RALEVIĆ: Bez sumnje, Srbija će biti prva sledeća članica EU! Spremni smo da napredujemo mnogo brže!\nSrbija EU, Foto: EU\nDa li će se pridružiti sama ili zajedno sa nekom drugom državom, manje je važno\nObjavljeno: 08.10.2019. 15:30h\nIznad svega, članstvo u EU je strateški interes Srbije s obzirom na činjenicu da je Evropska unijanaš najveći trgovinski i poslovni partner - kaže Ralević.\nBez sumnje, Srbija će biti prva sledeća članica Evropske unije, poručio je Dejan Ralević, zamenik pomoćnika ministra spoljnih poslova za pitanja EU.\nDa li će se pridružiti sama ili zajedno sa nekom drugom državom, manje je važno, kazao je on u intervju za "Novu Evropu".\nNaša posvećenost članstvu u EU je neupitna. To je isto kao i spremnost EU da Srbiji prizna punopravno članstvo. Iznad svega, članstvo u EU je strateški interes Srbije s obzirom na činjenicu da je Evropska unijanaš najveći trgovinski i poslovni partner. Štaviše, mnogi od naših građana žive u zemljama EU, posluju ili se tamo školuju ili putuju u te zemlje. Razlog je i zato što je Srbija geografski i kulturno deo Evrope - kazao je Ralević.\nPodseća da su pregovori Srbije sa EU o punopravnom članstvu u toku.\n- Do sada smo otvorili 17 od 35 pregovaračkih poglavlja i privremeno zatvorili dva. Moram ipak napomenuti da nismo zadovoljni trenutnim tempom pregovora. Sledećeg januara, navršiće se šest godina od kada smo započeli pristupne pregovore i očekivali smo brži napredak.\nVerovatno smo delimično krivi što ne idemo brže, ali uveren sam da je Evropska unija još odgovornija za neuspeh u pregovorima, što se oni ne vode odlučnije i dinamičnije i time zaista potvrde svoju često ponovljenu spremnost da Srbiju priznaju kao punopravnog člana - ukazao je ovaj funkcioner Ministarstva spoljnih poslova.\nNapominje da je pristupanje Srbije donekle usporeno zbog unutrašnjih razloga u EU.\n- To bi moglo biti zbog Bregzita ili neslaganja u vezi sa ukupnim delovanjem evropskih institucija, kao i izbora za Evropski parlament i formiranja Komisije, koji još uvek traju. Nismo jedini koji kažu da bi Evropa trebala biti brža u saradnji sa Srbijom i drugim balkanskim zemljama. Mnogi evropski zvaničnici, uključujući Federiku Mogerini, to su potvrdili. Skoro dve godine je prošlo, kako je Brisel priznao da je zanemario Balkan i da treba uložiti više u njegovu integraciju - rekao je Ralević.\nIako sa sigurnošću možemo reći da će Srbija biti prva zemlja koja će biti sledeća članica EU, nemoguće je tačno reći kada će se to zaista dogoditi, kaže Ralević.\n- Spremni smo da napredujemo mnogo brže i tvrdimo da smo do sada mogli otvoriti još mnogo pregovaračkih poglavlja, ali ljudi u Briselu su očigledno osećali drugačije. Malo je bespotrebno nagađati kada će tačno, da li će to biti 2024. ili 2025. ili čak malo kasnije, teško reći. Nećemo nikakva nagađanja. Naš prioritet je sprovesti dubinsku reformu našeg zakonodavstva, institucija i ekonomije tako da budu u skladu sa kriterijumima koje je postavila EU. Mi uzimamo u obzir da je to prvenstveno u našem sopstvenom interesu i u interesu naših građana - napomenuo je ovaj stručnjak.\nIn meeting w/ @dejan_ralevic of @SRBDiplomacy, @david_andor reiterated #V4 pol. support to #WesternBalkans and EU integration of #Serbia and the continuous support of @balkans_fund pic.twitter.com/QsnUDFKJxj\n— Visegrad Fund (@VisegradFund) May 9, 2019\nRalević kaže da je potpuno članstvo u EU nije cilj samo po sebi.\n- Opredeljeni smo za postizanje svakodnevnih ciljeva i želimo da Srbiju pretvorimo u modernu evropsku državu. Ne želimo da gubimo vreme - kazao je on.\nRalević napominje da smo, zbog oklevanja EU u pogledu integracije Srbije i drugih balkanskih zemalja, pokrenuli brojne inicijative za povezivanje regiona kako bismo izbegli gubljenje vremena i energije.\n- U poslednjih nekoliko godina, Srbija radi posao koji bi Evropska unija trebalo da radi. Srbija želi da nadoknadi očiglednu stagnaciju u procesu evropskih integracija jačanjem integracija među balkanskim zemljama, kao i u našem neposrednom susedstvu.\nKao najveća i najuticajnija država Balkana, Srbija se zalaže za integraciju i povezivanje. Mi smo otvoreni za to i ohrabrujemo i druge da budu odgovorni u vezi s tim. Na kraju, jedno od najvažnijih evropskih očekivanja za region je jačanje unutarregionalne saradnje. Imajući to u vidu, Srbija, a posebno predsednik Aleksandar Vučić, inicirali su nekoliko koraka u poslednjih nekoliko godina kako bi veze između balkanskih zemalja bile mnogo čvršće nego što su danas. Neki od ovih koraka nisu pozitivno prihvaćeni, poput inicijative za uspostavljanje carinske unije, ali mi ne odustajemo - istakao je Ralević.\nNa inicijativu predsednika Vučića, narednih dana će početi razgovori između Srbije, Albanije i Severne Makedonije o uklanjanju carinskih barijera između naših država.\n- Naša ekonomska saradnja je bila odlična, ali još uvek je previše prepreka povezanih sa carinom i carinskom administracijom. Kao rezultat toga, svi smo pretrpeli velike finansijske gubitke.\nDa bismo to rešili, predlažemo sledeće, daolakšamo prekogranični promet robe. Ne treba čekati da to učini Evropa za nas, s obzirom da negujemo dobrosusedske odnose, što znači da se sporazum može lako postići. Uveren sam da će ovo biti uspeh i da će Srbija, Albanija i Severna Makedonija otvoriti perspektivu za slične modele širom Balkana. Takođe ulažemo značajne napore sa našim prijateljima u Bugarskoj, Rumuniji i Grčkoj u okviru grupe Krajova na jačanju naših ekonomskih i kulturnih veza u ovom kontekstu - izjavio je Ralević.\nMeeting (stocktaking seminar) on open bilateral issues in the region, in the scope of the Berlin process, Skopje, Republic of North Macedonia ...How to report on progress made - if there is one... pic.twitter.com/JocNGMOQcz\n— Dejan Ralevic (@dejan_ralevic) March 28, 2019\nSve u svemu, Srbija je, kako kaže, na čelu integracionih procesa i inicijativa na Balkanu.\n- Protivimo se i borimo se protiv blokada i zidova koji se nažalost još uvek postavljaju. Mislim na brutalne stopostotne tarife koje su prištinske vlasti uvele pre godinu dana na robu poreklom iz Srbije i Bosne i Hercegovine. Čitav svet je osudio ovaj avanturistički potez i pozvao na ukidanje tarifa, ali nažalost, bezuspešno, jer ovaj zid ostaje netaknut. To je nešto što ne možemo da prihvatimo.\nSrbija će nastaviti pružati ruku za sve u regionu jer je to naš interes, ali i svojevrsna obaveza i očekivanje najveće i najstabilnije zemlje na Balkanu - zaključio je Ralević.\nPREDSEDNIK JERMENIJE SARKISIJAN ZAVRŠIO POSETU SRBIJI: Ispratio ga srpski ministar spoljnih poslova\nJA ZNAM DA LI JE TITO IMAO DVOJNIKA! Član Brozovog obezbeđenja otkrio ZAŠTO je predsednikov ATENTATOR ODUSTAO!\nSrbijaEUSrbija u EURalevićSrbija prva sledeća članica EU


OPTUŽBE SAD I VELIKE BRITANIJE "Ruski hakeri su izvršili napade na rutere"\nSAD i Velika Brianija danas su optužili hakerske grupe koje navodno podržava ruska vlada da su inficirali kompjuterske rutere širom sveta, tokom kampanje sajber špijunaže koja je na meti imala vladine agencije, poslovanja i ključne infrastrukturne operatere.\nAmerički i britanski zvaničnici saopštili su novinarima da planiraju da izdaju uzbunu o mogućim napadima, prenosi Rojters.\nNapadi ciljaju, kako kažu, rutere koji predstavljaju ključni deo mrežne infrastrukture i mogu biti korišćeni za buduće napade.\nRuski hakeri godinama pokušavali da ukradu prepisku ISTAKNUTIM PRAVOSLAVCIMA: Na meti im bio partijarh Vartolomej\nNajtraženiji svetski SAJBER ZLOČINCI: Neki su krali serije, neki mejlove, a neki su radili za VLADE (FOTO)\nU toku je rat koji se NE VODI na bojnom polju, a stručnjaci strahuju od "ARMAGEDONA"


PRVI DVOSMERNI AUTOMAT ZA KRIPTOVALUTE U NOVOM SADU POSTAVLJEN U IDEA LIMAN PRODAJNOM OBJEKTU | Idea\nod 08.11.2019. do 14.11.2019.\nod 04.11.2019. do 17.11.2019.\nPRVI DVOSMERNI AUTOMAT ZA KRIPTOVALUTE U NOVOM SADU POSTAVLJEN U IDEA LIMAN PRODAJNOM OBJEKTU\nPovećano interesovanje za kriptovalutama u Srbiji, rezultiralo je postavkom prvog dvosmernog kripto ATM-a u Novom Sadu.\nPovećano interesovanje za kriptovalutama u Srbiji, rezultiralo je postavkom prvog dvosmernog kripto ATM-a u Novom Sadu. U četvrtak 27. decembra, u 11 časova, u IDEA Liman prodavnici koja se nalazi u Ulici Narodnog Fronta 53a, počeo je sa radom jedini automat u Novom Sadu na kojem je moguća kupovina najpopularnijih kriptovaluta u svetu – bitkoin, lajtkoin i itirijum i prodaja bitkoin i lajtkoin valuta.\nPostavka prvog automata ove vrste, početkom godine u IDEA London prodavnici u Beogradu, pokazalo je da su građani Srbije sve više zainteresovani za korišćenje ovih valuta. Upravo zato je i Novi Sad postao deo svetskog tržišta kriptovaluta.\nZbog povećanja broja korisnika koji se očekuje i na našim prostorima, organizatori su najavili dežurstvo ECD stručnog tima jednom nedeljno, koji će u IDEA Liman objektu savetovati sve zainteresovane posetioce o načinu korišćenja automata.\nU svetu postoji više od 50 miliona korisnika, a kompanija ECD, prema dosadašnjem trendu, tokom naredne godine očekuje porast korisnika u odnosu na 2018. godinu.


Bandić s nuncijem razgovarao o demografskoj politici\nu duhu pape Franje\nGradonačelnik Zagreba Milan Bandić sastao se u utorak s nadbiskupom Alessandrom D' Erricom, apostolskim nuncijem u Republici Hrvatskoj, a razgovarali su o nastojanjima Grada Zagreba na području demografske i socijalne politike, posebno o odnosu prema najranjivijim i najugroženijim skupinama društva, u duhu nastojanja pape Franje.\n25.04.2017. u 15:31\nNuncij D'Errico posebno se zanimao za nedavno pokrenuti program Roditelj odgajatelj kojim je Grad omogućio jednom od roditelja troje djece plaćeni status odgajatelja.\nGradonačelnik je nuncija izvijestio i o gradskoj politici prema mladima, posebno o programu poticanja zapošljavanja, razvoju poduzetništva te o izgradnji stanova za mlade znanstvenike u Podbrežju, kako bi ih se zadržalo u Hrvatskoj.\nTakođer je bilo riječi i o odnosu Grada prema vjerskim zajednicama te ulozi Crkve u promicanju općeg dobra i razvoju hrvatskog društva, priopćile su gradske službe.


Music PRESS: Vanesa Mej, Andjela Georgiju, Kvin siks na Bemusu\nVanesa Mej, Andjela Georgiju, Kvin siks na Bemusu\nJedna od najvećih operskih diva današnjice, sopran Anđela Georgiju, nastupiće 6. oktobra iz Simfonijski orkestar RTS-a i tenora Teodora Ilinkaja u beogradskom Centru "Sava" na otvaranju 51. Bemusa, najavili su iz Centra beogradskih festivala, prenosi Tanjug\n"U Sava centru, Kombank dvorani, Kolarčevoj zadužbini i Narodnom pozorištu odvijaće se program u kojem će svoje mesto imati izuzetni umetnici, poput planetarno poznate violinistkinje Vanese Mej. Ona će 10. oktobra nastupiti u Sava centru. Publika će imati prilike da uživa u muziciranju velikih majstora džeza kao što su Duška Gojković i Stjepko Gut, našeg flautskog doajena Ljubiše Jovanovića, izvanrednog engleskog vokalnog ansambla Kvins siks, čuvene violončelistkinje Natali Klajn, verovatno najvećeg virtuoza današnjice na baroknoj violini Dmitrija Sinkovskog, te novog kineskog pijanističkog čuda Niju Nijuja", rekao kaže Suđić.\nDodao je i da će u završnici festivala Hor RTS-a i Zbor HRT-a izvesti i "Svenoćno bdenje" Sergeja Rahmanjinova. Suđić najavio i proslavu jubileja -150 godina Narodnog pozorišta, na Bemusu s Konjovićevom "Koštanom".


Liga konferencija 2021/22. | Page 11 | Partizan.net - Forum navijača Partizana\nFirst Претходна 11 of 163\nNe budimo navijači Kilmarnoka\nReactions: PARTIZAN INSTITUCIJA and Grncarija\nPosle Srede kod Mareta Nikolica po recept, on ih sa Lokomotivom redovno rutinira\nReactions: ogi djukic, BaX, PARTIZAN INSTITUCIJA and 2 others\ni malatija je bila opasna ekipa pa smo ih izbacili.jbg da igramo prvu kuci kao protiv njih pa bi bilo lakse u revansu ...ovako ako prodjemo slovake moramo tvrdo na 0 0 u rusiji pa da trazimo pobedu u beogradu\nFC Sochi - Club profile\nAll information about Sochi (Premier Liga) ➤ current squad with market values ➤ transfers ➤ rumours ➤ player stats ➤ fixtures ➤ news\nOvo bez pojacanja - ne prolazimo.\nReactions: Passar, Bačvan_PFK, princTejgo and 1 other person\nAko je Soči bolji od nas, ne treba ni da igramo. Jebo ti to da strepimo od osrednje ruske ekipe.\nProsle sezone 5 mesto na kraju ruskog sampionata (samo 4 boda manje od drugoplasiranog spartaka)\nA mi nismo osrednja ekipa ?!\nLjudi ne zavaravajte se, ovaj tim se muci u domacem prvenstvu protiv raznih brda i cuka i spartaka\nOvako kako nas ova govna vode ne vodi se ni neki seoski bircuz\nNe kazem da ne mozemo da prodjemo ali... mislim da su sanse tu negde 50-50, ne znam dal su zadrzali proslosezonsku ekipu, koga su prodali, dal i oni dovode za pojacanja svoju decu koju niko nece...\nU svakom slucaju jedna solidna prepreka da stanojevi puleni iznesu njegovu zamisao na teren pa da vidimo sta i kako\nReactions: maidros and Black Voyage\nGde su pojacanja?\nReactions: princTejgo and Black Voyage\nEvo još jedne dobre prilike da se dokažu i Stanojević i Pantić i Jojić i čitav tim, ako ovo ne možete da prođete i niste za Partizan. A što se tiče uprave, prošli-ispali UPRAVA NAPOLJE!\n"Dečija tribina" za utakmicu FK Partizan – DAC\nSa željom da deci iz Srbije ulepšaju letnji raspust, FK Partizan i ove godine organizuje "Dečiju tribinu" na severnoj strani stadiona.\nsever je oduvek i bio decija tribina\nReactions: PFCT, Beogradskiparti, urosb00 and 10 others\nZnaju li se termini utakmica?\nZnaju. Prva je u četvrtak, 22. jula u 21.00, a druga 29. jula u 20:45.\nE jebem te ja, al si pomogao.\nБаш зајебано...Гура се Сочи тамо и имали су јако добру сезону. Идемо корак по корак па како буде. Мене јако плаши ако и ове године останемо без Европе (што је врло могуће) због финансијске ситуације. Ем она говна из управе краду, ем нема одакле да обезбедимо буџет. Мораће још нека продаја. Лако је онима прекопута који имају помоћ са свих страна. Баш јебена ситуација али борба па шта буде!\nbonaventura је написао(ла):\nDaj nam taj Soči ko ga jebe.\nNe znam jel se smije samog sebe citirati al ok.\nSve sto imam da porucim Dundjerskoj Stredi i Sočiju... najebali ste O\nMiljkoni i Zeka dolaze po vas\nReactions: LuizEverton, Goran Tomić and Grncarija\nZajebali su se i tu, neće im ni deca ćutati.\nUvek nas opici u zrebu tim koji je u naletu, u formu, svez tim, nezasicen.\nAEL, APOEL, Fener, Genk, Ludogorec, Olimpijakos, Charleroi.\nDobar deo ovih timova vec sledece sezone su bili 30% slabiji samo zbog zasicenosti. Neki su i na pola sezone bili u kurcu. Ludogorec nas saplete u zrebu 2 sezone za redom dok je u naletu.\nAl realno smo mi bili u kurcu kad nismo uspeli proci jebeni Bate a ispred nas sija liga sampiona. Nismo bili svesni sta se otvara pred nama. Kiksevi poput tikve, shamrok, thun, zaglebje. Tragedije kao Artmedija.\nA sad gazimo po trnje da se umuvamo u kup utehe, al ne uteha za LS vec uteha za LE.\nReactions: Black Voyage and system\nNe zavaravaj se, cisto neutralizovanje da se tamo eventualno Kicini ili neki ex Zabranjeni stacioniraju, grobari soleri i slicno, smanjivanje sansi da se Ajatolah opet uznemiri.\nJebe se njima za decu !\nReactions: Zalad, Zlatiborpfc and Dzo\nDa, ja prokomentarisao na zvaničnom fejs i instagram nalogu kluba kojih je to 12 gradova iz kojih dolaze deca na utakmicu niko ne odgovara. Inače sam iz mog grada organizovao i vodio 10 deteta na utakmicu protiv Az Alkmara uz pomoć foruma. Niko mi ništa ne odgovara ceo dan. Doduše neznam ni da li bi stigo da nešto organizujem obzirom da sam na odmoru i da se vraćam za utakmicu.\nReactions: Jones and Luka-70-\nSoči je Zenitova filijala. Pored Mamane koji je odličan stoper očekuje se još prelazala mladih i igrača koji nisu u prvom planu u Zenitu.\nprocitah sad po nekim “profilima” da nam novi dresovi debituju u cetvrtak protiv srede.\nnema vise promocija dresa ovo ono..\nvucic je u pravu, iz uprave nas teraju da ga vredjamo\nReactions: Beogradskiparti, Laze_PFC, system and 2 others


Opštinsko veće o sistematizaciji, dnevnicama i cenama -\nČlanovi Opštinskog veća opštine Aleksinac su na današnjem zasedanju još jednom razmatrali maksimalan broj zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu lokalne samouprave. Najnovijom izmenom odluke, koja je danas usvojena, došlo je do smanjenja sistematizovanih radnih mesta u Opštinskoj upravi, a povećanja u ustanovama kulture, čiji je osnivač lokalna samouprava. Kako nezvanično saznajemo, novosistematizovana radna mesta u ustanovama nisu popunjena novim radnicima, već su namenjena povratku radnika tih kolektiva nakon obavljanja direktorskih funkcija. Ako ova odluka dobije podršku većine na sutrašnjoj sednici Skupštine opštine Aleksinac, Opštinska uprava brojaće 146 zaposlenih, u Gradskom pozorištu „Teatar 91“ biće sistematizovano pet radnih mesta, u Ustanovi za odmor i rekreaciju dece „Lipovac“ 11, u Biblioteci „Vuk Karadžić“ Aleksinac 19 i u Zavičajnom muzeju četiri.\nPrevious Post:Dan dobrih ideja i saradnje u Centru za kulturu i umentost u Aleksincu\nNext Post:Pretpremijera drugog dela Zone Zamfirove u Aleksincu


“To će doprinijeti razvoju društva u cjelini. Kroz sistem digitalne transformacije mi mijenjamo sve sfere društva, s obzirom da se prilagođavamo modernim tehnologijama i trendovima, između ostalog u privrednom, ali i ostalim segmentima društva“, rekao je Rajčević novinarima tokom održavanja “IT konferencije Banjaluka 2018”.\n“U ovim strateškim ciljevima leži i odgovor na demografske izazove sa kojima se suočavaju Srpska i region, gdje će transformacija visokog obrazovanja i razvoj modernih tehnologija predstavljati alat da naši mladi ne odlaze, nego da ovdje pronađu svoju budućnost“, rekao je Rajčević.\n“Privredna komora Srpske se u svojim djelatnostima usmjerila na podizanje svijesti kod privrednih društava i na popravljanje poslovnog ambijenta u smislu prilagođavanja potrebama digitalne transformacije, jer bez digitalizacije nema ni novih inovativnih rješenja“, dodala je Ristićeva.\nĆudić je najavio da će se ovaj konzorcijum u narednom periodu fokusirati i na neke nove vidove podrške, među kojima je digitalizacija poslovnih procesa. Srna\nTagovi: it sektorrazvojrs


Politika privatnosti - Daphne Aestethic\nMolimo Vas da pročitate ovaj tekst kako biste znali kako se odnosimo prema Vašim ličnim podacima.\nPolitika privatnosti je dokument koji garantuje zaštitu privatnost naših korisnika na internetu.\nDaphne Aesthetic blog možete pregledati besplatno bez davanja ličnih podataka. Ukoliko želite da koristite neke od naši usluga (komentare, pitanja, upit) nužno je da nam ostavite soje lične podatke\nUkoliko želite da nam ostavite komentar, napravite upit ili se prijavatite na bilten, podatke koje uzimamo su sledeći: ime, email, IP adresu.\nLični podaci korisnika ne dele se sa drugim osobama ni pod kojim uslovima.\nPridržavamo se strogih bezbednosnih procedura u pogledu čuvanja i otkrivanja informacija koje nam dajete kako bismo sprečili neovlašćeni pristup istima.\nDaphne Aesthetic blog koristi „kolačiće“ da Vam pomogne da prilagodite korišćenje interneta Vašim potrebama. Kolačić je tekstualni fajl koji je smešten na Vasem hard disku od strane web servera. Kolačići ne mogu biti korišćeni da pokrenu program ili da isporuče virus Vašem računaru. Kolačići su jedinstveno dodeljeni Vama, i jedino mogu biti pročitani od strane web servera u domenu koji Vam ih je poslao. Jedna od osnovnih svrha kolačića je da obezbedi pogodnosti koje će Vam uštedeti vreme.


Šerif Isović: Mjere Porezne uprave već daju rezultate\nSama činjenica da se ne smiju isplaćivati plaće bez uplate doprinosa, znači da će biti i veći priliv sredstava za penzijsko-invalidsko osiguranje, pojašnjava Šerif Isović, direktor Porezne uprave Federacije BiH.\nMjere Porezne uprave Federacije BiH već imaju efekta, a koje su obuhvatale izdavanja rješenja o ograničenom pravu raspolaganja sredstvima subjekata koji ne uplaćuju doprinose radnicima, imaju općenito javni dug, a u državnom su vlasništvu. To nam je potvrdio Šerif Isović, v.d. direktora ove Uprave. Ipak, dodaje da će zbog odluke Vlade FbiH, po svemu sudeći, doći do obustve ovih mjera.\n“Što se tiče te mjere ograničenog korištenja sredstava na računima dužnika javnog duga, već efekta ima. Sama činjenica da se ne smiju isplaćivati plaće bez uplate doprinosa, znači da će biti i veći priliv sredstava za penzijsko-invalidsko osiguranje. U kom postotku, to je već teško predvidjeti”, rekao je Isović.\nDodaje kako već imaju situaciju da Željeznice FBiH isplaćuju plaće s doprinosima, a i u nekim rudnicima ista je situacija.\n“Kada je riječ o ovoj mjeri Vlade BiH da se obustave sve aktivnosti prinudne naplate dok se ne formira baza podataka svih poreznih dugovanja, još nismo dobili taj zaključak i ne bih ga komentirao, ali nije isključeno da se prestane s djelomičnom blokadom računa dužnika jer je i to jedna od mjera prinudne naplate”, govori Isović.\nNaglašava kako oni već imaju bazu u kojoj se tačno zna ko koliko duguje.\n“Što se tiče svih dužnika u postupku prisilne naplate, njihov dug je u potpunosti poznat. Tu nema nikakve dileme. Kada kažemo da oni u državnom vlasništu duguju ukupno 1,1 milijardu KM, onda je to tačno na određeni datum, na 31. maj. U svakom slučaju, kada dobijemo zaključak Vlade FbiH, vidjet ćemo šta i kako dalje”, rekao je Isović.\nPodsjećanja radi, Vlada FBiH u četvrtak je na hitnoj telefonski održanoj sjednici zatražila da Porezna uprava FBiH obustavi sve aktivnosti prinudne naplate dok ne formira bazu podataka svih poreznih dugovanja.\nZbog nedovolje uplate doprinosa i ovog se mjeseca kasnilo s početkom isplate penzija, koja je počela 7. jula i još nije završena. U Federalnom zavodu PIO rekli su nam da je situacija veoma teška i zbog deficita Fonda PIO, koji je gotovo 200 miliona KM, i da mjere Porezne uprave FBiH vide kao spas.\n“Jedino što za sada možemo reći jeste da u narednim danima očekujemo da mjere koje je poduzela PU FBiH, na osiguranju zakonite isplate bruto plaće, daju pozitivne rezultate u povećanju prihoda od doprinosa, što će nam pomoći pri isplati penzija”, kazao je Amel Lizde, šef Ureda za informisanje Federalnog zavoda PIO.


Obnova, sanacija, Korenita :: Daibau.rs\nOBNOVA, SANACIJA, KORENITA\nTražim dobrog majstora za obnovu, sanaciju: Skupili smo i proverili majstore za obnovu, sanaciju, koji rade u mestu Korenita i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za obnovu, sanaciju će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za obnovu, sanaciju Korenita, koji može da uradi:\tkompletno renoviranje stana, majstor obnove, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nSLOGA TREND DOO LOZNICA\nGRAĐEVINSKO PREDUZEĆE GRAMAX PGP DOO KRUPANJ\n✓ OBNOVA\t, Krupanj\nOPEK DOO LOZNICA\nALFAPROJEKT DOO LOZNICA\nPIRAMIDA 2003 DOO LOZNICA\nIZGRADNJA MG DOO LOZNICA\n✓ OBNOVA\t, 7\nLIN SISTEM DOO LOZNICA\nKROVOVI DOO LOZNICA\nSZGR DIL-GRADNJA DRAGAN LAZAREVIĆ PREDUZETNIK KLUPCI\nSGR MAXING ZORAN MAKSIĆ PR LOZNICA\n✓ OBNOVA\t, Lešnica\nBONEX DOO MALI ZVORNIK\nMali zvornik, SANACIJA\n✓ SANACIJA\t, Mali zvornik


Novica Veličković donirao patike, licitacija za lečenje male Elene\nNovica Veličković, legendarni kapiten košarkaša Partizana, uključio se u akciju prikupljanja pomoći za lečenje male Elene.\nVeličković je u nedavnoj utakmici protiv šampiona Evrope, ekipe Anadolu Efesa, odigrao poslednji meč u karijeri i to u specijalnim patikama.Standardnu košarkašku obuću je oplemenio umetnik Ilija Sarmeš, naslikavši grb Partizana, broj „12“ koji je Veličković nosio i samog, sada već bivšeg košarkaša.Patike su prosleđene na aukciju za pomoć lečenju male Elene i dostigle su cenu od 125.110 dinara.\nsport, kk partizan, košarka, novica veličković\nPatike koje je Novica Veličković, legendarni kapiten košarkaša Partizana nosio na oproštajnoj utakmici, prodate su za 125.110 dinara i taj novac će biti uplaćen za lečenje male Elene.\nVeličković je u nedavnoj utakmici protiv šampiona Evrope, ekipe Anadolu Efesa, odigrao poslednji meč u karijeri i to u specijalnim patikama.\nStandardnu košarkašku obuću je oplemenio umetnik Ilija Sarmeš, naslikavši grb Partizana, broj „12“ koji je Veličković nosio i samog, sada već bivšeg košarkaša.\nPatike su prosleđene na aukciju za pomoć lečenju male Elene i dostigle su cenu od 125.110 dinara.\n.@NovicaV12 pomaže maloj Eleni!\nUnikatne patike, koje je oslikao @KSarmagedon Novica daje na aukciju, a novac će biti usmeren za Elenino lečenje!\nLicitirajte na sajtu Limundo 🔗https://t.co/8eo6XnPdrp\n1084 na 3030 #KKPartizan pic.twitter.com/jNjYs22ZBA\nEmotivno veče – Veličković okačio „patike o klin“ u pobedi Partizana pred 20.000 navijača /video/


Obaveštenje o kolačićima – Elektra Hotel, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Paleros\nOvo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.elektra-hotel.gr koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Elektra Hotel i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.elektra-hotel.gr (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na info@elektra-hotel.gr .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na info@elektra-hotel.gr . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.


DŽONSON NE MOŽE DA IZGUBI! Pred britanskim premijerom je teško glasanje, a moguć je i drugi referendum o Bregzitu\n18-10-2019 15:32 Svet Planeta\nDogovor Borisa DŽonsona sa Briselom o izlasku Velike Britanije iz Evropske unije politička je pobeda za britanskog premijera, ali sumnjivo je da li će on uspeti da ga “proda” parlamentu.\nZa mnoge u DŽonsonovoj Konzervativnoj partiji njegov plan ima gorak ukus razbijenih obećanja datih maloj irskoj Demokratskoj unionističkoj partiji (DUP), na čiju su se podršku konzervativci oslonili da ostanu u vlasti, jačajući ujedno svoju partiju radi poboljšanja svojih izgleda na mogućim izborima.\nMeđutim, analitičari sumnjaju da li DŽonson može osvojiti podršku parlamenta za svoj sporazum o Bregzitu na istorijskom glasanju koje će se održati u subotu, ukazujući na pritiske na premijera da odobri drugi referendum koji bi čak mogao potpuno zaustaviti povlačenje Britanije iz EU.\nEvropski lideri s oprezom su prošle noći odobrili DŽonsonov sporazum i poslali mešovite signale o tome da li je ovo kraj puta. Oni su ostavili otvorene opcije za produženje Bregzita van roka 31. oktobra ukoliko britanski parlament odbije sporazum.\nDejvid DŽeferi, stručnjak za britansku politiku Univerziteta Liverpul, kaže da DŽonson bez obzira na ishod može izvući političke pluseve iz nedavnih dešavanja.\n“DŽonson je rekao da može navesti EU da ponovo otvori sporazum o povlačenju, da ih vrati za pregovarački sto i dobije nešto drugačije, kritičari su ga ismevali a on je to uradio, pa je ovo lična pobeda”, ističe DŽeferi.\nDŽonsonov sporazum prevazišao je glavnu prepreku Bregzitu u parlamentu zbog kojeg je Britaniji pretio izlazak iz Unije bez dogovora. Ekonomisti su upozorili da bi “tvrdi Bregzit”, bez dogovora, označio propast za Britaniju.\nUnionisti iz DUP-a kažu da novi DŽonsonov sporazum znači da će Severna Irska imati drugačiji tretman od ostatka Britanije, efektivno premeštajući carinu na sred Irskog mora, između dva ostrva - Velike Britanije i Irske. Profesor politike Univerziteta Kvin Meri Tim Bejl kaže da ovaj mehanizma znači da je Severna Irska suštinski i unutra i van i britanske i evropske carinske unije u isto vreme.\n“Ironija je što je to veoma slično onom s čim je EU prvi put izašla pre par godina, što je bivša premijerka Tereza Mej odbila u korist sopstvenog predloga o irskoj granici”, dodao je on.\nDŽonson će sada morati da odgovori na ključna pitanja o tretmanu DUP-a, koji je odbio njegove planove. Dejvid Finemor, profesor evropske politike Kraljičinog univerziteta u Belfastu, slaže se sa mišljenjima da je premijer u suštini “prodao” unionističku partiju. I profesor Bejl ukazuje da se DUP oseća izdano.\n“Oni koji govore da ih je Džonson bacio pod autobus ili ih prodao imaju poentu. On je obećao da se neće složiti ni na šta što bi značilo granicu na Irskom moru a to je vidno prekršio”, naveo je Bejl.\nA premijerov tretman DUP-a biće ključni faktor u utvrđivanju podrške koja mu je potrebna da se izglasa njegov sporazum u parlamentu, za šta analitičari već ukazuju da će mu biti teško. Pored toga, opozicioni laburisti su odbili njegov sporazum kao “gori od Mejinog”, a pobunjeni konzervativci protivni DŽonsonovom planu možda neće biti voljni da ga podrže.\nDŽeferi kaže da iako postoji “dvotrećinska verovatnoća” da Džonson neće “progurati” svoj sporazum, mnogo toga zavisi o laburistima.\n“Ima dan i po da ih ubedi da ga podrže”, istakao je on.\nPostoji i teorija da premijer očekuje da će izgubiti glasanje u parlamentu kako bi osigurao Bregzit bez sporazuma koji zagovaraju tvrdi konzervativci. U tom slučaju, kako ističe DŽeferi, on bi imao moralni autoritet da sprovede tvrdi Bregzit jer je pokušao alternativu. Ali, neki smatraju da je DŽonson uprkos retorici promenio poziciju i da sada zaista želi dogovor sa EU.\nJedino što može da zaustavi DŽonsona da ne iskoristi glasanje u subotu na predstojećim izborima je referendum.\n“Teško je ovo ne gledati kao pobedu u svakom slučaju za DŽonsona. Jedino što može to da mu pokvari je ako parlament uspe da postavi održavanje referendum kao uslov za podršku njegovom sporazumu, što bi za njega bilo veoma nezgodno”, zaključio je Bejl.\nPročitajte OVDE dramatično upozorenje Mihaila Gorbačova.\nRAKETNI VOZ KOJI ZASTRAŠUJE AMERE: Izlaskom SAD iz Ugovora INF na ruske železnice se vraća “Barguzin”! (VIDEO)


NEW Press produkcija | Šeholi: I od Vladete Kostića traženo da pokloni teritoriju Kosovu Polju\nŠeholi: I od Vladete Kostića traženo da pokloni teritoriju Kosovu Polju\n23/10/2018 09:57|Autor: office@newpressproduction.com|Pregleda: 528 |\nČaglavica, 23.10.2018. - Direktor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi rekao je u emisiji Slobodno srpski da je inicijativa o korekciji granica kao rešenju konflikta između Beograda i Prištine i normalizacije odnosa i dalje aktuelna, bez obzira na protivljenja pojedinih kosovskih stranaka i političara.\n„Imamo malo problema i zastoj zbog nečega što se zove nezavisno pravosuđe. Nadgledaju nas svaki dan, bez obzira što su nam dali neko poluzeleno svetlo za viznu liberalizaciju. Moguće da smo mi dva koraka nazad, zato što borba protiv organzovanog kriminala, borba protiv korupcije nije dala očekivane rezultate i zbog uplitanja u pravosudni sistem, što je katastrofalno stanje. Imamo dvojicu poslanika Albanaca koji su dobili po 30 dana zatvora zato što su preko medija pretilii tužiocima. Znate ne može to tako, to gledaju svi... Imamo podignute optužnice i protiv ministara i zamenika ministara... Ja sam veoma skeptičan da ćemo mi dobiti tako brzo liberalizaciju viza kako se priča. Ako bude za godinu dana, mi treba da slavimo“.\n„Najviše se prodalo imanja u Gračanici, na centralnom Kosovu i prodaje se i dalje, čak u poslednja četiri meseca enormno... Čak 95 odsto ispitanika u opštini Gračanica reklo je našim anketarima da bi prodali koliko danas “ako mi Albanac plati kako treba”, Znači, danas bi otišli. Drugo svaki od njih je rekao: “pa ja i nemam šta mnogo ovde da tražim, zato što mi je pola porodice u Srbiji, pola ovde”. Mi smo tačno videli da se nešto dešava u tom smislu da je prodaja još veća nego što je bila, a da povratka nema, niti će ga biti“.


Gastro brevijar | Kraljević i prosjak | Vinski magazin Vino&Fino | Magazin o vinskoj i gurmanskoj kulturi\nPočetna»Fino»Gastro brevijar»Kraljević i prosjak\nNažalost, čovek je biće sputano predrasudama i stereotipima. Kada mu kažete belo pomisliće na crno, uređeno društvo videće kao nedostižnu utopiju, dobar frajer biće vizuelizovan kao gromada razbacanih mišića, privlačna žena obavezno kao plavooka plavuša, Kinezi podsećaju na pirinač, Nemci na kobasice, Amerikanci na hamburgere... A hamburgeri?\nOni obavezno asociraju na fast food i, da se ne lažemo, sav onaj mrski junk kojeg bi trebalo da se klonimo makar upola onoliko koliko pred njime lako pokleknemo. Međutim, ako to do sada još niste naučili, krajnje je vreme da shvatite da je i za hranu, kao i za toliko toga drugog, neophodno otvoriti um, odbaciti stereotipe i shvatiti da je apsolutno sve podložno revalorizaciji i drugačijim vrednosnim sudovima, u zavisnosti od konteksta u koji stvari stavite. Tako je i sa dobrim hamburgerom. Veličina najboljih majstora kulinarstva i jeste u tome što su uspeli da od naizgled sasvim uobičajenih jela stvore pravu umetnost, dodavši im neku svoju magiju koja ih preko noći ponovo učini svežim, drugačijim i nadasve tako poželjnim na stolu...\nZnači hamburger može i bez šunke? Just burger, without ham? Čekaj malo, kakve sad šunke, otkud šunka u hamburgeru?! Ako vas je ovo bunilo (a mnoge jeste, samo ih je bilo sramota da pitaju), moramo da razjasnimo da hamburger nema ama baš nikakve veze sa šunkom, mada se za pripremanje često koristi meso od buta, ali ne svinsjkog, već junećeg. Naziv ovog popularnog mesnog proizvoda vodi poreklo od grada Hamburga i on se prvobitno zvao „Hamburger steak“, ili po srpski: odrezak na hamburški način. U najbukvalnijem prevodu, reč hamburger označava nekoga ili nešto iz Hamburga i imajte u vidu da, iz iskustva, stanovnici ovog drugog po veličini grada u Nemačkoj uopšte ne ljube pošalice u kojima ih porede s parčetom roštilj mesa.\nA ako je hamburški, logično je da je tamo prvi put i napravljen, zar ne? Pa i ne baš... Jedna od verzija priče o nastanku hamburgera kaže da ga je izumeo izvesni Oto Kause 1891. i da je jelo veoma brzo našlo put do Amerike preko nemačkih emigranata i mornara. Ipak, to je samo jedna od priča. Zapravo, malo je jela na koja je toliko ljudi pokušalo da stavi šapu autorstva kao što je to bio slučaj s hamburgerom! Najraniji pisani trag je novinski tekst u „Chicago Daily Tribune“ od 5. jula 1896, u kojem se pominju kola za pripremanje hrane na ulici gde se za pet centi mogao pojesti na licu mesta pripremljeni „Hamburger steak sandwich“. Druga verzija ideju pripisuje danskom emigrantu Luisu Lasenu, koji je 1900. u Nju Hejvenu takođe prodavao hranu na kolima i nekom prilikom ostao bez odrezaka a trebalo je da usluži mušteriju koja je hitno zahtevala topao obrok. Brzo se snašao tako što mu je kao zamenu prodao pljeskavicu od mlevene govedine, posluženu između dva parčeta tosta. Zalogaj se mušterijama toliko svideo da je Lasen nastavio i dalje da ga priprema. Navodno, nije imao vremena da razmišlja o nazivu, te je ovo jelo bilo bezimeno sve dok ga grupa veselih mornara iz Hamburga nije nazvala po sebi (mora da su bili mnogo pijani jer ko bi normalan uradio tako nešto?!) i legenda je nastala. Zvuči kao sjajna priča, ali ni ovo nikad nije dobilo ni izbliza zvaničnu potvrdu, a postoji još najmanje pet-šest verzija koje su njihovim poklonicima jednako ubedljive kao što je i ova. Bilo kako bilo, definitivno je prepoznat kao jedinstveno jelo nakon Svetskog sajma u Sent Luisu 1904, gde su se pojavili brojni štandovi sa hranom nudeći upravo hamburgere. Rasprava o tome ko je bio prvi nikada nije prestala ali je ubrzo postala irelevantna spram toga ko ume bolje da ga napravi i, što je još važnije u lovu na mušterije, ko ima bolju marketinšku priču koja ga prodaje...\nTo što nam lanci industrijske hrane uz svaki hamburger obavezno uvaljuju gazirani treš, dok tipični američki kamiondžija iz holivudskih filmova redovno stuče „six-pack“ niskoalkoholnog piva uz tri-četiri burgera, nipošto ne znači da je to alfa i omega mogućnosti i da dobar hamburger ne možemo upariti s još boljim vinom! Prvo i osnovno pravilo je da u tom slučaju ne preterujete sa salatama i jako začinjenim prelivima, jer nema sumnje da će vam kiseli krastavci ili ljuti senf zakomplikovati uparivanje sa vinom. Međutim, ako se držite umerenijeg pristupa i poželite da uživate u slojevima finih ukusa nežno pečene, kvalitetne junetine bez previše dodataka koji odvlače pažnju, nema nikakvog razloga da ne probudite čitavo obilje dodatnih aroma sjedinivši je s gutljajima nekog izrazito voćnog i laganog južnoameričkog merloa, kalifornijskog zinfandela ili dobrog prokupca. Takođe, sveži roze, u ovom slučaju najbolje polusuv, uvek je dobar izbor za praktično svako mleveno meso sa roštilja, a ukoliko hamburger volite sa puno sira, pokušajte da uz njega uparite dobar kremasti šardone koji je odležao u drvetu. Ne mora da bude skup!\nTako su po Americi počele da nastaju preteče lanaca onoga što danas nazivamo restoranima brze hrane, a čija je ekspanzija u savršenoj simbiozi upravo s hamburgerom jer je u pitanju ukusan i hranljiv obrok od mesa koji se može jeftino i brzo pripremiti, što je svojevremeno smatrano revolucionarnim dostignućem. Prvi ozbiljan takmac bio je kod nas malo poznati lanac „White Castle“ u američkoj državi Kanzas. Oni su ubrali pionirski profit ali su se isto tako i prvi suočili sa negativnim posledicama narastajućeg antinemačkog raspoloženja nacije tokom dva svetska rata, zbog čega je hamburger privremeno alternativno preimenovan u „Salisbury steak“. Oni su bili i prvi koji su smislili da u svakoj pljeskavici izbuše pet rupa, što je omogućilo ravnomernije pečenje i eliminisalo potrebu za okretanjem na roštilju, te prvi koji su 1995. počeli da prodaju sopstvene gotove, smrznute burgere da bi ih ljudi mogli sami spremiti kod kuće. Tokom dvadesetih i tridesetih godina 20. veka, nastalo je još nekoliko sličnih restorana ali su svi oni u to vreme zadržali mahom lokalni karakter, sve dok se 1940. nije pojavio danas planetarno poznati „McDonalds“ u kalifornijskom gradu San Bernandinu. Posao im je krenuo odlično i osam godina kasnije bili su spremni da u celu priču ubace svoj inovativni sistem brze usluge, koji je postavio temelje lanaca brze hrane kakve danas poznajemo. Ipak, svega toga ne bi bilo bez ekspanzije njihovog pristupa, za šta je verovatno najodgovorniji agresivni biznismen Rej Krok koji je od braće Mekdonalds otkupio franšizu i 1955. otvorio prvi istovetni restoran u Ilinoisu. Ostalo je istorija meteorskog uspeha i neograničenog širenja ovog biznis recepta širom planete, do te mere da je logo „McDonalds“ vremenom postao svojevrsni simbol globalizacije i amerikanizacije. I samo se sećamo kako su građani istočnoevropskih zemalja naivno mislili da im dolazak ovog lanca restorana označava prekretnicu u životu, slobodu, demokratiju i bolji životni standard. Ta iluzija o nadolazećim blagodetima bila je kratkog daha, ali je zato globalizam došao da ostane. U kontekstu hrane, ovo je značilo standardizovani kvalitet ponude i usluge, samo što je taj kvalitet bio malčice drugačiji od očekivanog ali je sasvim moguće i da su nam očekivanja bila prevelika. Takođe, pokazalo se da ni cena naizgled jednostavne hrane u praksi nije obavezno tako niska kao što naša logika nalaže, ali ništa zato, svaka roba i svaka moda uvek imaju svog kupca. Ipak, znajte da hamburger po sebi uopšte nije bio loš, ali naravno, sve je u sastojcima. Ono što ga je vremenom upropastilo u mašineriji brze hrane je potreba za masprodukcijom i stalnim uvećavanjem profita, što je u celu priču uvelo zamršenu priču o čudnim tehnološkim postupcima, aditivima i obilju šećera u pratećim premazima... Tako je reputacija hamburgera dotakla dno na lestvici ukusne, zdrave i poželjne hrane, sve dok ga se ponovo nisu dohvatili ozbiljni kuvari širom sveta, a na oduševljenje gurmana, izelica i hipstera svih boja. Naravno, da ni domaći teren nije ostao imun na te trendove.\nSamo, hajde da prvo definišemo šta je zapravo hamburer, kako se pravi i po čemu je drugačiji od dobre, stare, domaće pljeskavice? Umešan odabir kvalitetnog mesa je, naravno, ključna stvar i za dobre hamburgere se po pravilu uzima najbolje meso od junećeg buta i vrata, a potom se, sveže samleveno, peče da bude „medium“ ili „medium rare“ kako bi hamburger ostao dovoljno sočan i sačuvao svoje najbolje arome. U svetu visoke gastronomije, nije retko ni sresti se sa burgerom napravljenim od čistog bifteka. Gurmanski gledano, pravilo je isto kao i za pripremanje bifteka – prepeći hamburger da bude „well done“ je izvesno svetogrđe koje će vam kuvar uslišiti ako baš insistirate jer je gost uvek u pravu, ali obično ne bez izricanja neke komplikovane kletve nad šporetom. Hamburger se može peći u tiganju (u dodatnoj ili samo sopstvenoj masnoći), na otvorenom plamenu ili na roštilju, što je i najčešći slučaj. Tradicionalno se servira u hladnoj zemički, često posutoj susamom, uz dodatak zelene salate, paradajza, luka, kiselih krastavaca, kao i slanine ili listova sira (cheeseburger); dok su tipični premazi kečap, majonez, senf i čili sos. Iako se može konzumirati i natenane, u objektu restorana, hamburger je od starta projektovan kao obrok koje se jede usput, s nogu. Tome su dodatno kumovali opet lanci objekata brze hrane, koji su lansirali i popularizovali takozvani „drive-in“ restoran u kojem ne morate ni izlaziti iz kola da bi dobili porudžbinu i svakako jednako odgovoran za nešto uštede vremena u životu, baš kao i za mnoge fleke od kečapa na sedištima i poneku saobraćajnu nesreću zbog žvakanja u vožnji...\nRestoran Serendipidi je 2012. ušao u Ginisovu knjigu rekorda stavivši na meni tada najskuplji hamburger klasične veličine – „Le Burger Extravagant“, po ceni od 295 dolara, u kom se nalazi najbolja Kobe junetina, tartufi, kavijar i prepeličija jaja. Uz njega stiže i dijamantska čačkalica! Sa druge strane, jedan restoran u Mičigenu je 2009. u svoju stalnu ponudu uvrstio najveći komercijalni burger na svetu, težak neverovatnih 84,3 kilograma! Sasvim realno, nazvali su ga „Absolutely Ridiculous Burger“, za čiju pripremu je potrebno najavljivanje unapred jer traje 12 sati, a imajući u vidu pomenutu težinu mesa, ispada da mu cena od 499 dolara i nije tako strašna.\nIako je junetina suština hamburgera, u Americi postoje i brojne varijacije, te burgeri od ćuretine, piletine, te čak i od mesa noja, jelena i bizona. Razne varijacije na hamburger postoje širom sveta, te ga tako u Meksiku poslužuju bukvalno i zaista sa šunkom i zovu „hamburguesas“, dok u Japanu zemičku prave od riže i imaju zasebna imena za hamburger u zemički – „hanbaga“, dok ga kada se služi na tanjiru zovu „hanbagu“. Dodajmo i to da je 5. avgusta 2013. u Londonu napravljen prvi hamburger od laboratorijski uzgojenog mesa, dobijenog od matičnih ćelija krava...\nNego, da se vratimo aktuelnom trendu uspostavljanja hamburgera kao ultimativnog gurmanskog užitka. Ovaj je mleveni odrezak svakako zaslužio da bude više od industrijskog džanka. Zato su se mnogi vrsni šefovi kuhinja (hvala im!) dobrano potrudili da u svoje hamburgere unesu puno mašte i još više pravih sastojaka i svima dokažu da se čak i perjanica fast food-a itekako može pripremiti i tako da ne bude samo brzinski zalogaj prepečenih proteina i sumnjivih šećera, nego uzbudljiv doživljaj za nepca. Tako nije više iznenađenje da se sretnete sa gotovo artističkim kreacijama na temu hamburgera u kojima se koriste vrhunski komadi mesa, brioš, najfiniji sirevi, ručno mućeni prelivi i dodaci za koje niste ni znali da postoje. Igra i dalje traje i nema granica, niti spoznaje kakvim zanimljivim kombinacijama će nas još iznenađivati u budućnosti. Primite k znanju da ćete, ako se odlučite na ovakav gastronomski iskorak, za nešto što otkako znate za sebe smatrate potpunim bejzikom jednostavne hrane platiti višestruko više nego što ste navikli, ali vrhunski gurmanluk uvek je imao i odgovarajuću cenu. Reskirajte i odbacite predrasude!


Zimska bajka na ergeli konja - Bolja Zemlja\nZimska bajka na ergeli konja\nZima nam je došla preko noći, a velike količine padavina su nas iznenadile prošle nedelje. Pravo vreme je bilo da bilo da posetimo ergelu konja u Irigu. Zimska idila koja nas je tamo zatekla, nije nas ostavila ravnodušnim…\nStevan Sokola iz Iriga, trudi se da svoju ljubav prema konjima prenese i na svoju decu. Poseduje 7 konja, tri odrasla i 4 ponija kojima se deca, uvek, raduju. Leti se ova porodica vozi u fijakeru, a u zimskim čarolijama uživaju u sankama sa konjima.\nNaš sagovornik dao je par saveta ljudima koji bi voleli da se bave ovim poslom. Prvo, moraju da imaju određene uslove gde bi konji mogli da borave (štale), zatim da imaju uslove da pripreme hranu u toku leta, što u današnje vreme nije mala investicija. Stevan nam je objasnio da je za jednog konja potrebno 100 ari zemljišta da bi se posejao kukuruz i zob, kao i 300-400 bala sena.\nKonji nisu zahtevne životinje, a što se tiče problema sa zdravljem takože su vrlo zahvalni za održavanje.\nPrethodni tekstBio-proizvodnja: Budućnost rasadnika\nSledeći tekstVinarija koja godišnje proizvede preko milion boca vina godišnje!


Srbi tuže Amerikance zbog „Oluje“\n„Cilj nam je da dođemo do konačne istine i pravde, i utvrdimo odgovornost američke vojske i njenih generala za genocid nad Srbima u Krajini i za stradanje srpskog naroda u Hrvatskoj“, izjavio je na Saboru duhovni vođa organizacije prota Branislav Končarević.\nU SAD živi više od 20.000 Srba iz Krajine, koji su se uselili posle progona iz Hrvatske. Najviše ih je u Čikagu, Milvokiju, Rokfordu i u Kaliforniji, pišu „Večernje novosti“.\nGrupa Krajišnika, koja je registrovana u SAD pod imenom „Žrtve genocida u Krajini“, predala je Federalnom sudu u Čikagu u avgustu prošle godine tužbu protiv kompanije MPRI, koja je ratovala u Hrvatskoj. U tužbi od 40 stranica agencija američkih generala MPRI tretira se kao „učesnik u genocidu“.\nSrpsku grupu „Žrtve genocida u Krajini“ na sudu zastupaju američki advokati Entoni D’Amato, Robert Pavić, Džon Ostojić i Kevin Rodžers. Ukupna odštetu od 10,5 milijardi nastala je kao zahtev da 200.000 žrtava dobije 25.000 dolara i da se isplati pet milijardi dolara kamate od pet posto godišnje. Po američkim propisima, advokatima bi pripala trećina odštete.\n„Operacija `Oluja` bila je najveća kopnena ofanziva u Evropi od Drugoga svetskog rata. Za posledicu je imala ubistva i nehuman odnos prema Srbima, nasilno proterivanje 200.000 Srba iz njihovih vekovnih domova, pljačku i uništavanje imovine vredne stotine miliona dolara“, kaže srpski advokat Robert Pavić.\nSvedoci Milena Jović i Živka Mijić iz Čikaga tvrde da je hrvatski ministar obrane Gojko Šušak s predstavnicima MPRI u oktobru 1994. sklopio ugovor „da isteraju Srbe iz Krajine“.\n„Američku firmu MPRI osnovala su osmorica bivših oficira američke vojske 1987. godine radi davanja vojnih usluga. MPRI je već jednom odgovarala zbog počinjenih strahota na Bliskom Istoku. Krajišnici iz SAD veruju da mogu da dobiju MPRI na sudu“, kaže Aleksandar Žigić, novinar iz Čikaga koji prati ovaj slučaj.


Program reformi BiH – Kakanj-X\nPolitički komitet je bio stava da je dokument malo preambiciozan, ali nema nikakvih spornih elemenata tako da podržavaju i očekuju njegovu realizaciju Politički komitet NATO saveza razmatrao je…\nDodik: “Nisam poveo Bosnu i Hercegovinu u NATO”\nMilorad Dodik, član Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda, izjavio je će bh. entitet Republika Srpska istrajati na politici vojne neutralnosti, bez obzira na to što su bošnjačka i hrvatska strana za ulazak Bosne i Hercegovine u NATO, i…\nBh. Program reformi u Briselu\n“Misija Bosne i Hercegovine u NATO-u predala je dokument Program reformi BiH u kojem je istaknut vladin program reformi”, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa Piers Cazalet, glasnogovornik NATO-a.…\nBilo gdje da krenu Oružane snage BiH nosiće NATO uniforme\nPredsjednik SDS-a Mirko Šarović komentarisao je Program reformi koji su poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske dobili pred održavanje Posebne sjednice Narodne skupštine koju je inicirao član Predsjedništva iz Republike Srpske,…\nMinistarstvo vanjskih poslova Turske pozdravilo dogovor u Predsjedništvu BiH… Ministarstvo vanjskih poslova Republike Turske pozdravilo je dogovor koji su postigli članovi Predsjedništva BiH na…\nMatthew Field: “Dogovor Predsjedništva BiH pokrenut će reforme”\nBritanski ambasador u BiH Matthew Field pozdravio je današnju odluku Predsjedništva BiH da za mandatara Vijeća ministara BiH imenuje Zorana Tegeltiju (SNSD). Ambasador Field naglašava da se…\nJohann Sattler pozdravio odluku Predsjedništva i nagovijestio pozitivna kretanja\nŠef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini ambasador Johann Sattler pozdravio je odluku Predsjedništva BiH o imenovanju Zorana Tegeltije za mandatara Vijeća ministar BiH i slanje Programa reformi u sjedište NATO-a u Briselu.…\nAmbasada SAD pozdravila dogovor: “Nastavak partnerstva i saradnje s NATO”\nAmerička ambasada BiH podržala je odluku članova Predsjedništva BiH o usvajanju Programa reformi BiH. – Pozdravljamo dogovor koji su postigli članovi Predsjedništva kojim se postižu ključni ciljevi…\nGolić sproveden u Tužilaštvo, pacijenta ljubio ljubio po vratu i…\n63-godišnja Munevera sa svojim sestrama napravila je čuda\nPrev\tNext 1 of 5.504\nKakanj - 21 Januar\nPlanirate vjenčanje!? Nažalost, sve svadbene subote su zakazane do novembra\nSvekrva i snaha imaju isto ime i prezime, žive u ljubavi i slozi\n“Predsjedniče, premijeru i vladajuća svito! Odlazim, ali suze svojih roditelja vam nikad neću oprostiti”\nUradite pregled dok još nemate simptome: Uradi PAPA test\nOtkrio šta se desilo: Oglasio se Elvedin Hamzić kojeg su navodno otele djevojke\nNekoliko ideja za zrele dame koje žele skinuti godine: Trendi frizure s kojima ne možete promašiti\nRS se zadužila za novih 26 miliona KM spašavajući normalno funkcionisanje budžeta\nVučić o avionskoj liniji Beograd – Priština: “Nismo priznali Kosovo”\nPonos Srebrenice: Marica i Haris osmislili pametni kontejner “Smećko”\nHrvatska značajno smanjila penzije osobama koje su radile u republikama bivše SFRJ


Očuvanje muzičkog nasleđa Afrike kombinovanjem tradicionalne folk muzike sa modernim zvukom · Global Voices na srpskom\nOčuvanje muzičkog nasleđa Afrike kombinovanjem tradicionalne folk muzike sa modernim zvukom\nMuzičari stapaju arhivirane afričke folk pesme sa modernom muzikom\nPrevod objavljen 22/10/2021 18:58 GMT\nPročitajte članak na Italiano, Español, Esperanto , 日本語, English\n“Staro drveno đembe” autora dejankrsmanovic je pod licencom CC BY 2.0\nTradicionalni afrički muzički zvuk i pesme danas su ugroženi. Više od 50 godina nakon prestanka zvanične kolonijalne vlasti, nasleđe kolonijalizma i dalje ostavlja po strani mnoge tradicionalne muzičke prakse pošto kapitalizam komercijalizuje umetničku formu u čistu zabavu — umesto kulturnog oruđa za očuvanje tradicije i zajednice.\nEtnomuzikolozi su počeli da snimaju, sakupljaju i arhiviraju afričku folk muziku još 1920-tih godina, trudeći se da očuvaju i dokumentuju kulture koje nestaju. Kako navodi portal Vinyl Factory:\nIzdavačke kuće i etnolozi počeli su da snimaju muziku etničkih zajednica 1920-tih i 1930-tih godina, na samom začetku tehnologije terenskog snimanja, kada su shvatili da imaju sredstva za snimanje a ne samo prenošenje muzike izvođene u ruralnim oblastima, izvan studija.\nGlobalni Glasovi su sakupili neke primere ovih snimaka na YouTube plejlisti. Takođe, snimak Nigerian Yoruba Tribe nalazi se u prilogu.\nArhiviranje folk muzike istočne Afrike\nHju Trejsi je možda jedan od najslavnijih etnomuzikologa koji je, zajedno sa svojom ženom Barbarom Trejsi, napravio preko 35,000 snimaka afričke folk muzike u periodu između 1920-tih i 1970-tih godina. Kasnije je osnovao Međunarodnu biblioteku afričke muzike (ILAM) — najveće skladište afričke muzike na svetu koje čuva na hiljade istorijskih snimaka unazad sve do 1929. godine. Ova istraživačka ustanova se u međuvremenu posvetila proučavanju muzike u Africi.\nU novije vreme, obnovljeno je interesovanje i zalaganje među afričkim muzikolozima, istoričarima i entuzijastima za snimanje, digitalizovanje i arhiviranje tradicionalne muzike i drevnog zvuka iz domorodačkih zajednica na afričkom kontinentu. Primarni cilj je da se očuva i podrži izuzetno muzičko nasleđe koje je postalo nepristupačno. Uticaj hrišćanstva na percepciju tradicionalne muzike i pratećih praksi među domorodačkim stanovništvom, urbanizacija, sveprisutnost muzike snimane u studiju i one sa radija, kao i komercijalizacija, zajedno su doprineli propadanju afričke folk muzike.\nTabu Osusa je kenijski muzički producent, autor i direktor-osnivač organizacije Ketebul Music — neprofitne organizacije posvećene izučavanju, dokumentovanju, razvoju i promociji raznovrsne muzičke tradicije Istočne Afrike. Njegova organizacija zajedno sa fondacijom Abubilla Music Foundation započela je projekat Singing Wells pre devet godina. To je zajednički projekat koji putuje u zabačena sela širom Istočne Afrike sa pokretnim studijima za snimanje kako bi zabeležili i arhivirali tradicionalne zvuke i muziku Istočne Afrike u audiovizuelnom formatu. Ove muzičke izvedbe se potom objavljuju na njihovom portalu, na njihovom SoundCloud podkastu i na YouTube kanalu.\nZa razliku od nekih etnomuzikologa čiji snimci uglavnom imaju arhivske svrhe — što otežava pristup pesmama za muzičke producente ili muzičare kojima je cilj semplovanje ili adaptacija — projekat Singing Wells tvrdi da su odlučni da ne postanu “sakupljači fosila.” Na njihovom portalu se navodi:\nMi radimo sa muzičarima da osiguramo nastavak postojanja njihove muzičke tradicije, kako bi se ona mogla deliti sa što širom publikom i kako bi postala izvor inspiracije za nove muzičare.\nOgromni doprinos koji je Osusa kao istoričar dao muzici, ne samo kroz projekat Singing Wells nego i na projektu dokumentovanja istorije popularne muzike u Keniji tokom perioda 1946–2016, nedavno je priznat odavanjem počasti u vidu Ordena za umetnost i književnost. U avgustu ove godine, Osusa je dobio ovu nagradu koja predstavlja priznanje eminentnim umetnicima i piscima koji su dali značajan doprinos kreativnim industrijama.\nBenson Rukantabula je mladi Tanzanijac koji je pokrenuo inicijativu Tanzania Heritage Project 2012. godine sa misijom da pronađe, obnovi i podeli bogato muzičko nasleđe Tanzanije putem digitalizacije. Na taj način, on se nada da će njegov doprinos biti podržavanje i promocija savremenog kulturnog izraza koji će održavati tanzanijsku kreativnost i umetnost živom i dostupnom.\nU razgovoru za Global Post nakon pokretanja projekta na platformi Kickstarter, Rukantabula je rekao:\nNadam se da, ako ova muzika postane dostupna, naša zemlja može očuvati svoje nasleđe i inspirisati mlade tanzanijske umetnike kroz muzičko pripovedanje iz njihove prošlosti. Popularna Bongo Flava muzika koja trešti iz lokalnih noćnih klubova teško da odražava bogatu muzičku istoriju Tanzanije.\nPoruke su potpuno zbrkane… Ako digitalizujemo arhive, oni mogu saznati gde su izgubili pravi put.\nStapanje tradicionalne folk muzike sa modernim zvukom\nZahvaljujući tehnologiji, ovi snimljeni i arhivirani zvuci sada pronalaze novi život pošto moderni muzičari, DJ-evi, umetnici i muzički producenti spajaju drevne zvuke sa savremenim muzičkim konceptima.\nI baš kao i 1950-tih godina, kada su terenski snimci afričke muzike podstakli početak muzičke avangarde u Evropi, gde su producenti kao što je Henri Kauel ugradili tonske i ritmičke ideje u svoje sopstvene kompozicije, savremeni muzičari i muzički producenti pozajmljuju iz ovog istog šablona.\nOne of our favs with @SarondeMusic Ft. Waliko – Contains samples of field recordings made in Zambia & Malawi in 1952 & footage filmed by Hugh Tracey on his recording expeditions throughout Sub Saharan Africa (1939-1964)#FutureSounds 💫https://t.co/OfbeKFq9HF\n— Beating Heart (@BeatingHeart500) November 15, 2019\nJedan od naših favorita sa @SarondeMusic Ft. Waliko – Sadrži primere terenskih snimaka iz Zambije i Malavija iz 1952. i snimke koje je napravio Hju Trejsi na ekspedicijama po Podsaharskoj Africi (1939-1964)#FutureSounds [ZvuciBudućnosti] 💫https://t.co/OfbeKFq9HF\n— Beating Heart (@BeatingHeart500) 15 novembar 2019\nSaronde, projekat koji spaja drevne zvuke sa modernim muzičkim temama, započeo je muzičarski i producentski duo Kris Pedli i Oli Vud 2016. godine kada su pokrenuli svoju etiketu Beating Heart. U međuvremenu je prerastao u saradnju između poznatih muzičkih producenata iz Afrike i celog sveta radi remiksovanja starinskih terenskih snimaka iz Međunarodne biblioteke afričke muzike (ILAM).\nSaronde je do sada producirao 10 pesama koje uključuju terenske snimke folk muzike iz Podsaharskog regiona u saradnji sa raznim afričkim muzičarima.\n.@SarondeMusic have been busy working to bring Hugh Tracey's legacy into the present day. Their latest release ‘Beating Heart Origins’ samples his field recordings from Malawi, Congo & Zambia – tracks have been hyped at festivals and in Ibiza this summer. https://t.co/X0StAn1VB4 pic.twitter.com/mNmtIr5YPK\n— Beating Heart (@BeatingHeart500) August 27, 2019\n.@SarondeMusic vredno rade da nam prenesu nasleđe Hjua Trejsija. Njihovo novo izdanje ‘Beating Heart Origins’ donosi njegove terenske snimke iz Malavija, Konga i Zambije – numere su letos promovisane na festivalima i na Ibici. https://t.co/X0StAn1VB4 pic.twitter.com/mNmtIr5YPK\n— Beating Heart (@BeatingHeart500) 27 avgust 2019\nOxhala je muzički projekat portugalskog dua Marija i Luis koji spaja tradicionalne etno folk elemente sa savremenom elektronskom muzikom. Sada na svom petom albumu, duo je pod velikim uticajem drevnih ritmova sa terenskih snimaka iz iberijske, brazilske i afričke kulture.\nPesma “Laibon dance” projekta Oxhala, koja je objavljena na kompilacijskom albumu Shika Shika Presents Eco, sadrži terenske snimke naroda Masai u Keniji. Ona je postala saundtrek za film Endangered species (Ugrožena vrsta) Skota Šildsa.\nTradicionalna afrička muzika je dragulj i predstavlja osnovu na kojoj je nastala današnja muzika, ističe The Citizen, tanzanijski novinski medij.\nSa toliko raznolikosti u novim muzičkim podžanrovima — pošto je striming budućnost distribucije muzike — širok, bogat i poseban zvuk tradicionalne muzike sada postaje tajni sastojak koji modernoj muzici daje jedinstvenu teksturu kako njena produkcija postaje sve više digitalizovana.\nGlobalni Glasovi su napravili Spotify plejlistu da istaknu ponešto od ove muzike koja prevazilazi žanrove. Poslušajte je u prilogu.\nNedavne priče o D.R. Kongo\nKnjiževni pejzaž u previranju: pogled Fistona Mvanze Mužile na književnost Konga i dijaspore\nPodsaharska Afrikapre 3 nedelje\nPo mišljenju kongoansko-austrijskog autora Fistona Mvanze Mužile, frankofoni afrički autori suočavaju se sa više izazova, od kojih je prvi priroda francuske književne scene.\nCOVID-19 oživljava tmurnu istoriju medicinskih eksperimenata u Africi\nAfrika „nije laboratorija za testiranje“ za vakcinu protiv COVID-19. Debata o testiranju na ljudima u ispitivanjima govori o tmurnoj istoriji eksperimenata i eksploataciji u Africi.\n10 atletičara iz 4 zemlje na Olimpijskim igrama pod jednom zastavom: Izbeglice\n"U izbegličkom kampu, nemamo adekvatne objekte, nemamo čak ni cipele ni teretanu. Čak su i vremenski uslovi nepogodni za treniranje ..."\nPriče o birjaniju: U potrazi za poreklom birjanija\nBez obzira da li svoje poreklo ima u današnjem Iranu ili na Indijskom podkontinentu, svi se slažu da je birjani "kralj južnoazijske kuhinje".\nJedan Rus je otputovao u SAD da prati predsedničku kampanju, i evo šta je zabeležio\nIstočna & Centralna Evropa17/10/2016\nIlija Varlamov je jedan od najpopularnijih aktivnih fotografa i blogera u Rusiji. Prošli mesec je putovao kroz SAD, gde je fotografisao sve ono što bi se svidelo njegovim čitaocima kući.\nSećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih\nIstočna & Centralna Evropa10/08/2016\nKorisnici interneta u bivšoj Jugoslaviji odlučili da prekinu s govorom mržnje političke elite, i da se sete ponosnih, ali neuspešnih pokušaja u regionu da se zaustave ratovi 1990-ih.


Priveden i kažnjen – Maloletnik iz Novog Pazara vozio 146 km/h – Sandzaklive.rs\n0 4,945 1 minuta čitanja\nU okviru međunarodne akcije pojačane kontrole brzine, koja se sprovodi u 30 evropskih zemalјa koje su članice organizacije ROUDPOL, saobraćajna policija na srpskim putevima danas sprovodi akciju „Spid maraton“ u okviru koje se brzina neprekidno meri 24 sata, izjavila je Zagorka Cvetković iz Uprave saobraćajne policije.\nAkcije pojačane kontrole saobraćaja, kako je istakla, sprovodi se od ponedelјka i trajaće sedam dana, a u prva dva dana saobraćajna policija otkrila je ukupno 6.261 prekršaja prekoračenja brzine i 1.939 drugih prekršaja.\nUprkos sveobuhvatnim kontrolama i velikom broju otkrivenih prekršaja, kako je rekla, i dalјe veliki broj vozača svakodnevno ugrožava i sebe i druge učesnike u saobraćaju prekoračujući dozvolјenu brzinu kretanja vozila.\nOna je navela da je cilј akcije dosledno sankcionisanje svih vozača koji budu zatečeni u prekoračenju brzine.\nOBRT SLUČAJA TUČE NASRED ULICE U NOVOM PAZARU: Povređeni motociklista prvi udario i nožem posekao vozača automobila!\n„Čak i malo povećanje brzine drastično pogoršava posledice saobraćajne nezgode. Uspori, sačuvaj život!“, istakla je Cvetković.\nKod Novog Pazara policija je zaustavila mladića od 17 godina koji je vozio 146 km/h, gdje je ograničenje brzine kretanja 80 km/h. Maloletnik je priveden i po skraćenom postupku kažnjen.\nPolicija Novi Pazar Maloletnik automobil\nEvo koliko je danas novozaraženih u Novom Pazaru, a koliko u drugim gradovima (14.05.2021)\nI KAMEN BI ZAPLAKAO / Očeve teške suze obišle svijet: Gdje su moja djeca? Bilo ih je četvero! (Video)\nDanašnji podaci o korona virusu za Novi Pazar (14.05.2021)\nSjeničko korzo prepuno šetača (Foto)\nJEZIVO UBISTVO U NOVOM PAZARU! Sin ubio majku\nDetalji porodične tragedije u Novom Pazaru – IŠETAO IZ KUĆE SA KRVAVIM NOŽEM U RUKAMA\nNovi Pazar: Motociklista na pješačkom prelazu pokosio majku i ćerku\nNESREĆA NA PUTU KOD RAŠKE – Suvozač umro na licu mesta, tri osobe povređene\nTutinac iz Berlina – U Njemačkoj ne osjetimo da je Bajram, niti nam ko dodje, niti gdje odeš (Video)\nMuamer Hukić o svojoj supruzi – ”Vilo moja lijepa…”\nNestala žena iz Sandžaka, traže je već četiri dana – nije ponijela novčanik, ni telefon\nSve bih ja njih u sapune....\nNije mu Srbija dala Nobela nego Evropa u Koju se vi kunete a...\n"Braćo"? Ko su ta tvoja braća? IBLIS & COMPANY? Ma vi bi...\nE,ovaj je provjeren kadar,ima ogromno iskustvo na svim polji...\nTipicno za obe lika, ko krpanje za vreće. Presek fašizma sa...\nDje ste bili ranije sa objavom? Trebao sam njoj uplatiti sad...\nA da nisu vidjeli vanzemaljce sa planete Starlink iz sazvežđ...


genre_facet:"[* TO *]" language:"eng" era_facet:"1914.-1918"\nPovijest 3 Prvi svjetski rat (1914.-1918.) 3 Armenci 2\nGenocid 1 Zločini 1\nCrna Gora u Prvom svjetskom ratu : zbornik radova sa Međunarodnog naučnog skupa "Crna Gora u Prvom svjetskom ratu", Cetinje, 15. i 16. oktobar 2014.. Biblioteka Kultura i istorija (Matica crnogorska)\nSilovana, iskasapljena i genocidirana Armenija : priča Aurore (Arshaluys) Mardiganian kršćanske djevojke koja je preživjela velike masakre : prvi biografski prikaz turskih zala za.... Biblioteka Genocidia\nPodručje: *-* Jezik: engleski Razdoblje: 1914.-1918\n1 Aleksandra, ruska carica 1 Balla, Tibor 1 Bebesi, György 1 Blažina, Boris 1 Borošak-Marijanović, Jelena 1 Bubreg, Gyorgyi prikaži više ... 1 Buljan, Marijan 1 Crna Gora. Ministarstvo nauke 1 Csaplár-Degovics, Krisztián 1 Despot, Igor 1 Dobrovšak, Ljiljana 1 Filipović, Ivan, povjesničar 1 Gabelica, Mislav 1 Galić, Lovro 1 Gates, Henry Leyford 1 Herman Kaurić, Vijoleta 1 Hlad, Lobel Lj. M. 1 Holjevac, Željko 1 Kardum, Livia 1 Katona, Csaba 1 Kevo, Mario 1 Kolar-Dimitrijević, Mira 1 Kota, Miroslav 1 Kovács, Lea 1 Kraker, Velimir 1 Kranjčević, Jasenka 1 Kukić, Boris, povjesničar 1 Lazić Marinković, Smiljana 1 Ljuca, Adin 1 Lukić, Anamarija prikaži manje ...\nengleski 2 hrvatski 1 češki 1 mađarski 1 srpski 1 turski\n2 Kongresi 1 Arhivski izvori 1 Dnevnici 1 Svjedočanstva\n2 Osmanlijsko Carstvo 1 Austro-Ugarska 1 Crna Gora 1 Hrvatska 1 Rusija


- Kolone vozila trenutno su na autoputu na Novom Beogradu od Sava centra, kao i u suprotnom pravcu. Gužve ima i na Autokomandi iz pravca Bulevara, dok na mostovima Gazeli, Brankovom i Pančevačkom ima vozila, ali se saobraćaj odvija normalno - kažu za "Blic" iz Beogradskog taksija.\nSaobraćajne gužve formiraju se i na Autokomandi\nOni dodaju da se na, inače frekventnim saobraćajnicama kao što su Trg Slavija i Trg Nikole Pašića, saobraćaj odvija nesmetano.\nJUTARNJI ŠPIC Najveća gužva na auto-putu\nPojačan saobraćaj na Slaviji zbog sudara, ostali delovi grada prohodni\nDrvo palo nasred ulice kod Cvetkove pijace, jutro u gradu bez većih gužvi


Tribina „Zaštita oglednih životinja – fikcija ili stvarnost“ - Feniks\nTribina pod nazivom „Zaštita oglednih životinja – fikcija ili stvarnost“, u organizaciji Doma omladine i našeg udruženja, održaće se u Tribinskoj sali Doma omladine Beograda, 9. aprila 2013. u 19.00 sati.\nNaši gosti: prof. dr sci Zoran Todorović, predsednik Bioetičkog društva Srbije i predsednik Etičkog saveta pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i dvm Ivana Lazić, savetnik za dobrobit životinja u Upravi za veterinu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, i mi, kao domaćini, pokušaćemo da damo odgovor na pitanje iz naziva tribine.\nU tekstu u nastavku dat je kratak pregled situacije u oblasti zaštite oglednih životinja zaključno za 2012. godinom.\nPregled situacije u oblasti zaštite oglednih životinja zaključno sa 2012. godinom\nU Srbiji još uvek ne postoje zvanični, statistički podaci o tome koliko se životinja godišnje koristi u ogledne svrhe. Nezvanično, to je oko 25.000. Najveći broj eksperimenata izvodi se na Vojnomedicinskoj akademiji i u Institutu za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“, Institutu za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ i u Institutu za nuklearne nauke „Vinča“. Polovina upotrebljenih životinja su pacovi, a ostalo su miševi, zečevi, zamorci, zmije, žabe, ribe, mačke, psi, golubovi, ovce, svinje, konji i majmuni. Vojnomedicinska akademija je jedina ustanova u Srbiji koja gaji pojedine vrste za ogledne svrhe i izvozi ih u okolne zemlje. U kakvim uslovima žive, kako se reprodukuju, kakvi eksperimenti se na njima vrše, kako se transportuju i kako završavaju život kada se eksperiment završi još uvek se zvanično ne zna.\nGodine 2009. stupanjem na snagu Zakona o dobrobiti životinja stvoreni su uslovi da zaštita oglednih životinja u Srbiji postane stvarnost. Zakonom je u potpunosti zabranjeno korišćenje životinja u ogledima u obrazovne svrhe u osnovnim i sredjim školama i na fakultetima, ispitivanje oružja, ratne opreme i radijacije, korišćenje životinja iz prihvatilišta (već samo iz registrovanog uzgoja), a korišćenje oglednih životinja u naučno – istraživačke svrhe je precizno regulisano. Definisano je i uspostavljanje i funkcionisanje etičkih komisija i etičkog saveta. Sve ustanove koje rade oglede na životinjama moraju da prilagode svoj rad odredbama Zakona. Svaka od njih je u obavezi da formira etičku komisiju, koju, osim zaposlenih, čine i nezavisni eksperti, veterinar i član udruženja za zaštitu životinja. Etička komisija je u obavezi da donese Poslovnik o radu.\nPravilnik reguliše uslove za upis u Registar za oglede na životinjama, sadržinu i način vodjenja tog registra, program obuke o dobrobiti oglednih životinja, obrazac zahteva za odobrenje sprovođenja ogleda na životinjama, način nege, postupanja i lišavanja života oglednih životinja, sadržinu i način vođenja evidencije o držanju, reprodukciji, prometu, odnosno sprovođenju ogleda na životinjama. U Srbiji ima 13 fakulteta koji rade oglede na životinjama, tri farmaceutske kuće i 27 instituta za naučna istraživanja. Svaka od ovih institucija mora biti registrovana u Ministarstvu za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu po propisima koje nalaže Pravilnik.\nDonošenje Zakona i Pravilnika, ratifikacija Konvencije i formiranje etičkih komisija i etičkog saveta je tek početak rada na definisanju i regulisanju stanja u oblasti zaštite oglednih životinja i uvođenje reda i kontrole. Tek kada Zakon zaživi moći ćemo da govorimo o tačnim podacima o upotrebi životinja u eksperimentalne svrhe budući da je sve što je do sada urađeno (prikupljanje podataka, zamena životinjskih modela alternativnim procedurama) zavisilo pre svega od dobre volje i entuzijazma pojedinaca. U tom smislu najveći napredak je postignut u oblasti obrazovanja kroz zamenu živih životinja alternativnim modelima. Na Medicinskom fakultetu u Beogradu su još od 2007. godine svi animalni modeli u nastavi zamenjeni softverskim alternativama.\nPošto Srbija tek počinje da se razvija u pravcu naučnog napretka, očekujemo porast upotrebe životinja u naučnim istraživanjima, ali i strogu kontrolu etičke opravdanosti ogleda.


VESTI NA DAN 13. SEPTEMBAR 2016.\nDRŽAVNO VEĆE TUŽILACA: Do kraja septembra 2016. godine Vladi Republike Srbije biće prosleđena lista kandidata za mesto Tužioca za ratne zločine\nNARODNA SKUPŠTINA RS: Poslanik podneo Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika\nVLADA RS: Doneta odluka o formiranju četiri tima za ostvarivanje prioritetnih ciljeva Vlade\nUKOLIKO SE TOKOM SUDSKOG POSTUPKA UTVRDI DA VEŠTAK IMA FALSIFIKOVANU DIPLOMU, SVI SUDSKI POSTUPCI U KOJIMA JE VEŠTAK POSTUPAO MOGU BITI DOVEDENI U PITANJE\nODRŽANA TRIBINA "PRIMENA ZAKONA O IZVRŠENJU I OBEZBEĐENJU" U ORGANIZACIJI ADVOKATSKE KOMORE BEOGRADA\nZAKON O VANPARNIČNOM POSTUPKU: Sud može javnom beležniku poveriti sprovođenje postupka za koji je po zakonu nadležan ili preduzimanje pojedinih vanparničnih radnji pod uslovima koji su predviđeni ovim zakonom.\nZAKON O RADU: Ugovorom o radu može da se ugovori probni rad za obavljanje jednog ili više povezanih, odnosno srodnih poslova utvrđenih ugovorom o radu. Probni rad može da traje najduže šest meseci.\nZAKON O PENZIJSKOM I INVALIDSKOM OSIGURANJU: Porodična penzija ne zastareva, te ukoliko je deci prestalo pravo na primanje porodične penzije, udovci mogu da nastave da je primaju i posle više godina pauze.\nIZMENE ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANJU: Studentima koji su upisali fakultete po starom planu i programu rok za završetak studija, a koji ističe 30. septembra 2016. godine, biće produžen za dve godine\nRADIONICE SKGO O PRIMENI ZAKONA O ULAGANJIMA I ULOGA LOKALNE SAMOUPRAVE U PODSTICANJU INVESTICIONOG AMBIJENTA\nPRAVILNIK O KVALITETU ŽITA, MLINSKIH I PEKARSKIH PROIZVODA I TESTENINA: Pravilnikom su jasnije određeni procenti koji moraju da budu poštovani kako bi hleb npr. poneo naziv raženi, kukuruzni ili heljdin i kako bi se na taj način...\nNEOPHODNO DONOŠENJE PRAVILNIKA ZA TRADICIONALNU I ZANATSKU PROIZVODNJU: Pravilnik bi pojednostavio i pojeftinio proizvodnju malim proizvođačima, te bi pravi domaći proizvodi mogli lakše i u većim količinama da se nađu u ponudi restorana i prodavnica\nODLUKA O IZMENAMA I DOPUNAMA ODLUKE O JAVNOM LINIJSKOM PREVOZU PUTNIKA NA TERITORIJI GRADA BEOGRADA: Odluka da kontrolori u gradskom prevozu legitimišu građane i izdaju prekršajne prijave je nezakonita smatraju advokati i Nacionalna organizacija potrošača Srbije\nNACRT STRATEGIJE KULTURNE POLITIKE: Strategija će biti izrađena do kraja 2016. godine, a njeno donošenje je preduslov za usvajanje zakona o pozorištu i o kulturnom nasleđu\nSRBIJA SPREMNA ZA OTVARANJE JOŠ SEDAM POGLAVLJA U PREGOVORIMA SA EU: Poglavlja koja mogu da budu otvorena u najkraćem roku jesu 25 i 26 koja se tiču nauke, istraživanja, kulture i obrazovanja, Poglavlje 5 o javnim nabavkama, Poglavlje 7 o intelektualnoj svojini, Poglavlje 20 koje se tiče preduzetništva i industrijske politike, kao i poglavlja 29 i 33 koja se tiču carinske unije i finansijskih i budžetskih pitanja


Ovaj snimak je uzdrmao cijelu Srbiju: Tinejdžeri imaju seksualne odnose, a dok se treća djevojka snima dok puši joint - Lifesytledom\nYou are at Home Najnovije Ovaj snimak je uzdrmao cijelu Srbiju: Tinejdžeri imaju seksualne odnose, a dok se treća djevojka snima dok puši joint\nOvaj snimak je uzdrmao cijelu Srbiju: Tinejdžeri imaju seksualne odnose, a dok se treća djevojka snima dok puši joint\nSnimka koja je obišla cijeli region seksa dva tinejdžera, a čiji jeste autor jedna djevojka koja je naizmjenično snimala njiha potom je sebe snimala dok je smotuljak jointa pušila i tvrdila da je marihuana, a sve to internetom kruži i to u proteklim danima izazvalo je brdo komentara osuđujućih.\nKako i ne bi to izazvalo lavinu komentara s obzirom da je objavljena snimka na kojoj se nalaze maloljetne osobe koje vode ljubav,a treća osoba pušti nelegalizovanu stvar,a to je maruhuana.\nRedakcija “Blic” nas je uvjerila u to da je nažalost ovaj materijal autentičan i da se neće objaviti iz razloga što je eksplicitan i da je zapravo sadržaj pornografije, a čiji su maloljetnici akteri i št bi moglo izazvati sudski spor.\nOni su u trenutku htjeli da privuku svvu pažnju na sebe i da stvore neki vid popularnosti lažne, a samo su izazvali lavinu negativnih komentara i to sve dok su njih dvoje u zanosu ljuibavnom bili,a drugarica je pušila vutru.


Foreign Policy se pita : Da li će izbiti rat na Balkanu? | Kliker.info\nForeign Policy se pita : Da li će izbiti rat na Balkanu?\nOnline magazin Foreign Policy objavio je članak pod naslovom “Da li će na Balkanu izbiti novi rat” u kojem navodi da je mir ugrožen nakon regferendumskih najava iz Republike Srpske, odnosno predsjednika ovog bh. entiteta Milorada Dodika.\n“Izgubljeni u vijestima o tome kako Rusi bombraduju pobunjenike u Siriji i vijestima o izbjeglicama koje su preplavile Blakan na putu ka Zapadnoj Evropi, u Bosni i Hercegovini raste kriza. I u ovdje, također, Rusija ima upetljane ruke. 21. novembra će se obilježiti 20. godišnjica Dejtonskog sporazuma koji je zaustavio troipogodišnji rat između Srba, Hrvata i Bošnjaka. U Dejtonu u Ohiju, specijalni američki izaslanik Richard Holbrooke ostvario je veliku političku pobjedu koja je značila kraj konflikta i postavila temelje države”, navodi autor.\n“Dejtonskim sporazumom uspostavljen je i poseban predstavnik kako bi osigurao njegovo provođenje. Do danas, Bosna i Hercegovina je rijetka uspješna priča u postkonfliktnim društvima. Godišnjica bi trebala biti vrijeme za slavlje. Nažalost, možda neće ispasti tako. Dejtonskim sporazumom stvorena su dva entiteta u Bosni i Hercegovini. Federacija u kojoj u većini žive Bošnjaci i Hrvati i Republika Srpska u kojoj većinom žive Srbi. Predsjednik ovog entiteta Milorad Dodik planira provesti referendum koji je u suprotnosti sa Dejtonskim sporazumom”, piše autor.\n“Za referendumsko pitanje je određeno: “Da li podržavate neustavno i nezakonito nametanje zakona od strane visokog predstavnika međunarodne zajednice, a posebno nametnute zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH i primjenu njihovih odluka na prostoru Republike Srpske?”. Ovakvo pitanje nameće samo jedan odgovor”, navodi online magazin Foreign Policy.\n“Referendum će dati Dodiku pokriće da insititucijama u Republici Srpskoj naredi da ne poštuju zakone države BiH, naredbe, presude i da opstruira rad Tužilaštva BiH. Ovo bi poništili 20-godišnji napredak i početak destrukcije vladavine prava u Bosni. Dok se referendum samo odnosi na sudske i tužilačke stvari, njegove destruktivne namjere bi de facto značile nezavisnost. Prijetnje referendumom se odvijaju usred oluje koju generira Dodikov neumjereni srpski nacionalizam, manjkave politike EU, ruskog uplitanja na Balkanu i opasne nespremnosti SAD-a da u BiH nadjača EU”, stoji u tekstu.\nDodik je, navodi isti izvor, tokom devet godina provodio nacionalističku retoriku, govreći ponižavajće stvari o Bošnjacima i državi Bosni i HErcegovini i govoreći kako je država privremeno formirana Dejtonskim sporazumom. KOristio je mehanizme kako bi blokirao reforme, oslabi državu koju je bolno gradila međunarodna zajednica. Dodik je napadao Upravu za indirektno oporezivanje, Elektroprijenos BiH, državne sudske i tužilačke institucije, Graničnu policiju BiH, Agenciju za istrage i zaštitu i druge državne institucije.\n“Jedini čovjek koji ima pravo otkazati dodikov referendum, visoki predstavnik Valentin inzko, drži se po strani na zahtjev. EU još uvijek treba formulirati odogovor na Dodikove posljednje prvokacije. Oni koji razumiju fragilnost Bosne i Hercegovine su zabrinuti i to s razlogom. Washington sada, ne kasnije, mora odlučiti da li e proaktivno djelovati kako bi održali Bosnu i Hercegovinu jedinstvenom ili će dopustiti Moksvi da kroji pravila. Sirija je pokazala da čekanje ima svoju cijenu koju Balkan ne bi trebao platiti”, piše na kraju teksta objavljenog u online magazinu Foreignt Policy.\nharun 26 Oktobra, 21:59\nVishal 02 Decembra, 07:07\nDuboki naklon Veležu, Olimpu, Orki,Bosni,Vrbasu i svim kiomuvlba koji nisu dosli na ovo izivljavanje kluba suorganizatora,kako u finansijsko-reketarskom tako i u organizacionom smislu (citav klub obara jedan rekord na silu)SAD I NIKAD VISE


HRT: Uspješno testiran lijek protiv migrene\nUspješno testiran lijek protiv migrene\nFarmaceutska tvrtka Eli Lilly and Co. u petak je izvijestila da su pacijenti s povremenom i kroničnom migrenom prijavili manji broj iscrpljujućih glavobolja nakon uzimanja njihova novog eksperimentalnog lijeka, u odnosu na grupu pacijenata koja je dobila placebo.\nOd migrene pati oko 40 milijuna Amerikanaca, što američki zdravstveni sustav i poslodavce (zbog izgubljenih radnih dana) stoji oko 36 milijarda dolara, izvijestila je Zaklada za istraživanje migrene. Dakle, uz zdravstvenu, migrena ima i jasne društveno-ekonomske implikacije, a zasad nema dovoljno učinkovitog lijeka koji bi uspio spriječiti epizode snažne pulsirajuće boli. Lijek galcanezumab farmaceutske tvrtke Eli Lilly jedan je od četiriju medikamenata koji bi u skoroj budućnosti mogli pomoći oko 13 milijuna pacijenata koji pate od najtežeg oblika ove bolesti.\nPoput lijekova na kojima rade farmaceutske tvrtke Amgen Inc, Teva Pharmaceutical Industries i Alder Biopharmaceuticals, galcanezumab cilja protein koji je povezan sa signaliziranjem boli - CGRP ili peptid povezan s kalcitoninom (peptidni hormon).\nPacijenti s kroničnom migrenom koji su jednom mjesečno dobili dozu od 120 mg galcanezumaba prijavili su pet "migrenskih" dana mjesečno manje, a oni koji su dobili placebo oko tri dana manje. Treba napomenuti da su pacijenti koji su sudjelovali u zadnjoj fazi studije u jednomjesečnom razdoblju prosječno dvadeset dana bolovali od vrlo jake migrene.\nAnalitičarka banke Berenberg Laura Sutcliffe kazala je da, unatoč tomu što još nisu objavljeni potpuni rezultati istraživanja, novosti iz tvrtke Eli Lilly predstavljaju dobru novost. Nada se da će novi lijek protiv migrene do 2022. donijeti globalnu prodaju u iznosu od 1,10 milijarda dolara. I Amgen Inc i Novartis u studenom su izvijestili da je i njihov rad na lijeku protiv migrene u zadnjoj fazi, a iz tvrtke Lilly kažu da će zahtjev za odobrenjem lijeka američkom FDA podnijeti u drugoj polovini 2017.


Jesen donosi nova poskupljenja hrane\nAktuelno / Štampa / Jesen donosi nova poskupljenja hrane\nObjavljeno 31.08.2012. na Dnevnik\nDatum: 31.08.2012.Izvor: Dnevnik\nMleko i mlečni proizvodi skoro svih domaćih proizvođača poskupeće za dva procenta, prerađeno voće i povrće u proseku 12 odsto, a sredstva za ličnu i kućnu higijenu od tri do osam procenata. Trgovci se ne upuštaju mnogo u objašnjavanje novih cenovnika, ističući da su ih dobili od dobavljača koji poskupljenja pravdaju skokom cena sirovina i nestabilnim kursom dinara.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Goran Knežević izjavio je da je talas poskupljenja hrane zahvatio ceo svet, „a ni mi nismo imuni“.\n„Pokušaćemo u saradnji sa Ministarstvom trgovine da intervenišemo na domaćem tržistu, ali ne treba biti veliki optimista“, istakao je on.\nProcene stručnjaka su da će cene hrane u Srbiji i dalje rasti, jer je suša prepolovila biljnu proizvodnju. Slična situacija je na tržištima u regionu, ali i šire u Austriji, Rusiji, SAD… U avgustu su već poskupele neke vrste brašna i testenina od sedam do 30 procenata, hleba i peciva između 10 i 30 odsto. Tokom leta, mleko i mlečni proizvodi poskupljivali su više puta za nekoliko procenata.\nSvetlana Glumac, direktorka koroprativnih poslova „Denjub fuds grupe“, u čijem sastavu je i „Imlek“ izjavila je ranije Tanjugu da će „Imlekovi“ proizvodi verovatno poskupeti u oktobru zbog povećanja otkupne cene sirovog mleka za dva dinara.\n„Mi ćemo cenu od 36 dinara otkupa, da bi pomogli farmerima, podići za dva dinara i to će morati da se odrazi na cenu mleka“, rekla je Glumac, ali nije mogla da precizira koliko će poskupeti u maloprodaji proizvodi Imleka.\nCena osnovne vrste hleba „sava“ od pola kilograma ograničena je vladinom uredbom do 30. septembra na maksimalnih 44 dinara za veknu. Pekari su tražili poskupljenje do 10 dinara ili 22 procenta. U tekućem mesecu poskupeli su suhomesnati proizvodi do deset odsto, neke vrste slatkiša od četiri do 13 procenata, smrzute torte i kolači između 10 i 12 odsto, bezalkoholna pića između dva i osam odsto. Poskupeo je pasulj za 20 procenata, mesne i riblje konzreve od sedam do 19 odsto.\nNovi rast cena od 20 odsto nije zaobišao ni meso, jer kako proizvođači i prerađivači mesa objašnjavaju, drastično je poskupela stočna hrana zbog suše, a i sve je manja ponuda žive stoke u klanicama. Sveže meso već je poskupelo u junu za oko 30 procenata, iako su maloprodajne marže za osnovne životne namrinice do kraja godine ograničene na 10 procenata. Pored svežeg mesa, marže su ograničene i za pšenično brašno, mleko i jogurt, ulje, šećer, slatkovodnu ribu.\nSavetnik predsednika Privredne komore Srbije za poljoprivredu Vojislav Stanković mišljenja je da u „bitku sa cenama ne treba ni ulaziti, jer iz nje niko neće izaći kao pobednik“, precizirajući da pre svega misli na primarne poljoprivredne proizvođače i potrošače.\n„To su dve kategorije stanovništva koje će biti izuzetno oštećene“, ocenio je on.\n„Juneće meso se u Srbiji prodaje za sedam do osam evra po kilogramu, što je cena u maloprodaji u gotovo svim zemljama u Evropskoj uniji, a svinjsko meso košta između pet i šest evra po kilogramu“, rekao je Stanković.\n„Na jesen nas očekuju brojna poskupljenja koja će se negativno odraziti na ionako tezak finansijski položaj većine potrošača u Srbiji. Očekuje nas vrela jesen, a i vrela zima“, upozorila je Vida.


eKapija | Colliers Crna Gora se takmiči za najbolju konsultantsku kuću u Evropi\nIzvor: bankar.me | Srijeda, 21.10.2020.| 14:55\nColliers Crna Gora se takmiči za najbolju konsultantsku kuću u Evropi\nColliers International još jednom izabran za najboljeg agenta i najbolju konsultantsku kuću za nekretnine u Crnoj Gori. Ovo priznanje stiže od svjetske akreditacione kuće "International Property Awards" kao znak izvrsnosti za profesionalce u oblasti nekretnina.\nPriznanje će biti uručeno Colliers International-u na European Property Awards onlajn virtuelnoj ceremoniji 11. decembra 2020. godine. Colliers Crna Gora će se nadmetati za prestižnu nagradu Najbolji u Evropi i to sa najboljim profesionalcima iz oblasti nekretnina za evropski region. Podsjećamo da je Colliers International Crna Gora krajem 2015. godine proglašen za najbolju konsultantsku kuću u Evropi.\nizvrsnost u oblasti nekretnina\nKoalicija 27: Nedopustivo stanje u upravljanju otpadom na sjeveru Crne Gore 26.11.2020.\nNezvjesna sudbina i finansiranje Montengro Airlinesa - Stalo servisiranje plata i tekućih troškova 26.11.2020.\nSve više pristalica uzgoja plantažnog kestena - Ulaganje isplativo, potražnja na evropskom tržištu konstantna 26.11.2020.


Vila Kozani Paralija Grčka | OLIMPIA TRAVEL AGENCY\nVila Kozani – nalazi se na 120 m od centra, a na 220 m od plaže.\nRaspolaže 1/2 i 1/3 studio apartmanima, koji su opremljeni: čajnom kuhinjom sa osnovnim posuđem,rešo od dve ringle, kupatilom, terasom, TV i klimom (klima je uračunata u cenu u sezoni od 01. Jula do kraja avgusta),van sezone klima se doplaćuje od 3 evra dnevno, u prizemlju nema klima, ima parking, WiFi, poseduje prostor za odlaganje prtljaga prilikom mejnjanja smena.\nNAČIN PLACANJA: 30% od cene aranžmana prilikom rezervacije, a ostatak : najkasnije do 15 dana pre polaska ili na rate čekovima građana do do 30.novembra 2018.god.; ili platnim karticama; ili putem administrativne zabrane do 30.novembra 2018 god.\nTags : paralija letoparalija letovanjepovoljno letovanje u paraliji\nJuly 1, 2022, 21:13


TUGA U RODNOM SELU PATRIJARHA: Meštani pale sveće u crkvi posvećenoj Irineju (FOTO) | Serbiantimes.info\nNakon teške vesti koja je pogodila meštane Vidove, zbog odlaska najvećeg čoveka u istoriji ovog kraja, ljudi tiho dolaze ispred crkve koju su u njegovu čast podigli i pale sveće.\n„Naš patrijarh, ali pre svega ujak i rođak bio je zadovoljan drvenom crkvom koju smo izgradili njemu u čast. Insistirao je da svetinja bude što skromnija i da se ne razmećemo skupim detaljima, a jedina želja bila je da se ispred crkve nadogradi trem što smo mi i učinili“, rekao je za RINU, Slobodan Кovačević njegov sestrić.\nVernici pale sveće u crkvi posvećenoj pokojnom patrijarhu Irineju / RINA\n„Rođak Dragan je poklonio ovaj plac i počeli smo da krčimo od prvog dana ovde. Preko tri – četiri metra je zemlja bila niža, dugo smo čekali dozvolu za radove jer je poljoprivredno zemljište, trebalo je dobiti papire da postane građevinsko. Patrijarh je rado prihvatio tu priču, ljudi su odmah pritekli u pomoć da daju priloge, i u trnsportu i u novcu. Građu su nam poklonile Srbija Šume sa Golije,”, rekao je Slobodan.\nPatrijarh Irinej u poseti rodnom selu Vidovi / RINA\nRadova na ovoj seoskoj crkvi prihvatio se provereni majstor, profesor Falulteta tehničkih nauka u Кragujevcu, dr Miloš Radovanović koji je do sada projktovao 12 naših crkava.\n„Crkva ima oko 90 kvadrata, pripada redu manjih, skromna i po materijalu i po svemu, ali smo se trudili da na arhitektonski i na drugi način dobije jednu finu duhovnu dimenziju kakvu zaslužuje”, izjavio je prof. dr Miloš Radovanović.\nCrkva u Vidovi, rodnom selu patrijarha Irineja / RINA\nGradnju crkve na obroncima Кablara ličnim prilozima pomogli su i predsednik Srbije, Aleksandar Vučić i član predsedništva BiH, Milorad Dodik.\nRelated Topics:SrbijaPatrijarh srpski IrinejSelo Vidova\nAMERIČKI NEONACISTA SE PRESELIO U SRBIJU: Želi da ‘pomogne lokalnoj desnici’


02.08.2018. - u povodu otvorenog upozorenja predsjednika BOSS-a Mirnes Ajanovića predsjedavajućem Predsjedništva BiH Bakiru Izetbegoviću, o pravnom putu za zabranu gradnje Pelješkog mosta kojim se namjerava blokirati jedini morski izlaz BiH u svijet | BOSS - Bosanska stranka\nNext story 03.08.2018. – u povodu obaveze predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića da sazove vanrednu sjednicu Predsjedništva BiH u povodu gradnje Pelješkog mosta protivno Konvenciji UN o pravu mora\nPrevious story 31.07.2018. – u povodu licemjernih izjava državnih zvaničnika o početku gradnje Pelješkog mosta i mirnodopskoj okupaciji Bosne i Hercegovine


Proslava desetog rođendana održana je 23. novembra u Pivnici HS u Sarajevu, u društvu partnera, saradnika i korisnika firme.\nKING ICT Sarajevo danas ima više od 20 zaposlenika – inženjeri, tehničari, prodajni predstavnici, administratori – svi zajedno doprinose uspješnim realizacijama projekata. U deset godina poslovanja firma je realizovala više od 100 sistem-integracijskih projekata s kojim je prisutna širom Bosne i Hercegovine u raznim djelatnostima: energetici, telekomunikacijama, finansijama, transportu, poljoprivredi, u privatnom i javnom sektoru.\nPrvi veliki projekat bilo je rješenje za provjeru prisutnosti vozila na tehničkom pregledu. U 156 stanica implementirana je oprema i sistem koji identificiraju vozilo i verificiraju njegovu prisutnost na tehničkom pregledu. Nakon ovog naprednog projekta uslijedio je još niz drugih u kojima je KING ICT isporučio rješenja koja su donijela niz pogodnosti firmama i ustanovama i u privatnom i javnom sektoru - od modernizacije i informatizacije poslovanja, automatizacije administrativnih procesa, informacijske i fizičke sigurnosti do transparentnosti procedura u javnim institucijama. Za TV stanicu Al Jazeera, BBI banku, Visoko sudsko i tužilačko vijeće (VSTV) i Federalni MUP izgrađeni su moderni data centri. Za Operativno-komunikacijski centar 112 instaliran je sistem video-zidova i računarske opreme kao podrška sistemu 112. U nizu projekata tehničke zaštite je video nadzor raskrsnica u ZE-DO kantonu, kao i projekat video nadzora graničnih prijelaza za potrebe BIHAMK-a.\nZa VSTV je realiziran još jedan projekat - implementiran je DLP sistem, dok je za Centralnu izbornu komisiju (CIK) isporučena aplikacija za prikaz izbornih rezultata. Platforma za nadzor uređaja i sigurnost IT sistema je implementirana za JP Autoceste FBiH. Za Policiju Brčko distrikta isporučeno je rješenje ePolicija, a za firmu Opresa rješenje e-kiosk. U Elektroprivredi HZHB implementiran je DMS sistem, u Croatia osiguranju Ljubuški rješenje za upravljanje ljudskim resursima, a u ArcelorMittal Zenica rješenje SAP ERP. Za Graničnu policiju razvijen je i implementiran softver za kontrolu graničnih prijelaza u BiH. Softver za obradu novčanih poticaja u poljoprivredi i Farmer internet portal razvijeni su i implementirani za Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH. Više projekata realizovano je za kompaniju Eronet (IAM, ESB, RM, firewall sistem…).\nKING ICT je tokom godina poslovanja stekao značajna partnerstva s renomiranim međunarodnim tehnološkim kompanijama. Upravo ta partnerstva ubrajaju se u najvažnije potvrde kompetentnosti u isporuci kompleksnih rješenja. A o kompetentnosti govore i nagrade. Na nedavnoj godišnjoj konferenciji Microsofta BiH - Partner dan 2016, KING ICT je dobio nagradu za najbolje implementirano rješenje na MS tehnologiji u BiH u protekloj godini. Radi se o implementaciji Data Warehouse i BI rješenja u Elektroprivredi BiH. Osim što je nosilac Microsoft Gold statusa, od 1.11. KING ICT je jedini HP partner s Gold statusom u Bosni i Hercegovini. Među partnerima firme su i APC, Cisco, IBM, Oracle, SAP, VMware i dr., ukupno više od 35 međunarodnih ICT kompanija.\nIzjava Adisa Pobrića, direktora KING ICT-a BiH:\n„Uspjeh kompanije na IT tržištu ne bi bio moguć bez zadovoljnih korisnika. Više od 300 firmi i organizacija iskazalo nam je povjerenje u proteklih deset godina i na tome im zahvaljujemo. Uz vrijedne zaposlenike i partnere, oni su važan točak koji pokreće KING ICT u rastu i razvoju. U prvih deset godina mnogo smo postigli svi zajedno. Želimo i dalje biti jedan od pokretača razvoja IT tržišta Bosne i Hercegovine, a to možemo jedino zajedničkim snagama, kao i do sada.“


PRIČALO SE O VELIKANIMA: A, evo ko je najbliži tome da dovede Mitrogola... - Fudbal, Evropske lige, Transferi, Reprezentacija, Top News\nHotSport»Fudbal, Evropske lige, Transferi, Reprezentacija, Top News»PRIČALO SE O VELIKANIMA: A, evo ko je najbliži tome da dovede Mitrogola…\nPRIČALO SE O VELIKANIMA: A, evo ko je najbliži tome da dovede Mitrogola…\nDarko Noveski| 2019-05-02T18:05:20+01:00\t2. maja 2019. 18:04|0 komentara|HotSport\nFulam je izgubio premijerligašku bitku i vraća se u Čempionšip, ali ta sudbina po svemu sudeći neće zadesiti Aleksandra Mitrovića.\nTim sa ‘Krejven Kotidža’ se polako priprema za povratak u niži rang, a kako bi obezbedio miran život verovatno će krenuti u rasprodaju najboljih igrača. Na spisku za odlazak je i srpski golgeter Aleksandar Mitrović.\nPrethodnih meseci pominjali su se razni timovi sa ‘ostrva’, a prednjačila su dva velikana Totenhem i Vest Hem. Ipak, kako javlja ‘Miror’, Aleksandru Mitroviću je najbliži još jedan ‘davljenik’.\nNaime, kako prestižni ostrvski list piše, trener Brajtona Kris Hjuton je odlučio da na leto napad pojača srpskim reprezentativcem. Brajton je Mitrovića želeo i u januaru, ali je Fulam tada odbio cenu od 12 miliona evra. Nema sumnje da bi nova ponuda sa ‘Ameksa’ bila daleko veća, ali je prvo potrebno da plavo-beli izbore opstanak u Premijer ligi, a blizu su toga.\nAleksandar Mitrović je ove sezone u dresu Fulama na 35 utakmica postigao 11 golova.\nTAGOVI: fulam, Aleksandar Mitrović, Brajton\nReprezentativac Srbije Marko Gudurić ostvario je novi rekord u najjačoj ligi sveta, ovog puta u pobedu Memfisa protiv Šarlota rezultatom 119:117.


Dečije Stolice i Stolovi - Cene od 3039 do 4559 din. | onLine Prodaja | Sve Za Kuću\nDečiji sto za igru i crtanje Curver CU 231588\nDečiji sto za igru i crtanje. Materijal: kvalitetna plastika. Dimenzije: 79 x 56 x 50 cm. Ploča stola se otvara. Pregrade unutar prostora ispod ploče stola.


Epilog sukoba: 22-godišnjak uhapšen nakon što je u Sarajevu autom ubio muškarca - Klix.ba\n17.8.2018. u 23:03\nZbog postojanja osnova sumnje da je počinio ubistvo u sarajevskom naselju Hrasno Brdo, pripadnici MUP-a Kantona Sarajevo uhapsili su 22-godišnju osobu inicijala B.E., dok je B.S. (1968) uhapšen zbog nasilničkog ponašanja. Nezvanično, riječ je o Enesu i Suadu Bašaliću.\nPodsjećamo, oko 16:30 sati došlo je do svađe između osoba B.S. i Ć.A. u ulici Milinkladska, općina Novo Sarajevo, a koja je privukla pažnju te je zbog toga obavještena Treća policijska uprava. Kada su pripadnici MUP-a KS došli na mjesto događaja, zatekli su službenike Hitne pomoći među kojima je bio ljekar koji je konstatovao smrt Ć.A. (1975.).\nNezvanično saznajemo da je riječ o Azemu Ćesiru.\nKako je saopćeno iz MUP-a KS, postoje osnove sumnje da je B.E. vozilom Renault Clio, registarskih oznaka J98-M-942, u namjeri da ga povrijedi udario Ć.A., koji je od zadobijenih povreda na licu mjesta preminuo.\nO navedenom je obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, koji je zajedno sa policijskim službenicima Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo, sudskim vještacima medicinske, saobraćajne i mašinske struke, izašao na mjesto događaja i rukovodio uviđajem.\nPolicijski službenici nastavljaju rad na dokumentovanju navedenog krivičnog djela, navodi se u saopćenju.\nMUP KS ubistvo Hrasno Brdo


Inženjer informatike iz Sevojna, kod Užica. Kodom se bavim od osnovne škole, gde sam i dobio Pohvalu matematičkog društva Srbije.\nEdukacija novim tehnologijama, vežbanje i praćenje trendova su ključevi kojima se pridržavam u svom radu.\nU kombinaciji sa WordPress-om i CodeIgniter-om te tehnologije mi omogućavaju izradu kvalitetnih sajtova i obostrano ostvaren interes sa klijentom.\nPotražite @digitalcreatica na Twitteru, ili me pozovite na Skype!


FOTO, VIDEO: Redak beli kengur rođen u zoo vrtu u Njujorku | Novosadski informativni portal 021\nŽivot 25.01.2021. | 10:31 > 10:32\nFoto: Youtube screenshot (VESA Channel)\nMladunče kengura u "Animal Adventure Park" rođeno je s leucizmom, retkim stanjem koje uzrokuje delimičan gubitak pigmentacije kože i krzna životinje. Za razliku od albinizma, kod ovog stanja izostaje gubitak pigmentacije u očima.\nBeba kengura kojoj su dali ime Kozmo se rodila u parku za životinje u Harperzvilu pre pet meseci, ali čuvari su je iz torbe njegove majke prvi put izvadili ovog meseca.\n"Čim smo ga izvadili iz torbe i videli da je potpuno beo osećali smo se fantastično, ali kad smo videli da ima crne oči, ostali smo u šoku. U tom trenutku nismo znali da imamo nešto što se retko viđa", rekao je vlasnik parka Džordan Peč.\nKozmo je jedini ovakav kengur koji trenutno postoji u Severnoj Americi, a da je to poznato ljudima.