremena da se proveri da li je ova karakteristika snaga ili slabost. U svakom slučaju, upravo to čini da ova pobuna, u obliku možda najčistijem od Pariske komune, ima sve obrise onoga što treba nazvati komunizmom pokreta. “Komunizam” u ovom slučaju znači: zajedničko stvaranje kolektivne sudbine. Ovo “zajedništvo” ima dve naročite karakteristike. Najpre, ono je generičko, predstavljajući na jednom mestu čitavo čovečanstvo. Na tom mestu ima svakakvih ljudi koji sačinjavaju određeni narod, svaka reč se čuje, svaki predlog se preispituje, svaka teškoća se uzima u obzir takva kakva jeste. Potom prevazilazi sve krupne protivrečnosti za koje Država pretenduje da jedino ona može njima da upravlja, bez da ih ikada prevaziđe: između intelektualaca i radnika, muškaraca i žena, siromašnih i bogatih, muslimana i kopta, ljudi iz provincije i ljudi iz velikih gradova…\nHiljade novih mogućnosti koje se tiču ovih protivrečnosti pojavljuju se odjednom, mogućnosti za koje je Država – svaka Država – potpuno slepa. Vidimo mlade lekarke iz provincije koje se brinu o povređenima i koje spavaju usred gomile razuzdanih mladića, smirenije nego ikada jer znaju da im niko neće skinuti ni dlaku sa glave. Vidimo i organizaciju inženjera koji se obraćaju mladićima iz predgrađa tražeći da se održe na mestu, da zaštite pokret svojom energijom borbe. Vidimo hrišćane koji u redu čuvaju stražu uspravljeni nad povijenim muslimanima u molitvi. Vidimo trgovce kako hrane nezaposlene i siromašne. Vidimo da svako priča sa svojim nepoznatim komšijom. Čitamo hiljadu transparenata u kojima se život svakoga bez razlike ukršta sa velikom Istorijom svih. Skup ovih situacija i invencija formuliše komunizam pokreta. Već dva veka jedini politički problem je sledeći: kako omogućiti trajanje invencije komunizma pokreta? I jedini reakcionarni glas se javlja: “To je nemoguće, čak i štetno. Prepustimo se Državi.” Slava narodima Egipta i Tunisa koji nas podsećaju na jedini pravi politički zadatak: naspram Države, organizovati vernost komunizmu pokreta.\nNeizbežnost nasilja u odbrani\nNe želimo rat, ali ga se ni ne bojimo. Svuda se govorilo o pacifističkom smiraju ogromnih demonstracija, i taj smiraj smo vezivali za ideal izborne demokratije koji je pripisan pokretu. Konstatujmo, međutim, da ima na stotine mrtvih, i da će ih biti još narednih dana. U većini slučajeva mrtvi su bili borci i žrtvenici inicijative, a zatim i zaštitnici samog pokreta. Politička i simbolička mesta ustanka su morala biti branjena po cenu žestokih borbi sa policijom i vojskom ugroženih režima. I ko je, ako ne mladi iz najsiromašnijih slojeva, platio životom tu borbu? Neka se “srednja klasa”, za koju je naša neočekivana Mišel Alio-Mari (Michele Alliot-Marie) rekla da samo i isključivo od nje zavisi demokratski vrhunac tekuće epohe, priseti da je u odsutnom momentu opstanak pobune bio garantovan samo potpunim angažmanom narodnih samoorganizacija. Nasilje u odbrani je neizbežno. Uostalom, ono se nastavlja, u teškim uslovima u Tunisu, i pošto su mladi provincijski aktivisti vraćeni u svoju bedu. Možemo li ozbiljno misliti da sve ove nebrojene inicijative i surova žrtvovanja nemaju za cilj ništa drugo do da dovedu ljude do “izbora” između Sulejmana i ElBaradeja, kao što se kod nas žalosno prihvatamo arbitrarnog izbora između Sarkozija i Stros-Kana? Da li će to biti jedina lekcija iz ove veličanstvene epizode?\nNe, hiljadu puta ne! Narodi Egipta i Tunisa nam kažu: pridići se, izgraditi javno mesto komunizma pokreta, braniti ga svim sredstvima stalno osmišljavajući nove etape akcije, to je realno univerzalne narodne politike emancipacije. Naravno, nisu samo zemlje arapskog sveta antinarodne i u osnovi nelegitimne, bilo u njima izbora ili ne. Ma kakva im bila budućnost, ustanci u Egiptu i Tunisu imaju univerzalno značenje. Oni propisuju nove mogućnosti čija je vrednost internacionalna.\n(Prevod: Ljubomir Jakić, Edicija Jugoslavija)


Poslao: 09 Apr 2019 23:04\n10Ovo se svidja korisnicima: Mercury, StefanNBG90, respekt, komkom, Zandar, lacko, shmele, carpbuster, djordje92sm, randja26\nCitat:Первая тренировка воздушной части парада Победы 2019 в Алабино.\nPoslao: 11 Apr 2019 00:04\n25Ovo se svidja korisnicima: amstel, Shomy, darkangel, Arhiv, havoc995, nradukic, Boris90, W123, MB120mm, djox, Metanoja, Zandar, Levi, lacko, Bahuss, shmele, amaterSRB, YU-UKI, ssekir75, yrraf, zodiac94, stegonosa, BraneS, pedja63, carpbuster\ninfo: na batajnicu stiglo iz belorusije jedno sokocalo za avione na testiranje...... samo cu jos reci da sokocalo gasi mobilnu mrezu u regionu objekta...\nPoslao: 11 Apr 2019 00:13\nPoslao: 11 Apr 2019 09:19\n7Ovo se svidja korisnicima: ozzy, nradukic, indja, lacko, havoc995, aleksanikolic1979, BraneS\nPoslao: 11 Apr 2019 09:28\n4Ovo se svidja korisnicima: nradukic, indja, amaterSRB, havoc995\nMalo lepsi vizuelni prikaz\nPoslao: 11 Apr 2019 09:36\nNa koliko MHz radi naša mobilna mreža ?\nPoslao: 11 Apr 2019 10:25\nTrebalo bi da je kao i svaka u evropi. Lte:800 MHz, 1,8 GHz, 2 GHz i 2,6 GHz , umts 1.920 do 1.980 MHz i 2.110 do 2.170 MHz\nPoslao: 11 Apr 2019 11:18\nNova era internet ratovanja "vidi šta ja imama".\nPoslao: 12 Apr 2019 16:47\nJel vi to o testiranju i mogucoj kupovini ECM za nase miguske? Bilo bi super da je to deo modernizacije. Mozda ponuda od Belorusa.\nPoslao: 12 Apr 2019 17:16\nNesto je navodno VEC pogasilo mobitele...\nOvaj topic je pregledan 7046908 puta\nKorisnici trenutno na forumu: _commandos_, A.R.Chafee.Jr., BlekMen, caesar, celeron, dolinalima, doom83, dragoljub11987, Drug pukovnik, feniks1, goxin, goxsys, indja, Kubovac, MarKhan, Marko Marković, Markoni958, mehanicar1980, Mercury, mgaji21, MilosM, Mixelotti, mrvica78, nradukic, ofbeyond, pavle_pzs, renoje2, repac, rkekoke, robytz, Sale.S, Shomy, Sirius, stefanmpurtic, theNedjeljko, Toni, TroxX, ucenik32, virked, Vlada1389, Vlada78, vladetije, vobo, voja64, VP3987, W123, yamato, YU-UKI, zoidbergs


IM “Matijević” kupila zrenjaninski “Radijator” zbog proizvodnje mašine za branje višanja - AgroFin\nNaslovna VESTI IM “Matijević” kupila zrenjaninski “Radijator” zbog proizvodnje mašine za branje višanja\nIM “Matijević” kupila zrenjaninski “Radijator” zbog proizvodnje mašine za branje višanja\nSuvlasnik Industrije mesa “Matijević” iz Novog Sada Zoran Matijević rekao je da će se firma “Radijator” u Zrenjaninu, koju je kompanija nedavno kupila, baviti proizvodnjom traktorskih prikolica i mašine za branje višanja.\n“Nećemo nastaviti proizvodnju odlivaka za radijatore, jer je proizvodnja davno ugašena. Opredelili smo se za proizvodnju berača višanja prevenstveno zato što imamo 600 hektara pod tim voćem”, rekao je Matijević.\nNa pitanje da li se isplati uzgoj višanja kada proizvođači nekoliko poslednjih godina tvrde da im otkupna cena ne pokriva troškove, Matijević je rekao da je reč o proizvođačima koji beru to voće ručno.\n“U današnjim uslovima kada je sve teže dići do sezonske radne snage to je skupo. Mašinska berba, pokazalo se u prkasi, značajno smanjuje troškove proizvodnje”, istakao je Matijević.\nPodsetimo, firma “Mat Real Estate”, koja posluje u okviru kompanije “Matijević”, kupila je za 414 miliona dinara “Radijator” . Ovo preduzeće u svom valsništvu ima halu na 30.000 kvadrata i 22 hektara zemlje u industrijskoj zoni i građevinskom rejonu.\nmašina za berbu višanja\nPrethodni tekstPRODUKTNA BERZA: Bez promena cene kukuruza i soje\nSledeći tekstLoše prognoze žabaljskih ratara za rod kukuruza


BOSNA I HERCEGOVINA 08.08.2020 | 20:00 | Objavio: Zlaja\nBrojne vremenske nepogode, male otkupne cijene, nedostatak posticaja i radne snage, obeshrabruje poljoprivredne proizvođače u BiH. Ipak, ima onih koji su se uhvatili u koštac sa svim tim problemima kao što su mještani Svojata u Živinicama koji ove godine obaraju rekorde u proizvodnji krastvca kornišona.\nVeć 13 godina Elvira Konjević uzgaja kornišone. Od jednog dunuma dobije najmanje sedam tona.\n"Mi beremo svaki dan. Ujutru. U početku su manje berbe. Kasnije kada bude više, angažujem još jednog radnika. Radimo samo ja i dijete. Muž pomogne kad može jer je inače na poslu", kazala je.\nPorodično se proizvodnjom krastavca bave i Selimovići na dunum i po zemljišta. Nakon branja, ide klasiranje.\n"Prva klasa izgleda od 3-6 cm, ovi mali. Druga je od 6-9cm , a treća od 9-12 cm. U tegle kada se kisele da budu jednaki u jednoj tegli ovi, a ovi mali da su jednaki za drugu. Ne miješaju se. Ovi mali su skuplji jer treba dosta više vremena i krastavca za jedan kilogram", kazala je Cura Selimović.\nZa ovu gomilu od nekoliko stotina kilograma, potrebno je oko tri sata razabiranja, kažu Selimovići.\n"Kažem, brzina puta vještina. To navikneš. Za svoj život možda sam sto tona krastavca prebrala", dodala je.\nI mlađa populacija stanovništva u Svojatu zasadila je parcele kornišona čiji uzgoj nije komplikovan, priča nam Ermina.\n"Prije dolaska sadnica, pripremo gredice, foliju, mrežu, sistem, udarimo direke, pripremimo bure, sve. Poslije sadnica, imaš par dana vremena da ih uskladiš prskanjem i tim svim do tićeva. Poslije tićeva navodiš na mrežu, onda počinje berba. Nemaš nekih opterećenja da cijeli dan radiš", kazala je.\nU blizini Erminine kuće, je udruženje koje i njene i druge krastavce, otkupljuje. Udruženje ima 50 članova proizvođača koji uzgajaju kornišon Kibriju.\n"Prva klasa je 1, 50 KM, druga 0, 75 KM, a treća 0, 15 KM . Cijena je solidna u odnosu na protekle godine kakva je bila. Moramo biti zadovoljni i raditi uzgoj, posvetiti se maksimalno da bi uspjeli u proizvodnji kornišona. Kod naših proizvođača trenutno je stanje zadovoljavajuće", kazao je Jasmin Selimović, UG Kornišon Svojat, Živinice.\n"Lijep je prihod. Muž mi radi i ovo nam je neka vrsta zanimacije. Dodatni prihod sebi stvaramo. Nemamo puno, hiljadu struka. Lijepo se nabere. Nije teško. Pored ostalih poljoprivrednih djelatnosti, bavimo se i ovime i stignemo sve", kazala je Ermina.\n"Ma, ja zimi ne mogu u kući biti. Jedva čekam ljeto da idem vani. Što se tiče otkupa i svega, zadovoljni smo. Sve je u redu. Kada se na kraju svedu računi, sve je dobro. Ja prezadovoljna", istakla je Elvira Konjević.\nKornišone iz Svojata otkupljuje Zemljoradnička zadruga Gračanka iz koje svaki dan oko 20 tona krastavca ode na tržište Evropske unije.\nOko 100 tona kornišona dogovoreno je ove godine za otkup. Dnevno se uberu dvije, tri tone. Osim plodne godine, za to je potrebno i volje i truda čega mještani Svojata imaju na pretek.


Sada se Kina postupno otvara. Dok se i ostatak sveta priprema za isto, kompanije koje su prve morale odgovoriti na epidemiju u Kini sada svoja rana iskustva koriste kao predložak za druge regije, piše CNN.\nKorporativne reakcije u Kini postale su centralna tačka interesa analitičara sa Vol Strita poslednjih meseci, a globalni brendovi poput Najka, Starbaksa i Diznija dele svoja iskustva s investitorima i hvale tamošnje menadžere za vođenje kroz krizu.\nNa primer, Najk je nedavno rekao da je u "Kini video drugu stranu krize", te naučio koje su najbolje prakse za primenu na drugim mestima. A kad je Folksvagen prošle nedelje ponovo otvorio svoj ogromni pogon u Volfsburgu u Nemačkoj, naveo je svoje iskustvo ponovnog pokretanja poslovanja u svoje 32 od 33 fabrike u Kini.\nPoslovni lideri i stručnjaci, nastavlja CNN, smatraju da nove strategije kojima su se kompanije priklonile neće vratiti život u normalu. Kažu kako bi umesto toga kriza mogla trajno promeniti način na koji radimo, kupujemo i upravljamo svojim preduzećima.\n"Ovo je nova normala. Trenutno radimo na mnogim pozivima za buđenje", rekao je Alain Benichou, predsednik uprave IBM Chine.\nPogledajmo kako se budućnost poslovanja promenila i kakav nam uvid u to daje Kina.\nZa Despinu Katsikakis uobičajeno radno mesto već počinje da izgleda bitno drugačije. Katsikakis, menadžerka koja se u kompaniji za komercijalne nekretnine specijalizovala za inovacije i nove prakse, savetuje kompanije širom sveta kako se vratiti poslu.\nU Kini je njena firma već pomogla da se više od milion radnika vrati u kancelarije. Ona smatra da je kriza ubrzala budućnost rada i za celu deceniju. Njena kompanija se nada da će kapitalizovati ovu promenu, počevši sa vizuelnim vodičem za svoje klijente pod nazivom 'Six Feet Office'. Ovaj koncept 'žive laboratorije' zasnovan je na saznanjima iz Kine i povratnim informacijama od radnika i klijenata širom sveta.\n"Radi se o prototipu koji u osnovi postoji kako bi ljude inspirisao da razmišljaju o rešenjima, o tome kako zadržati socijalnu distancu, kako na odgovarajući način pripremiti zgradu i doista podsticati ljude na drugačija ponašanja", rekla je Katsikakis.\nU toj novoj normali, radni stolovi su udaljeni oko metar i po, što nimalo ne iznenađuje. Zdravstveni zvaničnici širom sveta već mesecima savetuju ljudima da zadrže međusobnu distancu kako bi se sprečilo širenje virusa. Radnicima se savetuje da se kroz kancelariju kreću samo u jednom smeru - poput kazaljke na satu - te da izbegavaju mimoilaženje i eventualno širenje mikroba. Katsikakis kaže da su smernice zasnovane na savetima zdravstvenih stručnjaka, koji su naglasili da se medicinsko osoblje kroz bolnice kreće na isti način.\nJedna od najvećih pouka koje je kompanija dobila u Kini, kaže Katsikakis, glasi da "moramo imati poverenja da se vraćamo u zdravo okruženje". Ona predviđa da će u sledećih nekoliko godina senzori zameniti sve površine koje je više osoba obično dodirivalo. Umesto provlačenja kartice za ulaz u prostorije, na primer, možda ćemo imati kamere za prepoznavanje lica ili QR kod na mobilnom telefonu.\nOd kompanija se takođe očekuje da više ulažu u sisteme za pročišćavanje vazduha u kancelarijama, kako bi se smanjila kontaminacija. Folksvagen je, na primer, u Volfsburgu svoju klimatizaciju postavio na maksimum. Neki bi čak mogli postaviti zaštitni pleksiglas na stolove. Kako bi se izbegla kontaminacija površina, Katsikakis predlaže postavljanje papirnih navlaka preko radnih stolova i redovnu dnevnu promenu tih zaštitnih navlaka. Otkako je predstavljen prototip "Six Feet Office", kompanija je preplavljena pitanjima gotovo svakog sata.\n"Imali smo svakodnevne sastanke s nekim od naših najvećih klijenata kako bismo im pomogli da usvoje ove ideje i kako bismo mogli sarađivati s njima", rekla je Katsikakis za CNN.\nIako ovaj koncept zahteva više prostora, ne mora nužno značiti da će kancelarija zbog toga biti skuplja. Ako je ova situacija nešto pokazala, onda je to da je rad na daljinu efikasan i da će se i dalje koristiti, smatra Katsikakis. To znači da će isti prostor koristiti manje ljudi nego pre pandemije.\nNačin na koji komuniciramo na poslu takođe se promenio. Porast potražnje za poslovnim softverom, svakako je bez presedana, kaže Jared Spataro, korporativni potpredsednik Microsofta 365. On je ove nedelje naglasio da program za razmenu poruka i videokonferencije sada ima 75 miliona dnevnih korisnika, što je 70 odsto više nego prošlog meseca.


ZVEZDA PIKIRALA PLEJA IZ NBA, ALI... Konkurencija za njegov potpis je baš žestoka! | Sport | Espreso\nNaz Mitrou-Long je na Letnjoj NBA ligi igrao za Klivlend, Foto: Printscreen/Youtube/FreeDawkins\nKošarkaš kanadskog-grčkog porekla je ostavio dobar utisak tokom Letnje lige\nObjavljeno: 18.07.2019. 21:39h\nCrvena zvezda je i dalje u potrazi za plejmejkerom za narednu sezonu, jer su izgubili u trci za Milošem Teodosićem i Stefanom Jovićem, koji su se pominjali kao želje, a sva je prilika da će tako biti i sa Stefanom Markovićem.\nAli sada su svoje planove preusmerili na drugog igrača, Kanađanina grčkog porekla, koji je nastupao u Letnjoj NBA ligi za Klivlend - Naza Mitrou-Longa.\nU pitanju je 25-godišnji organizator igre koji je prošlu sezonu proveo u Juti, ali je uglavnom igrao za filijalu u "Dži ligi", gde se odlično pokazao sa prosekom od 18 poena, 4,6 asistencija i 6,1 skok po meču.\nU NBA je odigrao tek 14 utakmica sa prosekom od 1,1 poen i 1,1 asistenciju za 6 minuta na terenu.\nMeđutim, do njegovog potpisa neće biti lako doći, jer pre svega Kavalirsi i dalje razmatraju da li da ga posle solidnih partija potpišu za sledeću sezonu, a njemu je sigurno prioritet da ostane u NBA.\nUz to, nalazi se i na mesti Olimpijakosa, kako prenosi "Eurohoops", koji bi mogao itekako beogradskom bratskom klubu da pokvari planove u vezi sa njim.\nNAJNOVIJA VEST: Ognjen Kuzmić se probudio iz kome!\nKK Crvena zvezdaKK OlimpijakosKlivlend KavalirsJuta DžezKošarkaški transferiEvroligaNaz Mitrou-Long


Hejg: Pogledati u hladne Putinove oči - ključ je Balkan, tamo poslati NATO trupe - 16.11.2021, Sputnik Srbija\nHejg: Pogledati u hladne Putinove oči - ključ je Balkan, tamo poslati NATO trupe\nBivši državni sekretar Velike Britanije i bivši lider Konzervativne partije Vilijam Hejg naveo da tenzije u BiH mogu gurnuti celu Evropu u krizu. 16.11.2021, Sputnik Srbija\nHejg je u autorskom tekstu za list "Tajm", čije delove je preneo portal Kliks, obrazlaganje svog stava započeo trenutnim odnosima evropskih zemalja s Rusijom, naglasivši da je Nemačka jedna od zemalja koja je posrnula pred ruskim uticajem."Postoje dve stvari koje nikada nisam zaboravio u svom prvom susretu s Putinom. Jedna je bila ta da ima najhladnije oči koje sam ikada video, a druga se odnosi na to da nam je jednostavno hteo prodati puno gasa. Neki od naših saveznika nisu bili otporni na ovu strategiju. Nemačka je dozvolila izgradnju Severnog toka 2, a koalicija koja bi trebalo da čini novu vlast muči se u pregovorima i o ovom pitanju", naveo je Hejg, prenosi B92.On kaže i da kada Berlin pristane na to, Ukrajina i drugi biće izloženiji tome da Putin smanji pritisak u gasovodima od kojih države zavise. Zanemarivanje Zapadnog BalkanaNekadašnji diplomata je naglasio da na svaku od ovih pretnji postoje odgovori koje Zapad može upotrebiti protiv Rusije. Međutim, ključna oblast za Zapad po tom pitanju je Balkan."Istorija je mnogo puta pokazala da zanemarujemo opasnosti na Zapadnom Balkanu. To je bilo žarište 1914. godine i poprište najkrvavijih ratova u Evropi tokom devedesetih godina. Ovde je Rusija pokušala da osujeti težnje miliona ljudi da žive u stabilnim i zapadno orijentisanim državama. Pokušaj državnog udara u Crnoj Gori, intervencije na referendumu u Severnoj Makedoniji te sve čvršći pritisak na politički i poslovni život u Srbiji. Kako bi se zaokružio haos, EU je zatvorila svoja vrata za dalje proširenje, a Velika Britanija je izgubila uticaj kroz Bregzit", navodi se u tekstu.Dalje navodi da Zapad, uključujući i Veliku Britaniju, nema luksuz da ignoriše dešavanja na Balkanu."Milorad Dodik godinama potkopava državu Bosnu i Hercegovinu uz aktivnu podršku Rusije i Srbije. Za Moskvu ovo služi u svrhu blokiranja evroatlantskih integracija. Bosna bi bila poput Ukrajine, Gruzije i Moldavije, zemlja koja nema mogućnosti da se pridruži NATO-u ili da ikada funkcioniše kao normalna zemlja. Poslednjih nedelja situacija je postala ozbiljna. Dodik se bliži otcepljenju. Izjavio je da će podići vojsku bosanskih Srba, upravo onu vojsku koja je odgovorna za genocid u Srebrenici. On nastoji da iskoristi slabost Zapada kako bi ubrzao krizu koja vodi ponovnom iscrtavanju mapa, s teritorijom koja bi bila priključena Srbiji", navodi bivši diplomata.U zaključku se osvrnuo i na neophodnost slanja NATO trupa u BiH.\nsvet, svet – politika, region – politika, region\n13:06 16.11.2021 (Osveženo: 14:14 16.11.2021)\n© Sputnik / Sergej PjatakovVilijam Hejg\nBivši državni sekretar Velike Britanije i bivši lider Konzervativne partije Vilijam Hejg naveo da tenzije u BiH mogu gurnuti celu Evropu u krizu.\nHejg je u autorskom tekstu za list "Tajm", čije delove je preneo portal Kliks, obrazlaganje svog stava započeo trenutnim odnosima evropskih zemalja s Rusijom, naglasivši da je Nemačka jedna od zemalja koja je posrnula pred ruskim uticajem.\n"Postoje dve stvari koje nikada nisam zaboravio u svom prvom susretu s Putinom. Jedna je bila ta da ima najhladnije oči koje sam ikada video, a druga se odnosi na to da nam je jednostavno hteo prodati puno gasa. Neki od naših saveznika nisu bili otporni na ovu strategiju. Nemačka je dozvolila izgradnju Severnog toka 2, a koalicija koja bi trebalo da čini novu vlast muči se u pregovorima i o ovom pitanju", naveo je Hejg, prenosi B92.\nOn kaže i da kada Berlin pristane na to, Ukrajina i drugi biće izloženiji tome da Putin smanji pritisak u gasovodima od kojih države zavise.\n"Svaka slaba tačka zapadnih zemalja se iskorišćava. Poljska, otuđena od svojih partnera u EU, suočava se s okrutnom izbegličkom krizom. Mađarskoj nedostaju prijatelji u Briselu, ali ih pronalazi u Moskvi. Desetine hiljada ruskih vojnika se gomila na granici u blizini Ukrajine i moramo se zapitati šta se može učiniti na ovom planu", piše Hejg.\nNekadašnji diplomata je naglasio da na svaku od ovih pretnji postoje odgovori koje Zapad može upotrebiti protiv Rusije. Međutim, ključna oblast za Zapad po tom pitanju je Balkan.\n"Istorija je mnogo puta pokazala da zanemarujemo opasnosti na Zapadnom Balkanu. To je bilo žarište 1914. godine i poprište najkrvavijih ratova u Evropi tokom devedesetih godina. Ovde je Rusija pokušala da osujeti težnje miliona ljudi da žive u stabilnim i zapadno orijentisanim državama. Pokušaj državnog udara u Crnoj Gori, intervencije na referendumu u Severnoj Makedoniji te sve čvršći pritisak na politički i poslovni život u Srbiji. Kako bi se zaokružio haos, EU je zatvorila svoja vrata za dalje proširenje, a Velika Britanija je izgubila uticaj kroz Bregzit", navodi se u tekstu.\nDalje navodi da Zapad, uključujući i Veliku Britaniju, nema luksuz da ignoriše dešavanja na Balkanu.\n"Milorad Dodik godinama potkopava državu Bosnu i Hercegovinu uz aktivnu podršku Rusije i Srbije. Za Moskvu ovo služi u svrhu blokiranja evroatlantskih integracija. Bosna bi bila poput Ukrajine, Gruzije i Moldavije, zemlja koja nema mogućnosti da se pridruži NATO-u ili da ikada funkcioniše kao normalna zemlja. Poslednjih nedelja situacija je postala ozbiljna. Dodik se bliži otcepljenju. Izjavio je da će podići vojsku bosanskih Srba, upravo onu vojsku koja je odgovorna za genocid u Srebrenici. On nastoji da iskoristi slabost Zapada kako bi ubrzao krizu koja vodi ponovnom iscrtavanju mapa, s teritorijom koja bi bila priključena Srbiji", navodi bivši diplomata.\n"Male evropske vojne snage, poznatije kao EUFOR, trebalo bi da budu pojačane NATO trupama raspoređenim na strateški bitnim područjima kao što su Brčko i aerodrom u Tuzli. To zvuči dramatično, ali samo snaga i odlučnost će nas udaljiti od velikih nevolja. Kolaps u Avganistanu pokazuje šta se dešava kada Zapad izgubi pažnju. Ne može se dozvoliti da se isto desi unutar evropskog kontinenta. Zapad mora pogledati u hladne oči Vladimira Putina i suočiti se s njegovim taktikama. Balkan je ključno mesto za početak primene toga", zaključio je Hejg.


Predsednik Saveta Megatrenda o diplomi Stefanovića: Ceo postupak uradjen po tada važećem zakonu | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 18.07.2019 21:20 > 18.07 21:20\nPredsednik Saveta Univerziteta Megatrend akademik Ljubiša Rakić rekao je povodom rasprave o diplomi osnovnih studija ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića da je pregledom dokumentacije utvrdio da je ceo postupak radjen po tada važećem Zakonu o univerzitetu, preneli su večeras beogradski mediji.Mediji su preneli da je Rakić ocenio kao "nepotrebnu politizaciju" osporavanje diplome osnovnih studija Nebojše Stefanovića, koju su ranije izneli predstavnici Saveza za Srbiju i tražili od ministra da pokaže svoju diplomu.\nDokumentacijom se dokazuje da je Stefanović upisao Megatrend International Expert Consortium Limited 1995. godine na smeru "Biznis i menadzment" preneli su mediji, a navodi se i da je Stefanović slušao predavanja, polagao ispite, diplomirao i da je preuzeo diplomu 2004. godine.\nRakić je naveo i da univerzitetska javnost ne može da ima primedbe, jer je diploma stečena u skladu sa vežećim zakonom.


Počela rekonstrukcija škole u Berkasovu – RTV Panonija\nHomeVestiPočela rekonstrukcija škole u Berkasovu\nBERKASOVO – U Berkasovu je ovih dana počela rekonstrukcija zgrade škole. Kompletno renoviranje potrajaće do polovine septembra.\nŠkola u Berkasovu u sastavu je Osnovne škole „Sremski front“ u Šidu. U dve učionice odvija se nastava za učenike mlađeg uzrasta i grupu predškolaca.Zgrada je stara, pominje se još u 18.veku. Zub vremena je učinio svoje, te je rekonstrukcija bila preko potrebna.\nRekonstrukcija se obavlja zahvaljujući saradnji Opštine Šid i UNDP, globalne organizacije UN, prisutnoj na našim prostorima, sa fokusom na rešavanje problema u oblastima održivog i inkluzivnog razvoja, odgovorne uprave i životne sredine. Investicija je vredna 64.000 američkih dolara.\nPrema planu, rok za završetak radova na rekonstrukciji škole u Berkasovu je 14.septembar.


Glasilo Centralnog Komiteta KP Kine: "SAD mora prestati glumiti propovjednika demokracije" | advance.hr vijesti\n14. Srpanj 2012. | 18:16\nGlasilo Centralnog Komiteta KP Kine: "SAD mora prestati glumiti propovjednika demokracije"


E3 2021 - Prvi pogled na Guardians of the Galaxy - EmuGlx\nPosle rada na dve Deus Ex igre i zadnjoj avanturi Lare Krof u igri Shadow of the Tomb Raider, tim iz Eidos Montreala se sprema da već pre kraja godine u prodaju puste akcionu avanturu zasnovanu na novoj viziji heroja iz Marvel stripova Guardians of the Galaxy.\nMarvel’s Guardians of the Galaxy stiže u prodaju 26. oktobra na PC i svim kućnim konzolama. Duži gameplay snimak možete pogledati ovde.\nTags: 2021AkcijaAvanturaE3E3 2021EidosEidos MontrealGuardians of the GalaxyMarvelPCPlayStation 4PlayStation 5PS4PS5Square EnixtrejlerXbox OneXbox Series X/S\nNext post E3 2021 - S.T.A.L.K.E.R 2 gameplay obara sa nogu!\nPrevious post Ninja Gaiden: Master Collection (2021)\nSEGA Sony Xbox One RPG FPS iOS 2015 Indie EA Avantura Nintendo 2021 PlayStation 4 online Nintendo Switch DLC PC Akcija UbiSoft Capcom Xbox 360 2018 JRPG Open-World Anime Xbox Series X/S PS5 Electronic Arts 2017 PlayStation 5 Playstation 3 trejler 2019 Coop 2016 MP 2020 Microsoft PlayStation Square Enix Izdvajamo Activision Steam PS4 Switch


Reis Kavazović pozvao mlade da se odupru radikalima\nReis Islamske zajednice BiH, Husein Kavazović\nReis ul ulema Islamske zajednice Bosne i Hercegovine Husein Kavazović pozvao je mlade muslimane da se drže stoljećima duge tolerantne verzije islama i odupru radikalima koji ih pokušavaju privući.\nTokom govora povodom završetka svetog muslimanskog mjeseca Ramazana i početka obilježvanja Bajrama, Kavazović je upozorio da su mladi ljudi izložni "nepoznatom i dalekom učenju koje im se predstavlja kao islam i koje je praćeno veoma upitnom argumentacijom".\nKako navodi AP, muslimani sa Bliskog istoka često kritikuju bosanske muslimane jer su previše liberalni i pokušavaju ih "korigovati" uglavnom preko interneta.\nAmerička agencija navodi da je do sada 188 muslimana iz BiH otišlo da se bori u Siriju, od toga je 50 poginulo a 47 se vratilo.\nOni koji su još uvjek na ratištu nastavljaju da apeluju na muslimane u BIH da ubijaju hrišćane, kao i muslimane koji se ponašaju na sličan način, uključujući i poglavara Islamske zajednice BiH, navodi Associated press.\nU obraćanju vjernicima poručio je muslimanima da "žive u miru, čine dobro, ne ogovaraju i ne šire neistinu, da nikada ne uzurpiraju prava drugog i ne ugrožavaju ljude i njihovu imovinu".\n"Živite u miru sa svojim komšilukom, komšiluk je najvažnija zajednica ljudi... Bajram je prilika da podijelimo svoju radost s komšijama, da ih ugostimo i pokažemo poštovanje i toplinu. Odgajajmo svoju djecu da vole i poštuju komšije, jer je dobar komšija naš bližnji", rekao je Kavazović u obraćanju vjernicima u Sarajevu.


Jutarnji list - Viktor Lenac ulaže 40 milijuna eura u novi dok za remont većih brodova\nInvesticija u Rijeci\nViktor Lenac ulaže 40 milijuna eura u novi dok za remont većih brodova\nNovi dok, nešto veće dužine i širine od postojećeg Doka 11, predstavlja kapacitet za prihvat brodova do veličine Suezmax\nObjavljeno: 28. svibanj 2021. 16:45\nUprava riječkog brodogradilišta Viktor Lenac priprema ozbiljnu investiciju čija je predviđena vrijednost oko 35 milijuna eura. Toliki iznos uložio bi se u projekt rekonstrukcije i nadogradnje dijela plutajućeg doka do njegove Suezmax veličine, kojim se zamijenio postojeći Dok 11, najznačajniji dok u ovom remontnom brodogradilištu. Cilj zamjene postojećeg Doka 11, kojim Viktor Lenac ostvaruje oko trećinu svojih prihoda, novim plutajućim dokom je prilagođavanje potrebama tržišta, zadovoljenje zahtjeva za povećanje energetske učinkovitosti, zaštita okoliša i nužnost snižavanja operativnih troškova upravljanja dokom. Rok dovršetka doka i njegovog stavljanja u uporabu predviđen je za prvi kvartal 2023. godine.\nNovi dok, nešto veće dužine i širine od postojećeg Doka 11, predstavlja kapacitet za prihvat brodova do Suezmax veličine. I to nisu kompletna ulaganja jer se očekuju i ona u uređenje jednog veza obale, što će uz redovita godišnja ulaganja u proizvodnu opremu u sljedeće dvije do tri godine dostići vrijednost od oko 40 milijuna eura. Taj iznos Viktor Lenac planira osigurati dugoročnim kreditom HBOR-a i poslovnih banaka u visini od 28 milijuna eura, s ciljanim rokom otplate od 15 godina, a preostalih 12 milijuna eura osigurao bi vlastitim doprinosom iz ostvarene EBITDA-e te prodajom ostataka postojećeg Doka 11 u staro željezo.\nSegment LNG brodova\nKrene li se u ovu investiciju, sekcija težine oko 9000 tona naručila bi se u domaćim brodogradilištima, a završno spajanje odradili bi radnici Viktora Lenca, otkriva predsjednica uprave brodogradilišta Viktor Lenac Sandra Uzelac. Dodaje da bi ovaj projekt imao status doka u gradnji koji se u segmentu brodogradnje smatra novogradnjom. "Ova bi nam investicija omogućila ulazak u novu tržišnu nišu određenih tipova brodova koje brodogradilište dosad nije moglo primati u svoje dokove. Prvenstveno se tu misli na segment LNG brodova, koji će dolaziti u obližnji LNG terminal u Omišlju, kao i na razvoj kontejnerskog prometa u Luci Rijeka i drugog prometa teretnim brodovima u okruženju Viktora Lenca. Ovaj dok po gabaritima neće biti značajnije veći od dosadašnjeg, ali će se otvoriti prostor remonta i dokovanja brodova koji dolaze u LNG terminal i na Zagrebačku obalu u Rijeci, ali i brodova drugih klijenata, koji su nešto teži i zahtijevaju veći podizni kapacitet doka. Ovo bi svakako bila lijepa priča bude li realizirana, a vjerujemo da hoćemo jer u projekt uključujemo domaća brodogradilišta, a sebi osiguravamo nove i veće mogućnosti. Malo nas zabrinjava cijena čelika koja je vrlo visoka u ovom trenutku i još radimo kalkulacije i izračune kako bismo došli do realnog budžeta koji nam je potreban za ovu investiciju. Pregovaramo s HBOR-om i poslovnim bankama", pojašnjava Sandra Uzelac.\nObnova Doka 5\nProšle godine Viktor Lenac je imao ulaganja vrijedna ukupno 30,4 milijuna kuna, od kojih je najveći iznos uložen u obnovu dokova. Najveće ulaganje bilo je u obnovu Doka 5 što je bilo potrebno učiniti i za novu petogodišnju svjedodžbu klase tog plutajućeg objekta.\nU 2020. godini Viktor Lenac realizirao je 70 različitih projekata remonta, od kojih je pet započeto koncem godine i nastavljeno u siječnju 2021. Od ukupnih 70 projekta, pet ih se odnosilo na projekte ugovorene s US Navy. Početkom 2020. godine dovršavali su se poslovi na brodu Bruce C. Heezen te na brodu Yuma. U jeku pandemije u Europi, u Viktoru Lencu zatekao se Trenton na kojem su u to vrijeme poslovi išli prema dovršetku, a dolazak broda Carson City pomaknut je s ožujka na travanj zbog poštivanja razdoblja 14- dnevne karantene posade broda. U prosincu 2020. godine započet je remontni posao na brodu Yuma.\nUzelac kaže da je Viktor Lenac u ovakvim okolnostima ostvario dobre poslovne rezultate.\n"Suradnja s US Navyjem je stabilna, ali ne možemo samo na to računati. To su stabilni i odlični prihodi, no moramo ostvarivati prihode i od remonta trgovačkih brodova. Konkurencija je ovdje velika, a aktivnosti odnosno potražnja je u ovom trenutku smanjena. Međutim, u remontnoj djelatnosti je uobičajeno da se poslovi ne ugovaraju više mjeseci unaprijed, tako da je teško predvidjeti zaposlenost i kretanje tržišta. Nikada ne ugovarate poslove za nekoliko mjeseci tako da ne možete sa sigurnošću znati što će se dogoditi. Tako je i sada, posebno kada se imaju u vidu posljedice koje pandemija koronavirusa ostavlja na globalnu ekonomiju. No, neki analitičari ipak predviđaju da bi se remontno tržište moglo među prvima oporaviti", kaže Uzelac.\nFORMALNA NAGODBA Nakon četiri mjeseca dogovoreno puštanje broda koji je blokirao Sueski kanal, zna se i tko će platiti odštetu\n#Viktor Lenac #investicija


(VIDEO) JANG MUČKI UDARIO TADIĆA! Fudbaler Junajteda je samo ovako mogao da zaustavi Srbina! - Informer\nInformer | 31.12.2017. | 00:15\nReprezentativac Srbije i as Sautemptona Dušan Tadić pružio je dobru partiju protiv Mančester junajteda i bio na meti defanzivaca "crvenih đavola" (0:0)\nPočetkom drugog poluvremena Ešli Jang u jednom duelu namerno snažno udario laktom Tadića u stomak, što je promaklo sudijama.\nIpak, kako su kamere sve zabeležile, nema sumnje da će fudbaler Junajteda biti naknadno kažnjen.\nAshley Youngs elbow into Dusan Tadic from a corner in the game. What do you think about this? Should he have a retrospective ban? #MUNSOU #MUNvSOU pic.twitter.com/VaMMWVjPtM\n— Football Gifs (@FootieUTgifs) 30. децембар 2017.\nFudbal Mančester Junajted Premijer liga Dušan Tadić Sautempton Ešli Jang\n(VIDEO) PREMIJER LIGA: Čelsi gubi i bez Murinja, "sveci" slave Tadića\n(VIDEO) EŠLI JANG POD ISTRAGOM zbog udaranja Dušana Tadića!\n(VIDEO) PREMIJER LIGA: Tadić promašio pobedu, Sanderlend ispao!


„ROGALJ” OKUPIO USPEŠNE KULINARE | Agroservis\n> „ROGALJ” OKUPIO USPEŠNE KULINARE\nU organizaciji NVO „Agroprofit” i uz podršku Vlade Vojvodine, Pokrajinskog sekratarijata za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, susret je okupio preko 30 domaćina i više hiljada posetilaca, koji su obišli izlagače i probali stotine, uglavnom, tradicionalnih jela. Posebno obeležje „Roglju” dali su gosti iz Koceljeve i Svrljiga, koji su ponudili zimnicu i čuveni belmuž (topljeni sir).\nOtvarajući ovu manifestaciju, Jelena Krstić iz „Agroprofita” je istakla da u brojnim izloženim proizvodima, od jela do rukotvorina, valja videti i ponude za tržište kao dopunsku delatnost za žene na selu i da je to i najveća vrednost ovog susreta.\nI ove godine pojedine priredbe su dobile nagrade. Za najuspešniju manifestaciju proglašena je „Pasuljijada” iz Temerina, dok je „Kobasicijada” iz Turije primila priznanje za promociju u inostranstvu (pet zemalja).\nPriznanje „najbolja manifestacija u 2011. godini Draganu Vukotiću iz Temerina (desno) uručio je Branislav Gulan, poznati agrarni novinar i publicista.\nSa domaćim medijima najbolju saradnju ostvario je „Šunka fest” iz Krčedina, a kao okupljanja koja obećavaju su nagrađeni „Čvarak fest” iz Kaća i „Rimski dani” iz Hrtkovaca.\nDeset prisutnih udruženja prihvatilo je ponudu „Roglja” za osnivanje zadruga, pa se očekuje da će uskoro žene u Novom Miloševu, Kozarcima, Kikindi, Koceljevi, Rakovcu, Bačkom Jarku i Kisaču postati zadrugari.\nNa „Roglju” je 12 vinara ponudilo solidna vina, među kojima su najzastupljeniji bili italijanski rizling, šardone i kaberne sovinjon. Na „Roglju” se biralo najpitkije vino. U komisiji su bili predsednik, urednik poljoprivrede na Radio Novom Sadu Đorđe Simović, predsednik Društva novinara Vojvodine Mladen Bulut, hirurg dr Aleksandar Patrnogić i novinar Radomir Čubranović. Nakon ocenjenog 21 uzorka Đorđe Simović je saopštio rezultate i rekao:\n- Kod proizvođača se vidi iskorak u kvalitetu vina, kao i opremi božanskog pića. Sva degustirana vina zaslužuju da se nađu na našim trpezama. U kategoriji „Vina koja treba pohvaliti“ kod belih su italijanski rizling vinarije Kurjak iz Sremskih Karlovaca, šardone Vina Adžić, rajnski rizling vinarije Marinković iz Vršca i šardone Mačkovog podruma u Irigu. Crvena vina koja zaslužuju pohvalu su merlo vinarije Šukac iz Sremske Kamenice, probus vinarije Prekogačić iz Beočina i vranac vinarije Škrbić iz Neština.\nSimović je ispred žirija proglasio i najpitkija vina na Trećem Roglju:\n- Najpitkije belo vino iz „Vinskog sokaka“ je rizling italijanski iz podruma Ačanski iz Banoštora. Najpitkije crveno vino, kao i najpitkije vino uopšte na ovogodišnjem Roglju je merlo Mačkovog podruma iz Iriga - saopštio je Simović.


iCentar » "Jaffa cakes" potencijalno štetan po zdravlje ljudi!\niC » Vijesti i obavjestenja » "Jaffa cakes" potencijalno štetan po zdravlje ljudi!\nSubject: "Jaffa cakes" potencijalno štetan po zdravlje ljudi!\nAgencija za sigurnost hrane BiH je, nakon saznanja da je u Sloveniji identificiran potencijalni rizik za zdravlje porijeklom iz pojedinih vrsta proizvoda "Jaffa cakes", proizvođača Jaffa tvornice biskvita a.d. Crvenka iz Srbije, dostavila obavijest o identificiranom potencijalnom riziku nadležnim inspekcijskim organima Federacije BiH (FBiH), Republike Srpske (RS) i Brčko Distrikta BiH, sa zahtjevom za poduzimanje mjera iz njihove nadležnosti i dostavljanja povratne informacije.\nNavedene mjere Agencija je poduzela shodno principu predostrožnosti, koji je definiran Zakonom o hrani, a s ciljem zaštite zdravlja i interesa proizvođača, saopćeno je iz Agencije za sigurnost hrane BiH.\nPrema informacijama Zdravstvenog inspektorata Republike Slovenije, riječ je o sljedećim vrstama proizvoda: Jaffa biskvit od narandže u pakovanju od 150 i 300 grama, Jaffa biskvit od narandže u pakovanju od 150 grama, Jaffa biskvit od trešnje u pakovanju od 150 grama i Jaffa biskvit od limuna u pakovanju od 150 grama sa rokom upotrebe do 26. februara 2011. godine.\nNaime, rezultati analize kartonske kutije navedenih proizvoda, koje je izvršio slovenski Zavod za javno zdravstvo, pokazali su da ona sadrži visok nivo benzofenona i 4-metilbenzofenona, koji kroz plastičnu foliju migriraju u proizvod, stoji u saopćenju.\nNakon što je Zdravstveni inspektorat Republike Slovenije ustanovio potencijalni rizik kod pojedinih vrsta proizvoda "Jaffa cakes", koje proizvodi "Crvenka" iz Srbije, oglasila se i Agencija za sigurnost hrane BiH.\nIako je u nazivu naše agencije sasvim jasno naznačeno šta bi joj trebala biti primarna uloga, desilo se, eto, da nam Slovenci ukazuju na to ko bi nas mogao otrovati.\nDa nije bilo slovenačkog inspektorata najeli bismo se mi u Bosni i Hercegovini "Crvenkinog" keksa sve do 26. februara, kad spornim proizvodima ističe rok, u pozamašnim količinama.\nSrećom, Slovenci vode računa o tome šta im građani jedu, a nisu oni krivi što su time "ošamarili" našu agenciju za sigurnost hrane. Uostalom, u najgorem slučaju će nadležnima u Agenciji malo pocrvenjeti obrazi od udarca, a daleko od toga da bi neko mogao snositi ozbiljnije posljedice.\nAll times are GMT +01:00. Current time: 12.12.2018-19:21.


Nikšić: Dodik se, štiteći kriminal, iživljava nad narodom koji navodno štiti - N1\nNikšić: Dodik se, štiteći kriminal, iživljava nad narodom koji navodno štiti\nVijesti Autor:N1 BiH21. okt. 202109:47 > 10:221 komentar\nPredsjednik SDP-a komentarisao jučerašnju odluku NSRS. Istakao je kako "jučerašnja odluka Dodikovih poslušnika u Narodnoj skupštini RS predstavlja kontinuitet njegovog podrivanja Dejtona, u konkretnom slučaju Aneksa 9".\nmilorad dodikNermin NikšićNSRS


Saveti za pravilno dojenje\nYou are here: Home1 / Blog2 / Dete3 / Saveti za pravilno dojenje\nBrojni problemi koji ostavljaju majkama rane a bebe Čine razdražljivim i tužnim mogu da se pojave za vreme dojenja. Najčešći problemi su nepravilno postavljanje bebe i pogrešno hvatanje dojke Ostali problemi uključuju ispucale ili bolne bradavice, zapušene kanale mlečnih žlezda i dojke koje su bolno prepunjene mlekom ( ili obrnuto – ne proizvode dovoljno mleka ). Dojenje, takodje može biti i naporan fizički proces, posebno u prvih nekoliko nedelja, pa može biti potrebno neko vreme da mama i beba nauče kako da usaglašeno rade.\nOslobodite se pritiska\nAko osećate neugodnu punoću u dojkama pre početka dojenja, istisnite malo mleka rukom. Ponavljajte pritisak prstima iznad i ispod areole ( tamna oblast oko bradavice). To će malo smanjiti pritisak mleka i omogućiti vašoj bebi da lakše prihvati dojku.\nAko su vam dojke toliko pune da iz njih ne izlazi nimalo mleka, stavite toplu, vlažnu oblogu i držite je nekoliko minuta. Topao peškir je dobar ili probajte pelene za jednokratnu upotrebu, koje drže dosta vode i zadržavaju toplotu. Kada ste u kadi, samo potopite pelenu u toplu vodu i položite je preko dojki.\nKorirstite pumpu za izmuzavanje mleka ako beba zaspi dok sisa ili kad završi hranjenje a vi i dalje osećate neprijatnu punoću u dojkama – ispumpavanje i male količine mleka može ublažiti pritisak. Ali pošto ce ovo postaći nadolaženje veće količine mleka sledeci put, nemojte da vam to postane uobičajan postupak jer ce se stvarati više mleka nego sto je bebi potrebno.\nDojite često, danju i noću. U stvari, trebalo bi da dojite od 8 do 12 puta u toku 24 sata. Hranite svoju bebu svaki put kada deluje zainteresovana za jelo .\nZauzmite dobar položaj (vi i vaša beba) da bi ste postigli uspeh\nDojenje – prirodno lečenje\nKoristite jastuk za dojenje ; to je jastuk u obliku potkovice, specijalno dizajniran za majke koje doje. On naleže oko vaše dijafragme, obezbeđuje udoban naslon za odmaranje ruku dok dojite bebu.\nUverite se da vašoj bebi nije vrućina. Veća verovatnoća je da ce beba zadremati usred hranjenja ako je pretoplo povijena dok je dojite .\nDojite bebu u tihom okruženju sa prigušenim svetlom. Opuštenost čini postupak dojenja lakši za sve.\nKada hranite bebu, uverite se da je njeno celo telo okrenuto ka vama. Držite njenu stražnjicu u jednoj ruci oslanjajući joj glavu u krivini lakta te ruke. Podvucite drugu ruku ispod dojke, potpuno je pridržavajući. Zagolicajte bebinu donju usnu. To će je naterati da širom otvori usta. Povucite bebu pravo napred, tako da se njena usta priljube uz vašu areolu (tamna oblast oko bradavice). Uverite se da je ustima obuhvatila čitavu areolu, ili što veći njen deo.\nSisanje ce prestati kada je beba sita. Ukoliko je potrebno da iz nekog razloga odvojite bebu od bradavice, kao da je, na primer, prebacite na drugu stranu, ( ili da odgovorite na zvono na vratima ) , nežno ubacite svoj mali prst u ugao izmedju bebinih usta i kože vaše bradavice da bi ste prekinuli sisanje. Bebe imaju prirodan refleks preživljavanja: one se čvršće drže dojke ako su iznenada prekinute dok sisaju. Ako možete polako prekinuti kontakt između vaše bradavice i bebinih usta pre noego što odvojite bebu, smanjićete cimanje, koje može doprineti bolu bradavica.\nLeva, desna, leva\nDa bi ste bili sigurni da obe dojke rade svoj deo posla, započnite svaki podoj dojkom kojom ste završili predhodno hranjenje. Ako ste toliko umorni da niste sigurni da ćete se setiti koja je to dojka bila, zakačite zihernadlu na svoje prsluče na stranu kojom treba započeti dojenje sledeći put. Menjanjem dojke koju prvu nudite daje obema mogućnost da se potpuno isprazne.\nAko se brinete da vaša beba ne dobija dovoljno mleka ili ako beba ne sisa najmanje jedan put tokom dana, odmah stupite u kontakt sa svojom babicom, patronažnom sestrom ili lekarom opšte prakse. Takođe treba da posetite svog lekara ako imate crveno, bolno mesto na dojci, praćeno simptomima nalik gripu ili povišenu temperaturu. Ovo su simptomi infekcije poznate kao mastitis, izazvane bakterijama koje su prodrle u vašu dojku kroz pukotine na bradavici.\nMastitis se leci antibioticima. Pijte dosta vode, lezite u krevetu, ako možete,nastavite da dojite bebu – čak i češće – sve dok se infekcija ne izleci.\nAko osećate da ne proizvodite dovoljno mleka, popijte jednu čašu bezalkoholnog piva svakog dana. U pivu je derivat gljivice koji povećava nivo prolaktina, hormona koji utiče na proizvodnju mleka. Samo proverite da je pivo bezalkoholno i popijte ga 30 minuta pre podoja.\nPrimenjujte tehniku pritiska na svoje grudi da bi ste stimulisali protok mleka. Prema lekarima koji su specijarizirali akupresuru, najbolje tačke za pritiskanje su neposredno iznad vasih dojki. Stavite palčeve izmedju trećeg i četvrtog rebra pravo ispod ključne kosti a u liniji sa bradavicama. Pritiskajte bez prestanka, otprilike jedan minut. Ako ova procedura pomogne, možete je ponavljati onoliko često koliko vam se sviđa.\nSvakog jutra pijte čaj od divlje mirođije. Herbalisti odavno preporučuju divlju mirođiju prvorotkama da bi im se pospešilo povećanje proizvodnje mleka. Neka istraživanja ukazuju da divlja mirođija ima blagi estrogeni efekat koji bi mogao da postakne proizvodnju majčinog mleka jer se bebama, jednostavno sviđa blag ukus divlje mirođije nalik slatkom korenu. Stavite 1 kafenu kašiku semena divlje mirodjije u šolju ključale vode, ostavite da se natapa dva ili tri minuta, zatim procedite i popijte čaj.\nŽvaćite neko zdravo sredstvo za posticanje\nJedite hranu sa ukusom belog luka. Izgleda da ukus belog luka utiče na ukus majčinog mleka na način koji se dopada bebama. Jedno američko istraživanje je pokazalo, da su bebe uzimale više mleka i duže ostajale na dojci ako su njihove majke jele malo belog luka nekoliko sati pre podoja. Beli luk je uz to, veoma dobar i za vas .\nPresecite bol u začetku\nAko je jedna bradavica veoma bolna, prvo ponudite drugu vašoj bebi. Čak iako ste je koristili za vreme predhodnog hranjenja, bolje je koristiti bradavicu koja je u dobrom stanju dok se ne oporavi ona koja boli.\nIzmeđu hranjenja stavite hladan peškir na obe dojke da bi ste ublažili bol.\nAko su vam bradavice ispucale ili vas bole, pustite ih da se posle hranjenja osuše prirodno na vazduhu. Ubrzajte izlečenje svojim sopstvenim mlekom: kada se bradavica osuši, istisnite kap mleka i stavite ga na obe svoje bradavice. Ostali lekoviti melemi uključuju ulje vitamina E – jednostavno isceđeno iz probušene kapsule ( uklonite svaki trag ulja pre sledećeg hranjenja) , maslinovo ulje, bademovo ulje ili kremu lanolin.\nDugo je važilo kao opšte poznato da će grudi dojilje da se prepune mlekom ako svoju bebu doji suviše često. Često dojenje ustvari, obezbeđuje bolje pražnjenje grudi – a i vaša beba će biti srećnija.\nOdržavajte kanale mlečnih žlezda otvorenim\nZa zapušeni kanal mlečne žlezde ( koji može da se ispolji u vidu crvenog, bolnog čvorića u vašoj dojci ) nasapunjajte bolno mesto dok ste u kadi ili pod tušem a zatim nežno preko njega prevucite široko nazubljen češalj da bi ste stimulisali protok mleka i pomogli da se otkloni zapušenje. ( U načelu izbegavajte, pranje svojih bradavica sapunom zbog toga što može da ih isuši ).\nPraznite svoje dojke što potpunije za vreme svakog hranjenja. Prvo ponudite svojoj bebi dojku na kojoj je obolelo mesto.\nPokušajte da za vreme hranjenja nežno masirate mesto sa čvorićem u pravcu bradavice.\nPovećajte protok krvi u povređenoj oblasti stavljanjem toplog peškira na dojku, a zatim njenim nežnim masiranjem.\nUverite se da vam je prsluče za grudi odgovarajuće veličine. Prodavnice specijalizovane za porodilje i odeljenja sa donjim vešom u većim prodavnicama često imaju savetnike koji mogu da vam pomognu da izaberete odgovarajuće prsluče. Savršeno bi bilo da izaberete pamučno prsluče sa širokim brtelama. Otvor za dojenje ne sme biti premali da se tkanina ne bi utisnula u dojku i izazvala zapušenje.\nSaveti o dojenju kada su vam potrebni\nKada se pojave problemi vi želite trenutne odgovore neke organizacije imaju otvorene telefonske linije 24 sata i web strane koje takodje mogu biti od pomoci.\nLa Leche League je za svaku preporuku. Ona nudi pomoć majkama, ohrabrenje, informacije i podučavanje. Ona takođe nastoji bolje razumevanje dojenja.\nJe web strana orjentisana na roditelje sa mnogo prijateljskih saveta u vezi sa svim aspektima dojenja, od počinjanja do prevazilaženja problema i odbijanje beba od dojenja.\n2 новембра, 2019 /0 Comments/by Miko Lamberto\nBiljni preparati (95)\nČišćenje oranizma (25)\nHronična oboljenja (31)\nIshrana i protokoli (30)\nMedicinski pojmovi (16)\nNutricionistički protokoli (41)\nProtokoli za kancer (48)\nUncategorized @sr (10)\nVirusi i bakterije (22)\nKvalitet i povoljne cene medicinskog turizma u Turskoj2 септембра, 2019 - 9:54 pm\nSmoothie dijeta 10 recepata za mršavljenje21 јуна, 2019 - 10:55 am\nIdealna tezina – Izračunajte indeks idealne težine15 фебруара, 2016 - 7:45 pm\nPrirodni med – hrana bogova11 априла, 2021 - 9:09 pm\nBol u grlu prevencija prirodni tretman Inrevju o marihuani u medicinske svrhe


Na krovu Balkana – Musala 2925 m – Putovanje u prirodu\nMusala je najviši vrh Balkana koji se nalazi u Bugarskoj, na planini Rila. Ime je dobila od turske reči mus alah, što u prevodu znači bliže Alahu. Pre turske najezde vrh se zvao zvao Tangra. Od Beograda je udaljena 480 km, put vodi preko Niša, Dimitrovgrada, do Sofije, a zatim južno prema turističkom mestu Borovec. Kao svakom planinaru na ovom našem brdovitom Balkanu, želja mi je bila da se popnem na najviši vrh Balkanskog poluostrva, Musalu.\npogled na Musalu, najviši vrh Balkana koji se ogleda u jezeru\nGledao sam koja sve društva idu u junu na Musalu, pa je izbor pao na Železničar iz Niša. Presudilo je to što je vodič na toj akciji Miroslav Dokman, moj dobar prijatelj. Kontaktirao sam ga, odmah sam bio upisan na spisak učesnika, tako da mojoj sreći nije bilo kraja. Polazak je bio iz Niša, u 2 h po ponoći ispred gradske kuće. U Niš sam stigao 1 h ranije kako bih našao parking mesto, gradsku kuću i grupu koja ide u Borovec. Razmišljao sam kako ću se ja nepoznat uklopiti u tu grupu gde se svi poznaju, ali kasnije se ispostavilo da tu niko nikoga ne poznaje i da je ovo prva akcija ove grupe ljudi. Nismo imali predstavu da će upravo tu biti formirana strašna ekipa ljudi, koja će redom osvajati planinske vrhove na Balkanu i kasnije biti okosnica čuvenih Paćinih ekspedicija po evropskim i svetskim vrhovima, a ja da ću među njima steći prijatelje za ceo život. Iz razgovora sa njima zaključio sam da ih ima iz svih delova južne Srbije, Niša, Niške banje, Bojnika, Lebana, Sokobanje, Vlasotinca, Bele Palanke, i još nekoliko okolnih mesta. Bio sam jedini koji je branio čast severa zemlje. Šalu na stranu, ljudi su bili toliko gostoprimljivi, da se ja ni u jednom trenutku nisam osetio da tu ne pripadam, čak sam se osećao kao da sam rođen na jugu Srbije.\nreka Struma u Samokovu\nKomentarišući između sebe znali smo da idemo u Bugarsku i tamo neki Borovec, totalnu nepoznanicu za veliki deo nas, osim za vodiče Dokmana i Dragana. U jutarnjim časovima kada smo stigli, sačekalo nas je pravo iznenađenje. Borovec je bio prepun turista, izgledao je baš superiorno u odnosu na naš vrhunski Kopaonik. To je nastariji zimski turistički centar na Balkanu, dugo godina je bio vodeći, sve do ekspanzije Banskog poslednjih nekoliko godina. U centru Boroveca nalazi se ogroman hotel Samokov, koji je dobio ime po gradiću Samokov u podnožju Rile. Naravno da sam za Samokov čuo zbog ski skakača Vladimira Zografskog, koji je iz Samokova, a ja sam veliki fan ski skokova. Kao što rekog hotel Samokov je veći i luksuzniji od svih Kopovih hotela zajedno, a u neposrednoj blizini nalazi se hotel Rila, ništa manji i luksuzniji od hotela Samokov.\nhotel Samokov u centru Boroveca\nBorovec se nalazi na 1315 metara nadmorske visine i bilo je u planu da idemo gondolom do vrha Jastrebec na visini od 2368 m. Tek kada sam video gondolu, shvatio sam da takvu nema pola daleko poznatijih ski centara u Evropi. Moj savet je da idete gondolom, uštedećete vreme, jer staza je do gore totalno nezanimljiva, pešači se nekih 3 h, dok se gondolom popne za nekih 20 min. Sa nje se pruža prelep pogled na Rilska jezera i gotovo pola Bugarske. Cena povratne karte je oko 6 eura, ali vredi verujte svaku paru. Na pojedinim mestima visina gondole od zemlje je oko 80 metara. Tek kada krenete sa vrha Jastrebec čeka vas pravo uživanje.\nčekanje na ukrcavanje u gondolu\nekipa na vrhu Jastrebec 2369 m\nulaz u nacionalni park Rila se ne plaća\nZa nekih 1 h stiže se do hiže Musala, mesta gde odsedne veliki broj planinara. Tada se hiža renovirala, pa nismo bili u mogućnosti da odsednemo u njoj. Inače hiža Musala ima kapacitet 45 ležajeva i nalazi se na nadmorskoj visini 2389 m. U blizini hiže je prelepo Alekovo jezero koje je dobilo naziv po čuvenom Konstantinu Aleku, piscu i začetniku planinarenja u Bugarskoj, u prevodu nacionalnom heroju Bugarske.\nDalje, put vodi do hiže Everest i Ledenog jezera, najvišeg ledničkog jezera na Balkanu koje je smešteno na 2720 metara nadmorske visine. Od vodiča Miroslava Dokmana, koji je vrhunski poznavalac Bugarske i njene istorije, saznali smo mnogo zanimljivih i korisnih informacija. Bugari svoj najveći vrh zovu Krov sveta, pa je zbog toga hiža Everest dobila naziv. Hiža ili kako je oni zovu zaslon Everest ima 30 spavaćih mesta, gde se mogu naručiti hrana i piće.\nOd zaslona do vrha stižemo za nekih 1 h, a staza na završnom usponu je osigurana sajlama.\npogled na hižu Everest i Ledeno jezero\nRilska jezera u magli\nkonačno na Musali 2925 m\nNa vrhu se nalazi najveća meteorološka stanica na Balkanu, a vrh je baš prostran, skoro pa veličine fudbalskog terena na kome je vladala velika gužva. Pri povratku sa Musale uhvatilo nas je takvo nevreme sa grmljavinom, da smo svi gledali kako da što pre siđemo sa vrha i dočepamo se gondole. Bio sam među prvima koji su stigli do gondole, a mojoj sreći nije bilo kraja kada sam suv ušao u gondolu. Međutim, sve što je lepo kratko traje, tako i naša sreća. Krenuo je da duva takav jak vetar, da je na gondoli odmah nestala struja, a mi smo ostali ljuljajući se na vetru čitavih 10 minuta, 60 m iznad zemlje, strahujući da ne pukne sajla. Posle nekih 20 minuta, došla je struja, a mi smo na kraju ipak bezbedno sišli do centra Boroveca.\nmalo poziranja na vrhu\nnajveća meteorološka stanica na Balkanu, koja se nalazi na Musali\nU povratku iz Boroveca, svratili smo u prestonicu Bugarske Sofiju, gde je Dokman nastavio sa svojim zanimljivim pričama. Objasnio nam je da Sofija ima 7 mostova, ali začuđujuće nijednu reku. Bugari su toliko su želeli da imaju svoju reku, da su napravili prave pravcate mostove. Posetili smo nekada najveći pravoslavni hram na svetu Aleksandar Nevski i crkvu Sveta Nedelja, u kojoj su izloženje mošti jednog od naših najvećih vladara, kralja Milutina. Delovali smo malo posravljeno, jer mnogi od nas nisu ni znali gde se njegove mošti nalaze. Posle posete predsedničkoj palati, krenuli smo oduševljeni put Niša. U busu smo sređivali utiske, a vodiči su nas pozvali da odmah idući mesec posetimo drugu najveću Bugarsku planinu Pirin. Naravno, odmah je pao dogovor. Zaključak ove akcije je da su Bugari velika planinarska sila, odlični domaćini sa izuzetnim smislom za planinski turizam. Posebno je impresivno da se u Bugarskoj na svakih 5 h hoda nalazi planinarski dom. Oduševio me veliki broj male dece koji se sa svojim roditeljima penju na Musalu, stičući svoje prvo planinarsko znanje baš ovde, na krovu Balkana. Sve u svemu jedna prelepa planina, vrlo bogata vodom, ili kako je u prevodu zovu planina sa 100 jezera.\njedno od mnogobrojnih jezera da putu do vrha\ndeo ekipe pozira u centru Boroveca\npogled na moćnu Musalu


Metalne konstrukcije, Sip :: Daibau.rs\nTražim dobrog majstora za metalne konstrukcije: Skupili smo i proverili majstore za metalne konstrukcije, koji rade u mestu Sip i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za metalne konstrukcije će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan majstor za metalne konstrukcije Sip više\nDOO INHROM ČAČAK\nPreduzeće DOO INHROM ČAČAK aktivno posluje preko 25 godina i izdvojili smo se kako po stručnosti, tako i po izuzetnom kvalitetu naših proizvoda. Dugogodišnje iskustvo u preradi prohroma omogućava nam ...\nJagodina, METALNE KONSTRUKCIJE\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Jagodina\nSremska Mitrovica, METALNE KONSTRUKCIJE\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Sremska Mitrovica\nSlatina, METALNE KONSTRUKCIJE\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Slatina


Tip: Poruke; Korisnik: nadjamodels; Ključna(e) reč(i):\nTema: Pocetak Veze...kakva je sityuacija na pocetku\nPrwa noc extra,onda dalje hm pa ja obicno imam...\nPrwa noc extra,onda dalje hm pa ja obicno imam nawiku da kuliram ljude,i da prowaljujem momke hjehehe...owaj moj ludi 5dana smo zajedno i 1000 puta sam ga ispalila....on kaze i dalje te wolim,swe ti...\nPa i to shto kazes.......\nTema: Gde bi ste voleli da se nalazite ovoga momenta?\ni ja to isto.........\nTema: Sta jedete ili pijete upravo sad???\no tome kako mi majka eo pricha kako da se...\no tome kako mi majka eo pricha kako da se ponasham.......\nTema: Sta imate trenutno na sebi..?\ntexax farmeriche..........puma trenerka gornji...\ntexax farmeriche..........puma trenerka gornji dio.........charape..........roze papuche\nTema: Nastavi pricu ....\nzao mi je zbog toga.........ali ipak imam...\nzao mi je zbog toga.........ali ipak imam reshenje...........\nEj ja imam driga sa kojim idem na pivo,gledam utakmice smijem se njegovim glupim shalama.......ali me primjecuje naravno.....ono cak je pomalo i ljubomoran jer se mnooogi pale na mene,a on hoce mene...\nZdravko cholich-Zlochin i kazna\nI mi tako razvezemo prichu,shvatim da je veoma...\nI mi tako razvezemo prichu,shvatim da je veoma zanimljiv.........\nTeksas farmeriche niskog struka...\nTeksas farmeriche niskog struka uske......kaish.....dzemper uzak.........plave charapiche....roze papuche.......roze chipkane boxeriche..i vrus rozi LOL\nTema: Po èemu vam je ostala prosla godina u seèanju???\nPo svachemu.....nije mi bila bash neshto dobra...\nPo svachemu.....nije mi bila bash neshto dobra ali je proshla.......ne vratila se dabogda.....\nUh spava mi se.........\nJa sam tinejdzerka...meni je u ovim godinama...\nJa sam tinejdzerka...meni je u ovim godinama veoma bitan izgled....i ne bi nikad mogla da budem sa nekim ako je ruzan.....medjutim ja evo gledam kroz mog brata.....veoma je zgodan i djevojke jure za...\nAnketa: Maskara-uvijek..mada ne bi trebala jer imam duge...\nMaskara-uvijek..mada ne bi trebala jer imam duge crne uvijene trepaviche..\nSjaj za usne-u shkoli uvijek,ponekad kad izadjem\nPuder-u prahu samo......onaj blag da se ne primjeti....\nnashla..........pa raskinula....shta cesh takav...\nnashla..........pa raskinula....shta cesh takav je zivot hehhee.....\njednostavno ga vishe ne VOLIM\nhahhahaha shta je chudno ono shto sam...\nZdravko cholich-Oj djevojko selen velem\nTema: Vas omiljeni pevac/pevacica/bend\nsada obozavam ZDRAVKA...\nsada obozavam ZDRAVKA CHOLICHA...........................\nand ROBI WILIJAMSA of course\nPff! Ni ja isto josh nemam nikakvu fobiju.....!\nNi ja isto josh nemam nikakvu fobiju.....!\nTema: kolicina ljubavi\nEj ja imam driga sa kojim idem na pivo,gledam...\nTema: Mushko-Zensko ponizavanje....\nNije mi se desilo niiiikad.....!\nRezultati 1 do 25 od 377


Objavljeno: 05.01.2021, 15:00:54 , 15:02:21\nLučić: Telekom će biti glavni motor razvoja srpske privrede\nGeneralni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić kaže da će ta kompanija biti jedan od glavnih motora razvoja srpske privrede jer će, kako navodi, postati predvodnik u razvoju digitalnih servisa i softverskih rešenja koja će biti jedna od glavnih izvoznih grana naše zemlje.\nBEOGRAD - Generalni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić kaže da će ta kompanija biti jedan od glavnih motora razvoja srpske privrede jer će, kako navodi, postati predvodnik u razvoju digitalnih servisa i softverskih rešenja koja će biti jedna od glavnih izvoznih grana naše zemlje.\nOn je u intervjuu za "Politiku" rekao da je uveren da će se u sledeće četiri godine od "Telekoma Srbija" napraviti telekomunikacioni privredni gigant.\nTagovi: Lučić: Telekom privreda