Kako izgleda život sa osobom koja ima MS? - Neuronet\nHome MS Kako izgleda život sa osobom koja ima MS?\nMultipla skleroza (MS) je kompleksna bolest, koja ima mnoge simptome. Oni mogu biti različiti u različitim fazama bolesti, a u početku najčešće se javljaju slabost, trnjenje, zamućenje vida i umor. Svi ovi simptomi značajno utiču na kvalitet života osobe sa MS-om, pa je zato važno da porodica i partner imaju razumevanja i prilagode aktivnosti njenim potrebama i željama. Evo kako možete da budete najbolja podrška svom bliskom članu porodice koji ima MS.\nFizičke aktivnosti i četiri zlatna saveta\nDva najčešća simptoma MS-a su umor i problemi sa kretanjem, koji utiču na sposobnost osobe da se bavi određenim aktivnostima, poput šetnje ili vožnje bicikla. Fizičke sposobnosti pojedinca mogu da variraju u zavisnosti od forme MS-a koju imaju, stadijuma bolesti i simptoma svakog dana.\nOsobe sa MS-om mogu da osećaju vrtoglavice, nestabilnost pri hodu, zamor, ukočenost i grčenje mišića i svi ovi simptomi mogu da otežaju ili da učine kretanje neprijatnim. Zato je važno da partner ili članovi porodice sve ovo imaju u vidu kad planiraju zajedničke aktivnosti. Osobama sa MS-om možete pomoći i olakšati im život ako se pridržavate sledećih saveta:\nSlušajte ih: osobe sa MS-om najbolje znaju svoje simptome i to kako utiču na njihov svakodnevni život. Znaju svoje granice i zato je važno da ih slušate, i njih i njihove potrebe.\nManje je više: porodično usvojite ovaj pristup. Kad se vaš blizak član porodice sa MS-on ne oseća dobro i nema snagu za određene fizičke aktivnosti, usredsredite se na sitna zadovoljstva. Predložite aktivnosti koje ne zahtevaju mnogo energije ili kretanja. Na primer, umesto odlaska u bioskop, isplanirajte filmsko veče kod kuće.\nPrilagodite se: iako osoba sa MS-om možda ne želi da joj bolest diktira život, vi kao njen partner treba da se prilagodite i budete glas razuma. Ako se ne oseća dobro tog dana, odložite zakazane aktivnosti, iako ona to možda tad ne želi.\nBudite strpljivi: zbog simptoma koji utiču na koordinaciju pokreta ili razumevanje, osoba sa MS-om može se kretati, razmišljati ili govoriti sporije nego inače. Budite strpljivi i sačekajte da uradi stvari svojim tempom.\nMentalne i unutrašnje borbe\nMS na svakoga utiče različito. Za mnoge ova dijagnoza i život sa njom predstavlja veliki emotivni izazov. Osobe sa MS-om mogu da se osećaju tužno zbog svoje dijagnoze. Mogu da budu anksiozne ili depresivne ako dođe do progresije stanja. Česte su i promene raspoloženja, a oko 10 odsto osoba sa MS-om ima i tzv. pseudobulbarni afekt. To je stanje u kom osobe doživljavaju nesklad između toga kako se osećaju i kako pokazuju emocije. Na primer, mogu da se smeju u određenoj situaciji, iako im tad ništa nije smešno.\nZato da biste osobama sa MS-om pomogli da se osećaju bolje i da sačuvaju mentalno zdravlje, sledite ove preporuke:\nRazgovorajte samo onda kad su oni spremni za to: ako je neko tek saznao za svoju MS dijagnozu, možda još uvek nije spreman da priča o njoj. Ne vršite pritisak da govori o svom stanju ako ne želi. Umesto toga recite mu da ste tu uvek da ga saslušate kad poželi da razgovora o tome.\nTrudite se da vodite normalan život: iako MS zahteva prilagođavanje svih u porodici, važno je da osobu sa takvim stanjem ne tretirate kao da ništa ne može sama da uradi. Previše zaštitnički stav joj neće biti od pomoći, pa se trudite da vodite normalan život pružajući podršku osobi sa MS-om kad god joj je potrebna.\nIzbegavajte „toksičnu pozitivnost“: to je stanje kad pojedinci nastoje da budu pozitivni sve vreme, čak i u situacijama koje bi većinu rastužile ili naljutile. Tako se stvara pritisak, pa osobe sa MS-om mogu da prikriju kako se zaista osećaju. Iako u teškim situacijama treba tražiti pozitvne stvari, važno je ne bežati od istine i otvoreno razgovarati o poteškoćama.\nAktivno slušajte: sve što nam je nekad potrebno jeste da nas neko sasluša, posebno u teškim situacijama. Zato kad razgovarate sa svojim bliskim članom porodice koji ima MS imajte to u vidu. Slušajte ga i umesto da dajete savete, postavljajte pitanja ili se samo složite sa njim da mu jeste bilo teško u poslednje vreme, ali da će i to proći.\nMS i intimnost\nSve osobe sa MS-om ne moraju da imaju problem sa intimnošću i seksualnim životom, ali to stanje svakako može da utiče i na ovaj aspekt odnosa. MS može doprineti problemima intimnosti zbog sledećih stvari:\npromena u nervnom sistemu koje menjaju seksualnu funkciju ili osećaj\nfizičkih simptoma koji indirektno utiču na seks, kao što su umor ili slabost mišića, ili emocionalnih faktora, poput anksioznosti i zabrinutosti za sliku tela.\nAko dođe do ovih poteškoća, važno je da iskreno razgovarate sa partnerom bez osude. Možete da potražite i stručnu pomoć, kako biste lakše našli rešenje i nastavili normalan život.\nVeza ili život sa osobom koja ima MS predstavlja izvor sreće i zadovoljstva, isto kao i sa osobama koje nemaju ovo stanje. Kad nekog volite, tu ste uvek za njega. Ako vaš partner ima MS, važno je samo da imate razumevanja i da prilagodite zajedničke aktivnosti novonastalim okolnostima. Budite strpljivi, prilagodite se i pružite mu podršku.\nPrevious articleMS i bol u leđima: 8 razloga zašto se javlja\nNext article7 najvećih mitova o multiploj sklerozi


Poslao: 16 Jan 2013 21:50\nKoristim Freemake Video.\nSpojim vise videa u jedan i bude mi veliki fajl jer nastojim radi kvalitetene ne ici ispod 800 kbps bit rate za video.Fajl mi bude prevelik napr. 1000MB. i to Mp4.\nOnda bi ja to smanjila ali bez ponovog konvertovanja, kao sto virtual Dub moze, ali ovaj ne ce da radi s mp4.\n1.ima li neki slican program koji radi slicno kao virtual dub ali sa mp4?\n(ima quick Time player,kaze Google i on smanji u pola.Nisam probala .)\n2. da li jje ista stvar uraditi odmah veliku kompresiju, t.j smanjiti izlazni fajl na zeljenu velicinu,\nuraditi ga prvo velikog s boljom kvalitetom pa onda komprimirati s nekim programom koji ga minimalno 'osteti' kod smanjivanja..\n(jesam li sad zakomplicirala pitanje) ?\nPoslao: 16 Jan 2013 22:24\nPa ni virtualdub nemoze da smanji fajl bez rekompresije, moze ga samo iseci na vise delova bez rekompresije.\nZnas kako, nemoze i kvalitet i mali fajl za jedno se moras odluciti ako si u programu obelezila 2 pass kompresiju anda je to skoro pa maksimum koji se moze izvuci za dati bitrate\npostoje programi za mp4/mkv kompresiju koji mozda imaju vise opcija ali su dosta slozeni i treba ih znati podesiti a i vreme kompresije je dosta dugo a kvalitet ce ti mozda neznatno biti bolji...po meni neisplativo\nPoslao: 16 Jan 2013 22:49\nDaniel83 ti je odgovorio na prvo pitanje a ja ću na drugo - što manji broj rekompresija to bolje. Tj. bolje odmah kompresovati u željenu veličinu nego kompresovati u veći fajl a zatim taj veći fajl u manji jer se sa svakom rekompresijom gubi kvalitet bez obzira koliki bitrejt koristiš.\nTakođe, uvek koristi dvoprolaznu kompresiju kada želiš fajl određene veličine. Na taj način ćeš izvući maksimalan kvalitet za ta podešavanja.\nPoslao: 17 Jan 2013 01:50\nDobro poslusacu vas , ali mi 2 prolaza dugo traje..nekad mi 1 prolaz ide 2 sata.Imam velike fajlove.\ni jos mi ktome kompjuter ode na spavanje jer mu je prevruce i ostavi posao upola nedovrsen..\n(zagrijava mi se laptop i onda se naprosto ugasi i konverziju mogu jovo na novo..zato sam kratila na 1 prolaz..)Ali eto ipak ste mi lepo i mnogo objasnili..no svaki mi je fajl razlicit i stalno moram misliti kako cu sad ..uskladiti velicinu i kvalitetu..\nPoslao: 17 Jan 2013 02:07\nSacu ti ja onako razumljivo objasniti zasto su bitna 2 prolaza.\nUkratko to sa radi radi sto bolje preraspodele zadatog bitratea.\nKada radis dva prolaza onda privi prolaz sluzi da se osmotri stanje "na terenu" i da se vidi gde treba zakrpiti sa vise bitratea a gde sa manje jer statcnim scenama treba manje bitratea nego dinamicnim, tako da ce enkoder nakon prvog prelaza (osmatranja) znati gde treba uloziti manje a gde vise i sve to da se tako dragoceni bitratei nebi trosili gde netreba.\nKada ides sa jednim prelazom tada nema tog prvog "osmatranja" na nacin kao kod 2 prolaza pa ni preraspodela nije bas najbolja.\nTakodje kod 2 pass konverzije izlazna velicina fajla je uvek jednaka ili bliska zadatoj, to ti ono kad u Auto Gordian Knotu (koji uvek radi 2 pass) kazes treba mi 700mb velicina fajla i to tako i bude dok kod programa koji rade samo 1 pass konverzije zna dosta da omasi izlaznu velicinu fajla upravo zato jer radi bez prethodnog saznanja to jest prvog prelaza pa radi "otprilike"\nuf al sam ga sad smuljao i iskarikirao, al bitno da se razume Teorija je inace znatno slozenija\nMeni je stvarno zao zbog tog pregrevanja al sta da se radi, konverzije opterecuju racunar maksimalno i tu se nista nemoze\nPogledah sad na googleu neko strucnije objasnjenje za 1pass i 2pass, nadjoh na VideoMajstor forumu nesto, uglavnom, covek je reko isto sto i ja samo strucnijim jezikom a ja onako narodskim jezikom :\nTo je običan, najjednostavniji metod enkodiranja. Codec odjednom obavlja video kompresiju. Ovaj način enkodiranja je jednostavan ali ima dosta nedostataka. Codecu je svaka sledeća scena potpuno nepoznata i codec ne zna na kojim scenama treba da štedi a na kojima da troši bitrate. Zbog toga se bitrate raspoređuje na loš način pa se na kraju dobije video sa primetnim nedostacima i ružnim pojavama na slici. Kod videa rađenog jednoprolaznim ekodiranjem često se primećuje "muljanje" slike u složenim scenama i često se pojavljuje blocking (pojava krupnih kvadratića na slici).\nJednoprolazno enkodiranje se mora koristiti samo pri video capturingu tj. pri snimanju i kompresovanju uživo jer tada video pristiže do codeca samo jednom pa ne postoji mogućnost drugog prolaza.\nDvoprolazno enkodiranje (Two-pass)\nPri dvoprolaznom enkodiranju, najpre se mora obaviti PRVI PROLAZ u kojem codec ne stvara video zapis već analizira video i zapisuje rezultate analize. Nakon prvog prolaza, codec obavlja DRUGI PROLAZ u kojem vrši enkodiranje i pri tome koristi rezultate analize koje je zapisao pri prethodnom prolazu. Podaci o analiziranom videu pomažu codecu da na najbolji mogući način rasporedi zadani bitrate i da za svaku scenu izabere najbolju tehniku kompresije. Dvoprolaznim enkodiranjem postiže se oko 30% bolji kvalitet videa i izbegavaju se mnoge ružne pojave na slici (pojava kvadratića i muljanje u pojedinim scenama). Dvoprolazno enkodiranje je najoptimalniji tj. najbolji metod kompresovanja.\nDvoprolazno enkodiranje je ključno da bi VBR metod bio pravilno upotrebljen!\nSvi koji su upućeni u video kompresiju uvek rade dvoprolazno enkodiranje!\nPoslao: 17 Jan 2013 11:17\nOvo objašnjenje može da se primeni na Divx/Xvid kompresiju i H.264 kompresiju kod Freemake. Međutim, kada se direkno koristi x264.exe ili neki malo bolji GUI to nije baš 100% tako.\nx264 nudi jednoprolazni CRF mod koji je u potpunosti VBR metod kompresije. Pri istoj veličini fajla i istim podešavanjima daje isti, čak i malo bolji kvalitet u odnosu na dvoprolaznu kompresiju. Problem je samo što se ne može predvideti koliki će biti izlazni fajl, tj. bitrejt. Freemake ne podržava ovaj metod kompresije.\nPoslao: 17 Jan 2013 16:25\nHvala daniel, tvoj odgovor je meni blizi i lepo si mi to objasnio , lepo 'narodski' i jednostavno.\nsad mi je jasno zasto mi je vise puta izlazna datoteka veca nego sam ja rekla.\nNaravno posle ovog objasnjenja cu svakako raditi 2 prolaza.\nzasada se drzim Freemake-ra\nposebno instaliranje kodeka(H264.exe) i rad s njimje 'visa nauka' za mene.\njos bi rado naucila kako jednostavno podesiti konfiguraciju konvertiranja a da to bude s divx\nnetko je spomenuo jednom (youtube i kompresija na VD) da voli raditi sa divx kodekom jer su fajlovi manji..\nja sam jedino zametila da video koji je konvertiran iz DVD u avi sa divx je mnogo jasniji, nekako mi izgleda bolje..mozda je ta osoba i znala bolje raditi konvertovanje...\npitanje: kako da kazem Freemake da upotrebi divx\ni da li ga ja moram imati posebno instaliranog\n(uh jedva sam odinstalirala citav paket meni nepotrebnih programcica koji su dosli kao pride kad sam instalirala divx kodek )\nPoslao: 17 Jan 2013 20:33\nnovidan :: Hvala daniel, tvoj odgovor je meni blizi i lepo si mi to objasnio , lepo 'narodski' i jednostavno.\nx264.exe se ne instalira. Dolazi zasebno ili u paketu sa GUI programima tipa MeGUI, StaxRip. Avidemux takođe koristi x264 kodek. A imaš i VFW verziju koja radi sa VirtualDub. Ta verzija se instalira, kao Divx kodek samo bez pratećih programa.\nInače, Freemake je vrlo jednostavan program za rad namenjen početnicima i ne nudi baš maksimalan kvalitet osim ako ne povećavaš bitrejt. Ako hoćeš malo bolji kvalitet tu su VirtualDub i Avidemux, zatim StaxRip i MeGUI. Za maksiman učinak - Avisynth. Ali se tu skripte pišu ručno. To je već za vrlo iskusne korisnike.\nnovidan ::jos bi rado naucila kako jednostavno podesiti konfiguraciju konvertiranja a da to bude s divx\nOvako nešto? - http://alexxandar.wordpress.com/2010/12/15/virtual.....vidivxmp3/\nnovidan ::netko je spomenuo jednom (youtube i kompresija na VD) da voli raditi sa divx kodekom jer su fajlovi manji..\nManji u odnosu na šta? H.264 kompresija će ti dati isti kvalitet uz još manji fajl u odnosu na Divx kompresiju. Doduše, ne i ako koristiš Freemake jer je kvalitet sa njim tu negde kao i sa Divx kodekom.\nnovidan ::pitanje: kako da kazem Freemake da upotrebi divx\nNikako. Freemake ne koristi VFW kodeke.\nPoslao: 18 Jan 2013 10:14\nsad ide hvala Ilindan-u!\n1.za link -cisti divx kodek bez dodatnih programa)\n2. za pojasnjenje o konverziji i kvaliteti sa H264 i Divx kodekima,\n( pa cu zasad ostati kod Freemake i H264 i 2prolaza )\n3.za link gde je tako jednostavno objasnjen rad sa VD-2prolaza ,\ni da moze otvarati i druge fajlove osim avi-a\n(pa cu se cak i ja usuditi opet koristiti Virtual Dub.\na da li mogu u VD otvoriti DVD i konvertovati u na pr.mp4, ili samo u avi?\nPoslao: 18 Jan 2013 13:39\nJe li, a otkad je DIVX kodek besplatan. Mozda pre verzije 5, a i tad nisam siguran pod kojom je licencom nudjen. Verzija 5 je imala mogucnost koriscenja kodeka besplatno, ali uz instalaciju adware Gain Gator-a, bez koga nije ni hteo da radi. Tako da nisam siguran da je to sto je ilidan ponudio legalno.\nOvaj topic je pregledan 23537 puta\nUkupno su 872 korisnika na forumu :: 55 registrovanih, 11 sakrivenih i 806 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: amaterSRB, arzak, Belac91, Bubili, cavatina, darkangel, Denaya, doklevise, Dorcolac, Duh sa sekirom, DVC virus, Džordžino, ekozelj, FOX, HrcAk47, ikan, ILGromovnik, kaptain, ladro, ljuba, Lord Nem, mercedesamg, mikki jons, Milos ZA, miodrag, misa2, Mixelotti, moldway, mr.mudri, MrNo, nenad81, nextyamb, nuke92, panonski mornar, panzerwaffe, pceklic, pedja.st, proka89, Qwertyuio, raskoljnikov, Rocker, Romibrat, S2M, Sale.S, Sirius, solic, Sr.Stat., Stoilkovic, TITAN DUDIN JARAN, Trpe Grozni, Van, vathra, Voja1978, vranjanac29, vukdra


Dragoljub Draža Mihailović | Arhiv Znaci\nZa ovaj pojam je pronađeno 195 hronoloških zapisa, 488 dokumenata i 33 fotografija.\n11. 5. 1941 Na Ravnu goru se sklonio generalštabni pukovnik bivše jugoslovenske vojske Draža Mihailović, sa 26 oficira bivše jugoslovenske vojske, i odmah otpočeo da se povezuje sa predstavnicima buržoazije i sa izbegličkom vladom Kraljevine Jugoslavije u inostranstvu, u cilju očuvanja pozicija buržoazije u novonastaloj situaciji. Istovremeno je obrazovana Komanda četničkih odreda jugoslovenske vojske.\n0. 7. 1941 GŠ NOP odreda Jugoslavije naredio Štabu Valjevskog NOP odreda da stupi u vezu sa četnicima Draže Mihailovića i učini da dođe do sporazuma o saradnji u borbi protiv okupatora. Pokušaji Štaba Valjevskog NOP odreda ostali su bez rezultata.\n0. 8. 1941 U s. Planinici (kod Mionice) četnici, pod rukovodstvom Draže Mihailovića, mučki napali jedan vod Valjevskog NOP odreda, ubili dva, ranili nekoliko a zarobili više partizana.\n5. 9. 1941 U Beogradu, na sastanku između Milana Nedića i predstavnika Draže Mihailovića zaključen sporazum o zajedničkoj akciji radi uništenja partizana i -uspostavljanje reda i mira u zemlji-, o pomaganju stvaranja četničkih jedinica u Bosni i Crnoj Gori, o obostranoj izmeni predstavnika Nedićeve i Mihailovićeve komande, kao i o potrebi da se o tome sporazumu obavesti nemački zapovednik, kako ne bi dolazilo do sukoba između njih i četnika.\n8. 9. 1941 U s. Belanovici (kod Aranđelovca) delovi 1. šumadijskog NOP odreda zarobili Nedićevog p. pukovnika Olujića, kod koga je pronađen tekst sporazuma između Draže Mihailovića i Nedića o zajedničkim akcijama protiv NOP odreda.\n8. 9. 1941 U Beogradu predstavnici NOP-a i izaslanici četničke organizacije Draže Mihailovića vodili pregovore o mogućnostima zajedničke borbe protiv okupatora. Četnici su nastojali da partizane odvrate od akcije. Sporazum nije postignut i pregovori su prekinuti, s tim da se nastave na terenu.\n9. 9. 1941 Obaveštajna služba V. Britanije na Bliskom istoku uspostavila radio-vezu sa komandantom četničkih odreda u Jugoslaviji Dražom Mihailovićem.\n19. 9. 1941 U s. Struganiku (kod Valjeva) održan sastanak između komandanta GŠ NOP odreda Jugoslavije Josipa Broza Tita i komandanta četničkih odreda pukovnika Draže Mihailovića. Pod izgovorom da još nije vreme, Draža Mihailović odbacio predlog Josipa Broza Tita o zajedničkoj borbi partizana i četnika protiv nemačkog okupatora. Jedino je došlo do usmenog sporazuma o nenapadanju i o -lojalnom- ponašanju četnika prema partizanima.\n0. 10. 1941 U Čačku, na osnovu sporazuma između VŠ NOP odreda Jugoslavije i Draže Mihailovića, formiran zajednički partizansko-četnički Operativni štab. Pod njegovu komandu stavljeni: delovi Čačanskog i Kraljevačkog NOP odreda, Jelički četnički odred i četnici pod komandom generala Ljube Novakovića. Štab rukovodio jedinicama pri napadu na Kraljevo.\n0. 10. 1941 U štab Draže Mihailovića, komandanta četničkih odreda, stigli majori bivše jugoslovenske vojske Zaharije Ostojić i Mirko Lalatović i engleski kapetan Hadson. Poruka komande za Bliski istok koju je doneo kapetan Hadson, glasila je: -Jugosloveni treba da se bore za Jugoslaviju, a ne da se borba pretvori u pobunu komunista za Sovjetsku Rusiju-.\n10. 10. 1941 Delovi Kraljevačkog i Čačanskog NOP odreda sa četnicima Draže Mihailovića izvršili drugi napad na Kraljevo, prodrli u grad i posle oštrih uličnih borbi se povukli na polazne položaje.\n11. 10. 1941 Delovi Kraljevačkog i čačanskog NOP odreda sa četnicima Draže Mihailovića izvršili drugi napad na Kraljevo, prodrli u grad i posle oštrih uličnih borbi se povukli na polazne položaje.\n15. 10. 1941 Draža Mihailović naimenovao Đorđija Lašića,. majora bivše jugoslovenske vojske, za komandanta svih četničkih snaga u Crnoj Gori, a kapetana Pavla Đurišića za komandanta četničkih snaga na teritorije srezova Berane, Andrijevica, Bijelo Polje, Pljevlja.\n15. 10. 1941 Draža Mihailović, u svojstvu komandanta četničkih odreda jugoslovenske vojske, obrazovao Komandu četničkih odreda za Crnu Goru, a u Bosnu, Hercegovinu, Liku, Gorski kotar i Kordun uputio grupe oficira da rade na formiranju novih i učvršćenju postojećih četničkih jedinica radi borbe protiv NOP-a.\n20. 10. 1941 Vrhovni komandant NOP odreda Jugoslovije Josip Broz Tito uputio komandantu četničkih odreda jugoslovenske vojske Draži Mihailoviću predlog za sporazum o vođenju zajedničke borbe protiv okupatora. Predlog je formulisan u 12 tačaka.\n0. 11. 1941 Vlada V. Britanije i vlada SSSR-a se saglasile: zajedničkim merama postići da se partizani i četnici pomire radi borbe protiv okupatora i da se partizanske jedinice potčine komandantu jugoslovenske vojske u otadžbini Draži Mihailoviću.\n0. 11. 1941 U okolini s. Brajića (blizu Ljiga) četnici Draže Mihailovića streljali 17 lekarki i bolničarki i 16 boraca iz Posavskog i Kosmajskog NOP odreda, većinom ranjenika, upućenih u bolnicu na oslobođenoj teritoriji.\n6. 11. 1941 GŠ NOP odreda za Srbiju izdao proglas narodu Srbije o izdajničkom radu Draže Mihailovića.\n7. 11. 1941 Između Kraljeva i Čačka četnici Draže Mihailovića mučki napali posadu i prateći vod partizanskih tenkova, ubili komandira tenkovske čete i zaplenili jedan tenk (drugi je, po sporazumu, bio kod četnika). Na isti način četnici preoteli i partizansku bateriju.\n7. 11. 1941 Četnici Draže Mihailovića predali ultimatum Štabu Čačanskog NOP odreda: da se do 16 časova partizanska posada Čačka preda sa celokupnim naoružanjem, u protivnom će grad staviti pod artiljerijsku vatru. Pošto je Štab Čačanskog NOP odreda odbacio ultimatum, oko 1.500 četnika je napalo grad. Delovi Čačanskog NOP odreda, pošto su preoteli artiljerijsku bateriju i jedan tenk, u ogorčenoj borbi koja je trajala do 3 časa po ponoći, razbili su napadače, zarobivši oko 400 četnika i zaplenivši 4 mitraljeza, 4 p. mitraljeza, veći broj pušaka i dr.\n8. 11. 1941 Kopaonički NOP odred, posle oštre borbe protiv četnika Draže Mihailovića, ponovo zauzeo Rašku.\n12. 11. 1941 Povodom izdaje četnika Draže Mihailovića napredne žene Čačka izdale proglas pozivajući sve rodoljubive žene da se zbiju u jedinstveni front protiv okupatora.\n13. 11. 1941 U Londonu, izbeglička vlada Kraljevine Jugoslavije molila vladu V. Britanije da od vlade SSSR-a traži da se partizani Jugoslavije potčine komandantu jugoslovenske vojske u otadžbini [Početkom novembra je izbeglička vlada Kraljevine Jugoslavije Komandu četničkih odreda jugoslovenske vojske preimenovala u Komandu jugoslovenske vojske u otadžbini.] Draži Mihailoviću.\n13. 11. 1941 Izbeglička vlada Kraljevine Jugoslavije je naredila svome poslaniku u SSSR-u da od vlade SSSR-a traži da ona zahteva da se partizani Jugoslavije potčine komandantu jugoslovenske vojske u otadžbini Draži Mihailoviću.\n13. 11. 1941 U s. Divcima (kod Valjeva) komandant jugoslovenske vojske u otadžbini Draža Mihailović vodio razgovore sa nemačkim šefom upravnog štaba komandanta Srbije dr Georgom Kislom, i obećao mu da će četnici voditi borbu protiv partizana a neće pružati otpor nemačkim trupama.\n16. 11. 1941 VŠ NOP odreda Jugoslavije obavestio GŠ NOP odreda Hrvatske o izdaji Draže Mihailovića, koji je otvoreno stupio u borbu protiv NOP odreda.\n16. 11. 1941 Komandant jugoslovenske vojske u otadžbini Draža Mihailović izdao proglas u kome obaveštava da je postavljen za komandanta celokupne -jugoslovenske vojne sile na okupiranoj teritoriji kraljevine Jugoslavije-, da se svi -naoružani pokreti- stavljaju pod njegovu komandu i da će ih on voditi prema zakletvi položenoj kralju.\n17. 11. 1941 U Kujbiševu poslanik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije zatražio od vlade SSSR-a da interveniše kod jugoslovenskih partizana da se potčine komandantu jugoslovenske vojske u otadžbini Draži Mihailoviću.\n17. 11. 1941 U Kairu održan sastanak između generala Ilića, zastupnika vrhovnog komandanta jugoslovenske kraljevske vojske i ministra Litltona, predstavnika britanske vlade na Srednjem istoku: razmatrano pitanje slanja pomoći četnicima Draže Mihailovića.\n17. 11. 1941 VŠ NOP odreda Jugoslavije pismom upoznao Izvršni odbor OF o izdajstvu Draže Mihailovića u Srbiji i dao uputstva za sprečavanje sličnih događaja u Sloveniji.\n18. 11. 1941 U Kujbiševu, ambasador V. Britanije tražio od vlade SSSR-a da se partizani Jugoslavije stave pod komandu komandanta jugoslovenske vojske u otadžbini Draže Mihailovića.\n18. 11. 1941 U Čačku održan sastanak između delegacije VŠ NOP odreda Jugoslavije i delegacije komandanta jugoslovenske vojske u otadžbini Draže Mihailovića u cilju likvidiranja nesporazuma i sukoba između četničkih i NOP odreda. Član VŠ NOP odreda Jugoslavije Aleksandar Ranković je izneo predlog za sporazum. Pošto predstavnici Draže Mihailovića nisu imali ovlašćenje za potpisivanje sporazuma, delegacije su se razišle.\n20. 11. 1941 U Čačku, na sastanku delegacije VŠ NOP odreda Jugoslavije i predstavnika komandanta jugoslovenske vojske u otadžbini Draže Mihailovića, potpisan sporazum koji je predviđao: obustavu svih neprijateljstava do 12 časova 21.XI tekuće godine; upućivanje svih snaga u borbu protiv okupatora i narodnih izdajnika; puštanje svih zarobljenika; obrazovanje mešovite komisije koja će utvrđivati uzroke sukoba, krivice i zločinačka dela; obrazovanje mešovitog ratnog suda; lica koja su dobrovoljno prešla na jednu ili drugu stranu mogu ostati gde su; zajedničkim snagama razoružati svaku grupu koja bi bila protiv jedne ili druge strane; saradnju u operacijama i održavanje novog sastanka delegacija.\n24. 11. 1941 U Kujbiševu, britanska vojna misija podnela vladi SSSR-a memorandum, zahtevajući da se partizani Jugoslavije hitno potčine komandantu jugoslovenske vojske u otadžbini Draži Mihailoviću, koga vlada V. Britanije smatra jedino mogućim vođom otpora u Jugoslaviji.\n25. 11. 1941 Generalni sekretar KPJ Josip Broz Tito uputio telegram Kominterni povodom vesti Radio-Moskve da je Draža Mihailović vođa svih snaga pokreta otpora i da vodi borbu protiv okupatora.\n26. 11. 1941 VŠ NOP odreda Jugoslavije izdao saopštenje povodom poraza nedićevaca i četnika Draže Mihailovića na pl. Rudniku, u borbi protiv NOP odreda.\n28. 11. 1941 Ministar inostranih poslova V. Britanije uputio pismo predsedniku izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije: obećava pomoć četnicima ako bi ovi držali front sa partizanima, pod komandom Draže Mihailovića, jer je od najveće važnosti da obe vlade učine sve da se u Jugoslaviji održi ujedinjeni front svih patriota.\n30. 11. 1941 Na Ravnoj gori održano savetovanje četničkih komandanata na kome je komandant jugoslovenske vojske u otadžbini Draža Mihailović govorio o vođenju borbe protiv partizana i o legalizaciji četničkih odreda kod okupatora.\n1. 12. 1941 VŠ NOP odreda Jugoslavije uputio Glavnom štabu NOP odreda za Hrvatsku obaveštenje o izdajničkom radu Draže Mihailovića ističući potrebu za pojačanom budnošću prema izdajničkim elementima.\n27. 12. 1941 Vlada V. Britanije stavila na raspolaganje izbegličkoj vladi Kraljevine Jugoslavije: 6 radio-stanica, 100 tona ratnog materijala, 75.000 dolara i 100.000 engleskih funti u zlatu, da se sa Malte uputi kao pomoć Draži Mihailoviću.\n1. 2. 1942 OK KPJ za Valjevo izdao proglas o izdajničkom radu Nedića, Ljotića, Pećanca i Draže Mihailovića, pozivajući narod da stupa u NOP odrede.\n2. 2. 1942 GŠ NOP odreda za Hrvatsku uputio pismo političkim komesarima Grupe NOP odreda za Liku, Kordunaškog i Primorsko-goranskog NOP odreda. U njemu raskrinkava neprijateljsku politiku izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije prema NOP-u i vezu ove vlade sa Dražom Mihailovićem; postavlja zadatke: kritikovati izbegličku vladu, raskrinkavati izdajnički rad domaćih kvislinga i uvlačiti domobrane i hrvatske mase u NOB.\n12. 2. 1942 Predsednik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije uputio svome poslaniku u Vašingtonu telegram: netačno ga obaveštavajući da Draža Mihailović već deset meseci vodi borbu bez ičije pomoći, on mu naređuje da predsedniku SAD Franklinu Ruzveltu izloži teško stanje četnika i zatraži pomoć.\n16. 2. 1942 Draža Mihailović uputio potčinjenim jedinicama direktivu u kojoj ističe da su emisije Radio-Londona o pomirenju s komunistima -naše lukavstvo da bi komuniste uništili. Objavite javno narodu da nas Englezi u tome potpomažu da bismo se jednom potpuno otarasili komunista-.\n0. 3. 1942 Draža Mihailović izdao saopštenje da je Moskva pozvala partizane da se stave pod njegovu komandu, ali da oni to nisu učinili. Na osnovu toga, u saopštenju se podvlači da je KPJ trockistička, da radi protiv SSSR-a i da vodi bratoubilački rat. U duhu tog lažnog saopštenja četnici su razvili propagandu protiv NOB-a i KPJ.\n0. 3. 1942 Vrhovni komandant NOP i DV Jugoslavije Josip Broz Tito uputio članu CK KPJ Moši Pijade uputstvo o otklanjanju osnovnih organizacionih i političkih nedostataka u partizanskim jedinicama Crne Gore radi uspešnije borbe protiv četnika Draže Mihailovića.\n5. 3. 1942 CK KPJ primio iz Moskve telegram od Izvršnog komiteta Kominterne, u kome ovaj kritikuje političku liniju KPJ u ustanku zbog formiranja 1. proleterske NOU brigade i zbog borbe protiv četnika Draže Mihailovića, naglašava da su zadaci NOB-a samo isterivanje okupatora i traži da CK KPJ preispita taktiku i političku liniju KPJ u NOB-u.\n6. 3. 1942 Član CK KPJ Moša Pijade izveštava vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije Josipa Broza Tita o organizovanju privremenog aerodroma u blizini Žabljaka radi prijema obećane pomoći iz SSSR-a; zatim ističe potrebu za otvorenim raskrinkavanjem izbegličke vlade i predlaže da Radio-Moskva otpočne kampanju protiv četnika Draže Mihailovića.\n14. 3. 1942 Vrhovni komandant NOP i DV Jugoslavije Josip Broz Tito naredio Štabu Durmitorskog NOP odreda da se sve snage na sektoru Kolašina stave pod jedinstvenu komandu radi uspešnije likvidacije tamošnjih četnika Draže Mihailovića.\n30. 3. 1942 U Londonu održana konferencija predstavnika vlade V. Britanije i izbegličke: vlade Kraljevine Jugoslavije na kojoj je odlučeno da se četnicima Draže Mihailovića, vazdušnim putem, uputi 200 tona ratnog i drugog materijala.\n0. 4. 1942 Povereništvo CK KPH za Slavoniju izdalo proglas stanovništvu Slavonije: obaveštava ga o situaciji u zemlji, o radu ustaša i Draže Mihailovića; poziva ga da se svim silama odupre okupatoru i domaćim izdajnicima.\n8. 4. 1942 VŠ NOP i DV Jugoslavije obavestio GŠ NOP i DV za Crnu Goru i Boku o vojnopolitičkoj situaciji u zemlji i naredio da se preduzmu potrebne mere u cilju razbijanja četnika Draže Mihailovića.\n20. 4. 1942 Predsednik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije ponovo tražio da ministarstvo inostranih poslova V. Britanije izdejstvuje kod vlade SSSR-a da se partizani stave pod komandu Draže Mihailovića.\n23. 4. 1942 Vrhovni komandant NOP i DV Jugoslavije Josip Broz Tito uputio u Moskvu depešu u kojoj oštro protestuje zbog emisije Radio-Londona koje popularišu Dražu Mihailovića i njegove četničke formacije kao borca protiv okupatora, pa traži da radiostanica -Slobodna Jugoslavija- popularise VŠ NOP i DV Jugoslavije i borbu partizanskih jedinica.\n24. 4. 1942 Od 30. marta do 24. aprila britansko vazduhoplovstvo, u 13 navrata, sa baza iz severne Afrike, dopremilo Draži Mihailoviću zlato, radio-uređaje, oružje, municiju i drugo.\n4. 5. 1942 Draža Mihailović uputio predstavku izbegličkoj vladi Kraljevine Jugoslavije s molbom da V. Britanija -ne buni narod na oružanu borbu protiv Nemaca i Italijana, jer bi to u sadašnje vreme uništilo naše odrede-.\n6. 5. 1942 U Londonu predstavnik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije tražio od predstavnika vlade V. Britanije da odobri saradnju četnika Draže Mihailovića sa italijanskim okupacionim vlastima u Dalmaciji, Hercegovini i Crnoj Gori. Vlada V. Britanije to nije odobrila.\n14. 5. 1942 Predsednik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije uputio verbalnu notu vladi V. Britanije zahtevajući da britanska propaganda ne podstiče Dražu Mihailovića i narod na opšti narodni ustanak.\n15. 5. 1942 Ministar inostranih poslava V, Britanije Antoni Idn obavestio predsednika izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije da će vlada V. Britanije i dalje pružati materijalnu i drugu pomoć Draži Mihailoviću.\n16. 5. 1942 Vlada SAD, na ime pomoći Draži Mihailoviću, stavila izbegličkoj vladi Kraljevine Jugoslavije na raspolaganje 400 tona konzervirane hrane.\n16. 5. 1942 Predsednik izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije u Londonu tražio od poslanika SSSR-a da preko svoje vlade interveniše da se NOP odredi stave pod komandu Draže Mihailovića. Poslanik SSSR-a je odbacio taj zahtev ističući da je to unutrašnji problem Jugoslavije.\n24. 5. 1942 Generalni sekretar KPJ Josip Broz Tito uputio Kominterni telegram u kome govori o neprekidnim borbama partizana protiv četnika i okupatora, o tome da narod osuđuje izdajničku vladu Kraljevine Jugoslavije u Londonu koja preko Draže Mihailovića pomaže okupatoru i da borci i narod postavljaju pitanje pomoći SSSR-a NOB-u u Jugoslaviji; zatim traži da se nešto učini protiv izdajničke politike izbegličke vlade.\n10. 6. 1942 Objavljen ukaz kralja Petra II Karađorđevića po kome Štab Draže Mihailovića postaje Vrhovna komanda jugoslovenske vojske u otadžbini.\n10. 6. 1942 Vrhovna komanda jugoslovenske vojske u Londonu izdala ukaz kojim se Draža Mihailović postavlja za načelnika štaba Vrhovne komande.\n16. 6. 1942 U s. Tjentištu (kod Foče), na inicijativu NO odbora za Crnu Goru i Boku, održana konferencija rodoljuba Crne Gore i Boke na kojoj je pored vojno-političke situacije razmatrana i delatnost narodnooslobodilačkih odbora. Odlučeno je da Plenum NO odbora za Crnu Goru i Boku nastavi rad. Donesena je rezolucija u kojoj se oštro osuđuje izdajnički rad četnika Draže Mihailovića, izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije i federalista u Crnoj Gori; izražava odlučnost da se nastavi bespoštedna borba protiv okupatora i kvislinga, poziva narod Crne Gore, Boke i Sandžaka da do kraja izdrži u NOB-u. Rezolucija je dostavljena VŠ NOP i DV Jugoslavije i objavljena preko radio-stanice -Slobodna Jugoslavija-.\n0. 7. 1942 U Zemunu Ivo Lola Ribar, član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve održao sastanak sa članovima PK KPJ za Srbiju, na kome je razmotrena vojno-politička situacija u Srbiji i stanje partijskih organizacija; obrazovan privremeni biro PK KPJ, sa sedištem u Beogradu, i GŠ NOP odreda za Srbiju; ponovo uspostavljen PK SKOJ-a; rešeno da se pokrene list -Glas jedinstvenog narodno-oslobodilačkog fronta za Srbiju-, nastavi učvršćivanje partijskih organizacija, učvrste postojeći NOP odredi i priđe formiranju jezgra novih NOP odreda, pojača i proširi kampanja protiv Draže Mihailovića i uvećaju napori za povezivanje sa rodoljubivim elementima.\n6. 7. 1942 Radio-stanica -Slobodna Jugoslavija- objavila tekst -Rezolucije rodoljuba Crne Gore, Boke i Sandžaka-. To je bila prva vest o NOB-u i o izdaji Draže Mihailovića koju je prenela jedna saveznička radio-stanica.\n7. 7. 1942 Član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve Ivo Lola Ribar uputio CK KPH i GŠ NOP odreda za Hrvatsku direktivno pismo u kome prenosi ocene i direktive CK KPJ u vezi sa razvojem NOB-a: CK KPJ smatra da okupator protiv NOB-a primenjuje novu taktiku: ne ide više -samo drumovima- i pokušava da oslobodilačku borbu skrene na bratoubilačku borbu; zbog toga CK KPJ pristupa formiranju krupnijih jedinica, a na političkom planu dosledno ostaje na liniji širokog NO fronta; izbegličku vladu Kraljevine Jugoslavije treba kritikovati zbog raspirivanja bratoubilačkog rata, a unutar zemlje treba tući Dražu Mihailovića i sve slične elemente koji rade protiv NOB-a; u Hrvatskoj se pruža mogućnost bržeg razvoja NOB-a, te je potrebno učvrstiti partijske organizacije, obezbediti pravilno sprovođenje partijske linije, pojačati agitaciono-propagandni rad a NOP odrede učvrstiti vojnički i politički.\n13. 7. 1942 Na sastanku u Zimonjića kuli (kod Avtovca), kome su prisustvovali Ilija Trifunović, Dobrosav Jevđević, Petar Baćović, Zaharija Ostojić i drugi četnički komandanti, dva predstavnika zemljoradničke stranke i novinar Milan Šantić, Draža Mihailović je istakao da u datoj situaciji treba biti lojalan prema NDH, a boriti se jedino protiv partizanskih snaga. Trifunović je postavljen za komandanta četničkih snaga u Dalmaciji, Lici i zapadnoj Bosni. Na sastanku je postojeća situacija ocenjena kao vanredno povoljna za razvoj četničkog pokreta.\n17. 7. 1942 "Njujork herald tribjun" doneo članak o borbi jugoslovenskog naroda protiv sila Osovine, u kome se ta borba pripisuje četnicima Draže Mihailovića.\n3. 8. 1942 Pomoćnik direktora sovjetskog Informativnog biroa predao poslaniku izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije u Moskvi izjavu vlade SSSR-a u kojoj se iznose činjenice o saradnji četnika Draže Mihailovića sa okupatorom u borbi protiv jedinica NOP i DV Jugoslavije.\n10. 8. 1942 Radio-London objavio da je izbeglička vlada Kraljevine Jugoslavije naimenovala Dražu Mihailovića za načelnika štaba Vrhovne komande.\n12. 8. 1942 Član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve Ivo Lola Ribar obavestio PK KPJ za Srbiju o situaciji u Sloveniji i Bosanskoj krajini, i dao uputstva o raskrinkavanju izdajstva Draže Mihailovića.\n14. 8. 1942 Predsedništvo izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije uputilo telegram svom generalnom konzulu u Jerusalimu: objašnjava poziv Radio-Londona da se narod u Jugoslaviji sprema na ustanak i kaže da su Draži Mihailoviću izdate instrukcije da podigne -ustanak samo u slučaju iskrcavanja jačih savezničkih snaga u Jugoslaviju ili u slučaju sloma Nemačke-, te podvlači da vlada, preko radio-emisija, -daje uputstva narodu-, u propagandne svrhe.\n18. 8. 1942 Politički komesar 1. operativne zone NOP odreda Hrvatske uputio direktivno pismo političkim komesarima podređenih jedinica: raskrinkati rad izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije u Londonu, četnika Draže Mihailovića i rukovodstva HSS; preduzeti akcije širih razmera protiv okupatora, ustaša, domobrana i četnika u cilju proširenja i povezivanja slobodne teritorije Like, Korduna, Cazinske krajine i Banije.\n19. 8. 1942 Član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve Ivo Lola Ribar uputio PK KPJ za Srbiju pismo u kome mu na zahtev Kominterne, nalaže da uspo stavi vezu sa CK KP Bugarske i da stanovništvu u Srbiji, povodom godišnjice oslobođenja zapadne Srbije, izda proglas u kome bi se raskrinkala izdaja Draže Mihailovića.\n0. 9. 1942 Vlada SSSR-a uputila VŠ NOP i DV Jugoslavije radio-đepešu: -Saopštite hitno kratak sadržaj dokumenata koje imate o ulozi Draže Mihailovića. Može biti da su okupatori osobito zainteresovani da raspaljuju međusobnu borbu između partizana i četnika-.\n0. 9. 1942 U Prištini, posredstvom italijanskih oficira, uspostavljena saradnja između četnika Draže Mihailovića i albanskih nacionalista.\n11. 9. 1942 Štab nemačke 714. divizije, preko delegata Draže Mihailovića, odobrio četničke operacije u istočnoj Bosni.\n15. 9. 1942 U Beloj Crkvi (u Banatu) održan sastanak izaslanika Draže Mihailovića i predstavnika rumunskog nacističkog pokreta -Manij-, na kome je postignuta saglasnost o zajedničkoj saradnji -protiv komunističkih i partizanskih tendencija na Balkanu-.\n16. 9. 1942 Predstavnik vlade SSSR-a ponudio poslaniku izbegličke vlade Kraljevine Jugoslavije u Moskvi da primi sovjetske posmatrače u štabu Draže Mihailovića. Izbeglička vlada, znajući za saradnju četnika sa okupatorom, odbila je tu ponudu.\n24. 9. 1942 Prilikom otvaranja jugoslovenskog doma u Londonu ministar spoljnih poslova vlade V. Britanije Antoni Idn održao govor u kome, pored ostalog, veliča borbu četnika Draže Mihailovića protiv okupatora.\n26. 9. 1942 VŠ NOP i DV Jugoslavije demantovao vesti londonskog radija da Draža Mihailović stoji na čelu oslobodilačke borbe naroda Jugoslavije i da su četničke snage oslobodile celu zapadnu Bosnu.\n0. 10. 1942 U Londonu ministar spoljnih poslova vlade V. Britanije Antoni Idn primio sovjetskog ambasadora Majskog i tom prilikom insistirao da vlada SSSR-a, u duhu sporazuma o pomoći oslobodilačkim pokretima Evrope, zvanično prizna Dražu Mihailovića kao jedinog vođu otpora u Jugoslaviji. On je taj zahtev postavio u oštroj formi, preteći da problem četnika može pomutiti odnose SSSR - V. Britanija.\n12. 10. 1942 Štab 4. operativne zone NOP odreda Hrvatske uputio letak vojnicima, podoficirima i oficirima domobranske vojske u Duvnu, Sinju i Imotskom, u kome, objašnjavajući im ko su i šta hoće Pavelić, Nedić i Draža Mihailović, poziva ih da prelaze u NOP odrede.\n23. 10. 1942 Generalni sekretar KPJ Josip Broz Tito uputio Pokrajinskom komitetu za Srbiju direktivu za oživljavanje partizanskog pokreta u Srbiji i zauzimanje pravilnog stava prema izbegličkoj vladi Kraljevine Jugoslavije u Londonu i četnicima Draže Mihailovića.\n26. 10. 1942 Vojna misija V. Britanije obavestila svoju vladu da je pokret Draže Mihailovića zaista pasivan i da njegove pojedine vojvode sarađuju sa okupatorom.\nNaređenje komandanta četničkih gorskih štabova od avgusta 1941. za formiranje četničkih jedinica\nZajedničko pismo komandanta Cerskog četničkog odreda i komandanta Podrinskog narodno-oslobodilačkog partizanskog odreda Draži Mihailoviću od 25 VIII 1941 god.\nIzveštaj komandanta Sandžačkog četničkog odreda od 31. avgusta 1941. Draži Mihailoviću o situaciji u Sandžaku\nNaređenje komandanta četničkih odreda jugoslovenske vojske od 9. septembra 1941. za mobilizaciju i formiranje jedinica\nIzveštaj Aleksandra Rankovića od 11 septembra 1941 god. Vrhovnom komandantu NOP odreda Jugoslavije o pregovorima sa pretstavnicima Draže Mihailovića\nIzveštaj Aleksandra Rankovića od 11 septembra 1941 god. Komandantu NOP odreda Jugoslavije drugu Titu o pregovorima sa pretstavnicima Draže Mihailovića\nUputstvo načelnika Komande četničkih odreda jugoslovenske vojske od 28. septembra 1941. za mobilizaciju ljudstva i materijalnih sredstava\nIzveštaj instruktora Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju od oktobra 1941 god. Pokrajinskom komitetu KPJ za Srbiju o neprijateljskom radu oficira Draže Mihailovića\nPlan Štaba Draže Mihailovića od kraja oktobra 1941. za napad na partizanske snage i VŠ NOPOJ u Užicu\nTelegrami Štaba Draže Mihailovića upućeni izbegličkoj kraljevskoj vladi u vremenu od 7. do 10. oktobra 1941. godine\nNaredba Draže Mihailovića od 15. oktobra 1941. o postavljenju Pavla Đurišića za komandanta Limsko-sandžačkih četničkih odreda\nPismo Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju od 16 oktobra 1941 god. Okružnom komntetu KPJ za Kragujevac o stavu prema četnicima Draže Mihailovića\nTelegrami razmenjeni između jugoslovensko-britanske misije i centara britanske Uprave za specijalne operacije u Kairu od kraja septembra do 19. oktobra 1941. godine\nPismo Vrhovnog štaba narodno-oslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije upućeno Draži Mihailoviću 20 X 1941 god.\nPismo Vrhovnog štaba Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije upućeno Draži Mihailoviću 20 oktobra 1941 godine\nPismo Draže Mihailovića od 22. oktobra 1941. Vrhovnom štabu NOPOJ o odnosima između četnika i partizana\nIzveštaj oficira Abvera od 30. oktobra 1941. o ponudi Draže Mihailovića da svoje jedinice stavi na raspolagaje za borbu protiv partizana\nPoziv ovlašćenog lica načelnika Štaba opunomoćenog komandanta u Srbiji od 30. oktobra 1941. Draži Mihailoviću za sastanak radi pregovora o saradnji u borbi protiv partizana\nObavještenje Vrhovnog štaba NOP odreda Jugoslavije Glavnom štabu NOP odreda Hrvatske o izdaji Draže Mihailovića i potrebi pojačanja budnosti\nIzveštaj načelnika Štaba opunomoćenog komandanta u Srbiji od 1. novembra 1941. o narodnooslobodilačkom pokretu i o četništvu Draže Mihailovića u Srbiji, njihovom naoružanju, opremi, taktici ratovanja i raspoloženju stanovništva\nIzveštaj 342. pešadijske divizije od 1. novembra 1941. opunomoćenom komandantu u Srbiji o vojno-političkoj situaciji kod partizanskih snaga i kod četnika Draže Mihailovića u rejonu Valjevo — Loznica, saradnji sa četnicima Koste Pećanca i zarobljenim nemačkim vojnicima\nIzjava Draže Mihailovića od 1. novembra 1941. Komandi nemačke 342. pešadijske divizije\nIzveštaj Upravnog štaba opunomoćenog komandanta korpusa u Srbiji od 3. novembra 1941. opunomoćenom komandantu korpusa o razgovoru sa Milanom Nedićem o ponudi Draže Mihailovića za saradnju u borbi protiv partizana\nOdgovor Draže Mihailovića od 3. novembra 1941. nemačkim vojnim komandantima u Srbiji u vezi sa pozivom na pregovore o saradnji u borbi protiv partizana\nProglas Glavnog štaba NOP odreda za Srbiju od 6 novembra 1941 god. narodu Srbije o izdajstvu Draže Mihailovića\nIzveštaj Harolda Turnera od 6. novembra 1941. o pokušajima Draže Mihailovića da pregovorima sa Nedićem i Nemcima ojača svoj položaj za borbu protiv komunista\nIzveštaj komandanta četničkih odreda Čačak od 6. novembra 1941. Draži Mihailoviću o situaciji pred napad na Čačak\nPismo Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju od 7 novembra 1941 god. Okružnom komitetu KPJ Jagodina o stavu prema četnicima Draže Mihailovića\nNaređenje Draže Mihailovića od 9. novembra 1941. komandantu bosanskih četničkih odreda za prebacivanje četničkih jedinica iz istočne Bosne u rejon Užica i Kosjerića radi napada na partizane\nProglas naprednih žena Čačka od 12 novembra 1941 god. povodom izdaje četnika Draže Mihailovića\nZapisnik sa sastanka Draže Mihailovića i predstavnika nemačkog opunomoćenog komandanta korpusa u Srbiji od 12. novembra 1941. o saradnji u borbi protiv partizana\nIzveštaj Obaveštajnog centra Vermahta u Beogradu od 14. novembra 1941. Vrhovnoj komandi Vermahta u odnosu četnika Draže Mihailovića prema NOP-u, o pregovorima predstavnika Vermahta i Draže Mihailovića i o vojnepolitičkoj situaciji u Srbiji\nProglas Draže Mihailovića od 16. novembra 1941. Srbima, Hrvatima i Slovencima\nPismo Vrhovnog štaba Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije od 17 novembra 1941 god. Izvršnom odboru Osvobodilne fronte slovenačkog naroda o izdajstvu Draže Mihailovića\nPismo Vrhovnog štaba Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije Izvršnom odboru Osvobodilne fronte slovenačkog naroda od 17 novembra 1941 god. o izdajstvu Draže Mihailovića\nSaopštenje štaba Požarevačkog NOP odreda od 29 novembra 1941 god. povodom ujedinjenja napada Nemaca, nedićevaca, ljotićevaca i četnika Draže Mihailovića na Požarevački NOP odred\nProglas Draže Mihailovića koncem decembra 1941 godine\nPismo člana Vrhovnog štaba NOP odreda Jugoslavije Edvarda Kardelja od decembra 1941 god. Glavnom štabu slovenačkih NOP odreda o izdajstvu Draže Mihailovića\nPismo člana Vrhovnog štaba Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije druga Edvarda Kardelja Glavnom štabu slovenačkih narodnooslobodilačkih partizanskih odreda od početka decembra 1941 god. o izdajstvu Draže Mihailovića\nPismo delegata Draže Mihailovića od 8. decembra 1941. komandantu četničkog Rasinsko-bistričkog bataljona povodom poziva Draže Mihailovića da Pavle Đurišić dođe kod njega i o situaciji u Srbiji\nIzveštaj komandanta mesta Radojna od 9 decembra 1941 god. drugu Aleksandru Rankoviću o neprijateljskoj propagandi četničkih vođa Draže Mihailovića\nIzveštaj Operativnog odeljenja komandanta oružanih snaga na Jugoistoku od 9. decembra 1941. Vrhovnoj komandi Vermahta o operaciji protiv četnika Draže Mihailovića i o aktivnosti partizana na teritoriji Srbije i NDH\nDesetodnevni izveštaj 342. pešadijske divizije od 10. decembra 1941. opunomoćenom komandantu u Srbiji o toku operacije od 30. novembra do 10. decembra protiv partizanskih snaga i četnika Draže Mihailovića u Srbiji, obostranim gubicima i plenu\nIzveštaj Komande Abvera u Beogradu od 17. decembra 1941. o stanju narodnooslobodilačkog pokreta i o četničkim jedinicama Draže Mihailovića od 7. do 17. decembra 1941. u pojedinim delovima Jugoslavije\nUputstvo Draže Mihailovića od 20 decembra 1941 god. Đorđiji Lašiću i Pavlu Đurišiću za organizovanje četničkih jedinica u Crnoj Gori\nNaređenje Draže Mihailovića od 20 decembra 1941 god. komandantu četničkih odreda Crne Gore za mobilizaciju svih oficira, podoficira i vojnih obveznika u četničke organizacije\nDesetodnevni izveštaj Operativnog odeljenja opunomoćenog komandanta u Srbiji od 20. decembra 1941. komandantu oružanih snaga na Jugoistoku o borbama protiv partizana, situaciji kod četnika Draže Mihailovića, sopstvenim trupama, obostranim gubicima, saobraćaju, privredi i plenu na teritoriji Srbije i Bosne\nNaređenje Vrhovnog štaba NOP odreda Jugoslavije od 30 decembra 1941 god. Štabu Prve proleterske NOU brigade za čišćenje okoline Rogatice od četnika Draže Mihailovića\nO zločinima četnika Draže Mihailovića\nPresuda Prijekog vojnog suda Nikšićkog NOP odreda od 15 januara 1942 god. devetnaestorici pristalica Draže Mihailovića\nIzveštaj majora Miodraga Paloševića od 18. januara 1942. Draži Mihailoviću o situaciji u Toplici i Jablanici i organizaciji četnika na području Kraljeva, Kruševca i Čačka\nNaređenje Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od 5 februara 1942 god. Štabu Crnogorsko-sandžačkog NOP odreda za uništenje četnika Draže Mihailovića i dostavljanje izveštaja\nUputstvo br. 5 Draže Mihailovića od 14. februara 1942. o organizaciji i zadacima vojnih jedinica\nReferat zamenika ministra vojske, mornarice i vazduhoplovstva izbegličke jugoslovenske vlade od 23. februara 1942. Ministarskom savetu o Vrhovnoj komandi u Kairu, vojnim snagama van zemlje i problemu radio-veze i dotura pomoći Draži Mihailoviću\nObaveštenje načelnika Vrhovnog štaba NOP i DV Jugoslavije od 28 februara 1942 god. Glavnom štabu NOP odreda za Sandžak o prodiranju četnika Draže Mihailovića u Kolašin i naređenje za njihovo uništenje\nUputstvo Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od marta 1942 god. delegatu Vrhovnog štaba Moši Pijade o otklanjanju osnovnih organizacionih i političkih nedostataka u partizanskim jedinicama Crne Gore radi uspešnije borbe protiv četnika Draže Mihailovića\nIzveštaj Lazara Trklje iz druge polovine marta 1942. Draži Mihailoviću o vojno-političkoj situaciji u istočnoj Bosni\nPismo britanskog ministra inostranih poslova od 3. marta 1942. predsedniku izbegličke jugoslovenske vlade o problemu održavanja radio-veze i doturu pomoći Draži Mihailoviću\nNaređenje Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od 12 marta 1942 god. delegatu Vrhovnog štaba Svetozaru Vukmanoviću-Tempu za sadejstvo partizanskih odreda Istočne Bosne sa Proleterskom, udarnom grupom u borbi protiv ustaša i četnika Draže Mihailovića\nNaređenje Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od 14 marta 1942 god. štabu Durmitorskog NOP odreda za stavljanje svih snaga na sektoru Kolašina pod jedinstvenu komandu radi uspešnije likvidacije četnika Draže Mihailovića\nIzveštaj delegata Vrhovnog štaba NOP i DV Jugoslavije Moše Pijade od 19 marta 1942 god. Vrhovnom komandantu drugu Titu o uspešnoj borbi Prvog kombinovanog bataljona Durmitorskog NOP odreda protiv četnika Draže Mihailovića\nPismo Moše Pijade od 19 marta 1942 god. drugu Titu o uspješnoj borbi Prvog kombinovanog bataljona Durmitorskog NOP odreda protiv četnika Draže Mihailovića\nIzveštaj majora Radoslava Đurića od 26. marta 1942. Draži Mihailoviću o vojno-politićkoj situaciji u istočnoj Bosni i stanju četničkih jedinica\nNaređenje Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od 28 marta 1942 god. Glavnom štabu NOP odreda za Crnu Goru i Boku za formiranje udarnih jedinica sa stalnim rukovodećim kadrom i uputstvo o načinu borbe protiv četnika Draže Mihailovića\nUputstvo Vrhovnog komandanta NOP i DV Jugoslavije druga Tita od 28 marta 1942 god. štabu Durmitorskog NOP odreda o partizanskom načinu ratovanja protiv četnika Draže Mihailovića\nIzveštaj Ilije Trifunovića Birčanina od aprila 1942. Draži Mihailoviću o vojno-političkoj situaciji u Bosni, Hercegovini, Crnoj Gori, Lici i Dalmaciji i o saradnji sa italijanskim okupatorom\nIzveštaj Dobrosava Jevdevića od aprila 1942. Draži Mihailoviću o vojno-političkoj i ekonomskoj situaciji u Bosni, Hercegovini i Dalmaciji i o saradnji četnika sa italijanskim okupatorom u borbi protiv NOP-a\nPismo Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju od 7 aprila 1942 god. delegatu Pokrajinskog komiteta KPJ za Požarevac o očuvanju NOP odreda i stavu prema naoružanim grupama četnika Draže Mihailovića i Koste Pećanca\nNaređenje načelnika Vrhovnog štaba NOP i DV Jugoslavije od 8 aprila 1942 god. Glavnom štabu NOP i DO za Crnu Goru i Boku za preduzimanje potrebnih mera u cilju likvidacije četnika Draže Mihailovića i obaveštenje o vojno-političkoj situaciji\nIzvod iz knjige primljenih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 19. marta do 18. aprila 1942. godine\nPismo Dr Stevana Moljevića od 23. aprila 1942. Draži Mihailoviću o stvaranju posleratne »Velike Srbije«\nIzveštaj delegata Štaba Draže Mihailovića za Šumadiju od 25. aprila 1942. Draži Mihailoviću o organizaciji i stanju četničkih jedinica na tom području\nIzvod iz knjige poslatih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 21. marta do 26. aprila 1942. godine\nIzveštaj Moše Pijade od maja 1942 god. Vrhovnom komandantu NOP i DV Jugoslavije drugu Titu o zarobljavanju bolnice Nikšićkog NOP odreda od strane četnika Draže Mihailovića\nPismo Dragiše Vasića iz prve polovine maja 1942. Draži Mihailoviću sa primedbama na program posleratnog uređenja Jugoslavije\nIzveštaj majora Petra Baćovića s kraja maja 1942. Draži Mihailoviću o borbama četničkih, italijanskih i Nedićevih jedinica protiv partizanskih snaga u Crnoj Gori i Sandžaku maja 1942. godine\nIzvod iz knjige poslatih i primljenih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 25. aprila do 3. maja 1942. godine\nIzveštaj komandanta četničke grupe odreda od 6. maja 1942. Draži Mihailoviću o akcijama protiv partizanskih jedinica na širem području Višegrada i stanju četničkih jedinica\nPismo vojvode Ilije Trifunovića-Birčanina od 9. svibnja 1942. Draži Mihailoviću o vojno-političkoj situaciji u Bosni, Hercegovini, Crnoj Gori, Lici i Dalmaciji\nIzvod iz knjige primljenih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 19. aprila do 10. maja 1942. godine\nIzvod iz knjige primljenih i poslatih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 5. do 14. maja 1942. godine\nIzvod iz knjige primljenih i poslatih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 11. do 16. maja 1942. godine\nIzveštaj delegata Štaba Draže Mihailovića za istočni sektor od 19. maja 1942. Draži Mihailoviću o radu na organizaciji četničkih jedinica i saradnji sa jedinicama Koste Pećanca\nIzveštaj kapetana Radoja Nedeljkovića od 26. maja 1942. Draži Mihailoviću o razgovoru sa britanskim oficirima\nIzvod iz knjige primljenih telegrama Štaba Draže Mihailovića od 12. do 27. maja 1942. godine\nObavještenje Moše Pijade od juna 1942 god. drugu Titu o zarobljavanju bolnice Nikšićkog NOP odreda od strane četnika Draže Mihailovića\nNaređenje predsednika izbegličke jugoslovenske vlade od 1. juna 1942. generalnom konzulu u Carigradu za organizovanje neposredne radio-veze između Štaba Draže Mihailovića i vlade\nIzveštaj kapetana Pavla Đurišića od 5. juna 1942. Draži Mihailoviću o primljenim naređenjima za rad i pomoći u zlatnicima\nUputstvo Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju od 8 juna 1942 god. Okružnom komitetu KPJ za Požarevac o stavu prema četnicima Draže Mihailovića koje razoružava okupator\nIzvod iz zbirke telegrama Štaba Draže Mihailovića poslatih izbegličkoj jugoslovenskoj vladi od 4. novembra 1941. do 11. juna 1942. godine\nPismo britanskog majora Hadsona od 11. juna 1942. Draži Mihailoviću o stavu britanske vlade prema četničkoj organizaciji\nČetnici u ustanku ★ Pokrajinski komitet KPJ za Srbiju ★ Dobrosav Jevđević ★ Kosta Pećanac ★ Valjevo ★ Zaharije Ostojić ★ Winston Churchill ★ AVNOJ ★ Dinarska četnička divizija ★ Avijacija u oslobodilačkom ratu ★ Centralni komitet KPJ ★ Izbeglička vlada Kraljevine Jugoslavije ★ Saradnja partizana i četnika 1941. ★ Ivan Šubašić ★ Beogradski proces (1946) ★ Četnici u drugom svetskom ratu ★ Užički partizanski odred "Dimitrije Tucović" ★ Beograd ★ Vrhovni štab NOVJ ★ Štampa u ratu ★ Petar Baćović ★ Četnički zločini ★ Borbe u Crnoj Gori 1943. ★ Robert McDowell ★ Borbe u Srbiji 1942. ★ SAD i Jugoslavija ★ Bitka za Srbiju ★ Centralni nacionalni komitet ★ SSSR i Jugoslavija ★ Četnička golgota ★ Ilija Trifunović Birčanin ★ Pavle Đurišić ★ Vlada Velike Britanije ★ Borbe u Bosni i Hercegovini 1944. ★ Borbe u Srbiji 1943. ★ Borbe za Istočnu Bosnu 1942. ★ Bitka na Neretvi ★ Čačak ★ Vlada Sovjetskog Saveza ★ Italija u drugom svetskom ratu ★ Milan Nedić ★ Saradnja četnika sa okupatorom ★ Bugarska u drugom svetskom ratu ★ Borbe u Hrvatskoj 1943. ★ 2. udarni korpus NOVJ ★ Borbe u Bosni i Hercegovini 1942. ★ Posleratna suđenja u Jugoslaviji ★ Kominterna ★ Borbe u Dalmaciji 1943. ★ Operacija Weiss ★ Borbe u Hrvatskoj 1944. ★ Borbe u Lici 1942. ★ Hrvatska seljačka stranka ★ Užice ★ Zetski četnički odred ★ Mobilizacija u oslobodilačkom ratu ★ William Bailey ★ Josip Broz Tito ★ Petar II Karađorđević ★ Borbe u Bosni i Hercegovini 1943. ★ Komandant Jugoistoka ★ Radoslav Đurić ★ Srpska državna straža (nedićevci) ★ Slobodan Jovanović ★ Borbe u Bosni i Hercegovini 1945. ★ Kolašin ★ Borbe u Hrvatskoj 1942. ★ Nacionalni komitet oslobođenja Jugoslavije (NKOJ) ★ Ustanak u Srbiji 1941. ★ Borbe u Crnoj Gori 1942. ★ Borbe u Dalmaciji 1942. ★ Britanija i Jugoslavija ★ Britanska pomoć četnicima ★ Borbe u Srbiji 1944. ★ Zločini u Jugoslaviji u Drugom svetskom ratu ★


Foto: privatna arhiva, Shutterstock / RAS kombo\n- Za mene je ovo sada prečlo važnost zarade, sada je već stvar prestiža. Matematika je\nnajvažnija, u stvari je prosto. Samo gledam da li mi se isplati ili ne. Imao sam sreću da vežem neke dobre poslovne odluke, i uz ljude u mom timu koji su to znali da isprate, napravili smo računicu koja nam odgovara. Ako krenete od Čikaga do Majamija, videćete bar 15 naših kamiona i prikolica na putu, što nije malo. U ovome idem na kvantitet: na veliki broj kamiona, veliki je i obrt - otkriva Mimić svoju parolu poslovanja.\n"Predsednika nam stalno napadaju Albanci, stiskaju Amerikanci, gnjave Rusi, Kinezi golicaju po tabanima, Hrvati već standardno, a ni mi Srbi nismo bolji, nerviramo ga non-stop"


Faktor | Zašto nije proglašeno stanje prirodne nesreće: Niko ne želi nove finansijske obaveze\nUprkos teškom stanju\nObjavljeno: 13.11.2020. u 19:01\nVEZANI TEKST - Milićević: Nemamo pravo nametati stanje nesreće kantonima, ako ga oni nisu proglasili\nTako je u prvom valu COVID-19 Vlada FBiH 16. marta proglasila stanje nesreće. Na određen način stao je život, protok ljudi i roba, brojne firme su "zamrznule" svoje postojanje. Po okončanju stanja nesreće donesen je Zakon o ublažavanju negativnih posljedica, u javnosti poznatiji kao "koronazakon".\nVEZANI TEKST - Evo koliko će kantoni i općine dobiti novca od MMF-a\nI kantoni su, svaki ponaosob, donosili svoje "koronazakone" i uredbe, ali su se i dalje u velikoj mjeri oslanjali na pomoć federalnih organa, iako njihovi budžeti nisu mali. Tako je i ovaj put, pa je samo Zapadnohercegovački kanton proglasio stanje nesreće, iako u njemu nije tako teška epidemiološka situacija kao što je recimo u Kantonu Sarajevo, Bosansko-podrinjskom ili Tuzlanskom.\nKantonalne vlasti uprkos teškoj zdravstvenoj situaciji svjesno izbjegavaju proglasiti vanredno stanje jer znaju da bi im to dodatno opteretilo budžete. Ili nemaju sluha, znanja i organizovanosti kao što je slučaj u KS pa tako ni nakon osam-devet mjeseci od pojave koronavirusa ne postoji izolatorij osim onog na Podhrastovima, koji je u u sklopu Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu. Umjesto što se lutalo po smještajnim kapacitetima studentskog i srednjoškolskog doma, moglo se ranije odvojiti parče od "kolača" od skoro milijardu KM, koliko iznosi budžet KS, pa u najtežu zimu od agresije na BiH ući spreman. A cijena za nečinjenje neophodnih i logičnih poteza je najskuplja moguća – ljudski životi.\nJelka Milićevićkoronavirusstanje prirodne nesrećeVlada FBiH\nApeli iz KCUS-a


Dogovor ili potpuna blokada državne vlasti - www.vecernji.ba\nšto čeka bih\nDogovor ili potpuna blokada državne vlasti\n15. travnja 2019. u 17:30 0 komentara 1013 prikaza\nAko se nastave opstrukcije bošnjačke stranke oko uspostave Vijeća ministara BiH, izvjesno je potpuno pasiviziranje srpske strane kada je u pitanju rad državnih institucija i nastavak međustranačkih pregovora. Jasnu poruku uputio je predsjedatelj Predsjedništva BiH i čelnik SNSD-a Milorad Dodik kazavši kako još ovog tjedna sudjeluje u razgovorima s bošnjačkom stranom, a onda mijenja pristup. Spomenuti sastanak čelnika HDZ-a, SDA i SNSD-a najavljen je za srijedu, 17. travnja, piše Večernji list BiH.\n- Mi ćemo se možda još idućeg tjedna sresti i to će biti kraj što se nas tiče, jer ne želimo trošiti vrijeme na bezvezne sastanke na koje dolaze rasplakani Bošnjaci i samo nešto traže. Prema Ustavu BiH, Vijeće ministara BiH formira se tako da trećina pripada RS-u, - rekao je Dodik pred kraj prošlog tjedna komentirajući neuspješne pregovore sa SDA o raspodjeli ministarstava i uspostavi Vijeća ministara.\nČini se da nema napretka jer ni srpska ni bošnjačka strana ne odustaju od početnih pozicija. Srbi traže tri od devet ministarskih pozicija, dok SDA za sebe i svoje partnere traži četiri ministra, što znači da bi onda srpska strana ostala na dva. SDA ovakav stav objašnjava time da Srbi imaju i poziciju predsjedatelja Vijeća ministara te da se u prošlosti već događalo da onaj tko ima tu poziciju ima još dva od devet ministara na državnoj razini. Međutim, iz SNSD-a podsjećaju kako je bošnjačka strana u aktualnom sazivu imala predsjedatelja i tri ministra te da je logično da se u istoj poziciji sada nađu i Srbi.\nSrpska strana je odlučno odbila “kompromisni” prijedlog o uspostavi jednog ili dva nova ministarstva kako bi se namirili svi apetiti u ovim pregovorima. Navodno je predlagano da se uspostavi ministarstvo poljoprivrede ili europskih integracija na državnoj razini pa bi onda od 10 ministarstava u jednom čelna pozicija bila rezervirana za SDA-ove partnere iz DF-a.\nHrvati najmanje sporni\nImajući u vidu zacementirane stavove, vrlo lako se može dogoditi da i idući krug razgovora čelnika HDZ-a, SDA i SNSD-a u srijedu bude neuspješan i da se ostvare Dodikove najave o promjeni pristupa. Kako to izgleda, vidjelo se na neodržavanju sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ali i u zastoju u radu Predsjedništva BiH. Hrvatska strana najmanje je sporna u priči o uspostavi Vijeća ministara jer je neupitno da joj pripadaju tri ministarske pozicije.\nOno što je sve očitije jest da bi bošnjačka strana mogla uspostavu Vijeća ministara, čak i u slučaju dogovora o raspodjeli pozicija, uvjetovati imenovanjem federalne vlasti, a poznato je kako hrvatski blok inzistira da se prethodno riješi pitanje reforme izbornog zakonodavstva u cilju osiguranja legitimnog nacionalnog predstavljanja.\nSituacija ne djeluje nimalo optimistično, iako su izjave, posebno nakon mostarskog susreta Dragana Čovića i Bakira Izetbegovića, bile ohrabrujuće. Sadašnji razvoj događaja razočarat će i Europsku uniju, koja je imenovanje Vijeća ministara postavila kao imperativ.\nKljučne riječi Dragan Čović Milorad Dodik Bakir Izetbegović


Kursevi engleskog u Liverpulu, New College Group | Egida\nStandardni kurs 410 £ 615 £ 820 £ 1025 £ 1230 £\nIntenzivni kurs 20/25 500 £ / 600 £ 750 £ / 900 £ 1000 £ / 1200 £ 1250 £ / 1500£ 1500 £ / 1800 £\nPriprema za IELTS 480 £ 720 £ 960 £ 1200 £ 1440 £\nPorodični smeštaj 1/1 soba, HB (FB vikendom), zajedničko kupatilo 160 £/nedeljno\nRezidencija 1/1 soba, bez obroka, sopstveno kupatilo 160 £/nedeljno\nTransfer od aerodroma u Liverpulu: 35 £/nedeljno\n50 £ jedan pravac, 90 £ povratni\nCena: od 505 £\nKursevi engleskog u Liverpulu, New College Group, škola engleskog u Liverpulu je moderno dizajnirana i u srcu je grada. U neposrednoj blizni je James Street-a, pa tako polaznici u svakom trenutku imaju pristup svim atrakcijama Liverpula.\nNew College Group (NCG) osnovana je 2011. godine i od tada je razvila uglednu reputaciju među internacionalnim polaznicima njihovih kurseva, koji dolaze iz preko 25 različitih zemalja sveta, nudeći im visoko kvalitetnu nastavu, ljubazno osoblje i najsavremenije objekte. Svoje kurseve, ova škola organizuje u Liverpulu, Mančesteru i Dablinu, a akreditovana je od strane British Council-a.\nŠkolski centar u Liverpulu je moderno dizajniran i nalazi se u srcu ovog grada, u neposrednoj bilizni James Street—a, pa tako polaznici u svakom trenutku imaju pristup svim pogodnostima neophodnim za komforan boravak. Škola pored učionica, raspolaže interaktivnim tablama, bibliotekom, kompjuterima „games room“-om i besplatnim internetom.\nLiverpul, dom Beatles-a, grad na ušću reke Mersi u Irsko more, izgrađen je na slikovitom nasleđu koje se proteže 800 godina unazad. Proglašen je evropskom prestonicom kulture i ima odličnu reputaciju kada se radi o sportu, muzici i arhitekturi. U toku boravka, svakako treba da obiđete stadion ili čak pogledate utakmicu poznatog fudbalskog kluba Liverpul, posetite neku od brojnih galerija ili se provozate trajektom po reci Mersi.\nSvaki polaznik dobija pristup besplatnom online materijalu - od momenta prijave na kurs do tri meseca nakon završetka programa


Kako automatski isprazniti koš za smeće Windows 10 - WebSetNet\nKako automatski isprazniti koš za smeće Windows 10\nJuni 20, 2019 AaronStuart Bez komentara\nČak i nakon brisanja datoteke u Windowsu, ona se nalazi u Recycle Bin-u i jede prostor na disku. Evo kako to napraviti Windows 10 očistite ga automatski tako da ne morate razmišljati o tome.\nKada izbrišete datoteku u operativnom sistemu Windows, ona nije trajno nestala. Zapravo ide u Recycle Bin. To je prvo mjesto na koje treba pogledati ako slučajno izbrišete datoteku. Ali datoteke i dalje zauzimaju prostor na disku. I nakon vremena, može zauzeti dosta skladišta.\nPokazali smo vam kako da ograničite iznos prostor na disku koji koristi korpa za otpatke (koja radi na svim verzijama Windowsa). Ali sada sa Windows 10, kompanija ima novi uslužni program koji olakšava održavanje diska čistim od nereda. I to uključuje Recycle Bin.\nAutomatsko brisanje korpe za otpatke na Windows 10\nAko trčite Windows 10 1809 ili ispod, idite na Podešavanja> Sistem> Skladište. Zatim malo pomerite nadole i uverite se da ste uključili prekidač Sense za skladištenje. Zatim, pod prekidačem kliknite na vezu „Promijeni način na koji ćemo automatski osloboditi prostor“.\nSada, u okviru odeljka Sense za skladištenje, izaberite koliko često želite da se alat pokrene. Možete da izaberete od „Svaki dan“ do „Svaki mesec“ ili samo kada je prostor na disku mali. Dobro pravilo od oka ovde je da ga postavite na mesečno. Ali ako ste na uređaju sa niskim kapacitetom za skladištenje, možda ćete želeti da se on pokreće češće.\nU odeljku „Privremene datoteke“ označite opciju „Izbriši privremene datoteke koje moje aplikacije ne koriste“. Zatim u padajućem meniju Recycle Bin izaberite koliko često želite da se datoteke brišu. Možete odabrati svaki dan do svakih 60 dana. Imajte na umu da će "Nikada" onemogućiti funkciju.\nKompanija ima malo je promenio stvari u Storage Sense-u sa Windows 10 1903 Svibanj 2019 Update. I dalje idete Podešavanja> Sistem> Skladište ali možete uključiti Sense za skladištenje na vrhu stranice. Zatim kliknite na vezu "Konfiguriranje smisla za pohranu ili pokrenite sada".\nZatim se pomaknite prema dolje u odjeljku “Privremene datoteke” i odaberite koliko često automatski briše datoteke u košu za otpatke.\nOvo je korisna funkcija koja pomaže da vaš disk bude očišćen bez razmišljanja o tome. Ali zapamtite, kada se datoteka očisti iz korpe za otpatke, ona je nestala. Osim ako ne koristite treću stranu uslužni program za oporavak kao što je Recuva.\nAko često nađete oporavak datoteka iz kantice, postavite ga na 60 dana ili ne omogućite funkciju automatskog brisanja. Da biste izbegli probleme sa gubitkom fajlova, svakako koristite a solid rezervnu strategiju.\nTagovi:Disk storage Smeće (računarstvo) Windows 10\nPhotos App je moderna zamjena za…\nPopravi grešku datotečnog sistema 2147219196 on Windows 10\nRecycle Bin je zapravo filter koji skladišti sve…\nKako promijeniti maksimalnu veličinu spremnika za koš za smeće Windows 10?\nUklonite nedavno korištene slike iz povijesti pozadine radne površine u postavkama…\n[Windows 10 Savjet] Uklonite nedavno korištene slike iz povijesti pozadine radne površine u postavkama\nOčekujte fluidniji dizajn, nove animacije i podršku za…\nMicrosoft obara projekt Neon Windows 10 UI Refresh


Objavljen Plan inspekcijskog nadzora inspektorata za rad za 2018. godinu\nInspektorat za rad, kao organ uprave u sastavu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja objavio je Plan rada Inspektorata za rad u 2018. godini koji je usmeren ka ostvarenju strateških ciljeva inspekcije rada, kao što su:\n- suzbijanje rada na crno i smanjenje broja povreda radno-pravnih instituta iz oblasti radnih odnosa utvrđenih zakonom, kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu;\n- smanjivanje broja povreda na radu i profesionalnih oboljenja putem minimiziranja rizika vezanih za radna mesta u skladu sa zakonima i praksom;\n- suzbijanje sive ekonomije prevođenjem neregistrovanih subjekata u legalne tokove poslovanja;\n- rešavanje problematike vezane za oblast bezbednosti i zdravlja na radu i oblast radnih odnosa za kategorije posebno osetljivih grupa zaposlenih – pitanja vezana za žensku radnu snagu (materinska zaštita – trudnice i porodilje), dečiji rad, rad osoba sa invaliditetom, rad volontera, rad stranih državljana itd;\n- promocija kulture prevencije u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu i oblasti radnih odnosa (podizanje svesti i informisanje javnosti) sa posebnim osvrtom na sektor malih i srednjih preduzeća i visokorizične delatnosti (građevinarstvo, hemijska industrija, poljoprivreda i sl.).\nPlanom rada Inspektorata za rad za 2018. godinu aktivnosti inspekcije rada se usmeravaju prvenstveno ka proizvodnim delatnostima, kao i delatnostima sa povećanim rizikom po život i zdravlje zaposlenih, odnosno onim u kojima je konstatovan veći broj povreda na radu i profesionalnih oboljenja u prethodnoj godini i onih u kojima se ne poštuju radno-pravni instituti i u kojima je zastupljen rad „na crno“. Navedeni plan se sačinjava kao osnova za planove rada odeljenja i odseka inspekcije rada u upravnim okruzima i gradu Beogradu.\nSvaka unutrašnja organizaciona jedinica planira izvršavanje inspekcijskih nadzora kod poslodavaca u svim delatnostima, vodeći računa o većoj zastupljenosti pojedinih delatnosti u određenim periodima godine, a naročito kod poslodavaca i u delatnostima kod kojih u prethodnom periodu nije vršen nadzor, kao i kod kojih su u prethodnom periodu utvrđene povrede propisa u oblasti rada ili su se dešavale teške povrede na radu sa smrtnim ishodom, smrtne, kolektivne i teške povrede na radu i to tako da se ostvari svrha nadzora, odnosno da se poboljša stanje u datoj oblasti.\n19.10 Izmena na listi sankcija prema Rezoluciji SB UN 1718 (2006) od 16.10.2018. god.\n19.10 Lista sankcija prema Rezolucijama 1267,1989 i 2253 dva puta menjana u oktobru\n18.10 APR uveo e- Registraciju osnivanja jednočlanog DOO\n12.10 Inspekcija otkrila 12 divljih gradilišta u Beogradu koja su angažovala radnike „na crno“\n19.10 Najavljene izmene Zakona o inspekcijskom nadzoru\n05.10 Otvorena javna rasprava o Nacrtu zakona o javnim nabavkama\n05.10 Stimulativne mere za rasterećenje i rast privrede, uz veće plate i penzije\n04.10 Spisak propisa u kojima su od 1. oktobra prestale da važe odredbe o obavezi upotrebe pečata\n03.10 E- mail obavezan podatak pri registraciji u APR-u / Pečat više nije obavezan u poslovanju privrednih društava i preduzetnika\n01.10 Novi priručnik u izdanju "Rezon media grup"


Makron: Pariz spreman da organizuje samit o Kosovu | Radio Kosovska Mitrovica\nMakron: Pariz spreman da organizuje samit o Kosovu\n13. February, 2020 14:21 |\nFrancuski predsednik Emanuel Makron čestitao je Aljbinu Kurtiju dolazak na funkciju kosovskog premijera i novu vladu u Prištini okarakterisao kao “političku alternativu i nadu”, navode prištinski mediji, piše “Danas”.\nMakron je izrazio spremnost da u Parizu organizuje samit čiji bi učesnici bili lideri Kosova i Srbije, kao i nemačaka kancelarka Angela Merkel i visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Đuzep Borelj.\n“Obnavljanje dijaloga između Prištine i Beograda podrazumeva akciju sa obe strane, suspenziju kosovskih taksi od 100 odsto na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine i prekid kampanje Srbije čiji je cilj promena odluka o priznanju nezavisnosti Kosova”, poručio je Makron.


IZBO SUPRUGU: Uhapšen za ubistvo žene | Novosti.RS\nIZBO SUPRUGU: Uhapšen za ubistvo žene\n25. 10. 2018. u 09:34\nNovosadska policija uhapsila J.P. (47), osumnjičenog za teško ubistvo\nPRIPADNICI Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu uhapsili su J. P. (47), zbog postojanja osnova sumnje da je učinio krivično delo teško ubistvo, saopštila je danas Policijska uprava u Novom Sadu.\nSumnja se da je, sinoć, u porodičnoj kući, oštrim predmetom usmrtio svoju šezdesetdvogodišnju suprugu.\nPROČITAJTE JOŠ: UBISTVO U NOVOM SADU: Ženu pronašli u lokvi krvi, osumnjičen suprug\nPolicija ga je zadržala do 48 sati, po odobrenju javnog tužioca kome će, uz krivičnu prijavu, biti doveden na saslušanje.\nPodsećamo, tragedija se dogodila u sredu oko 20 časova u kući u Ulici Branka Radičevića 13 u novosadskom naselju Salajka, gde su supružnici živeli.


Izložba “Pred-Postavka” Sofije Vojinović od 8. juna u Galerija Doma omladine Beograda | Headliner\nHome»Pulse»Puls grada»Izložba “Pred-Postavka” Sofije Vojinović od 8. juna u Galerija Doma omladine Beograda\nHeadliner.rs / 08/06/2021 /\t0\t/\t28\nSofija Vojinović, Reflektor/ Photo: Promo (DOB)\nIzložba “Pred-Postavka” Sofije Vojinović sadrži prostor pozicioniran unutar same galerije, u kome su prikazi predmeta, senki koje su bile prisutne ili su bile deo nekog drugog mesta. Pripadale su određenom trenutku, događaju, i postaju sećanje.\nSvojim prisustvom menjaju doživljavanje prostora. Senke koje su pratile neke predmete ili slike, trenutno postaju naslikane projekcije uspomena, a istovremeno i deo prostora u kojem su postavljene. Predstavljajući u isto vreme i prisustvo i odsustvo, predmeti iz prošlosti koji su smešteni u galeriji, dobijaju novo značenje. Ti fragmenti uspomena postaju skupovi arhiviranih scena u obliku nacrtanih i naslikanih senki na zidu, i ostavljaju mesto za posmatračeve projekcije.\nU radu koji ima i osobine efemernog, umetnica se bavi beleženjem prolaznosti i promenljivosti poimanja vremena, i različitim uticajima i delovanja prostora na sam rad.\nPrisustvom senki, doživljavanje vremena i prostora se u jednom trenutku menja, i osoba počinje da bude svedok različitih scena koje se dešavaju u jednom prostoru, a koje su pripadale različitim vremenima i mestima.\nSofija Vojinović rođena je 1991. godine u Čačku. Osnovne i master akademske studije završila je na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu, na slikarskom odseku. Učestvovala je na više grupnih izložbi u Srbiji i realizovala samostalnu izložbu u galeriji Reflektor u Užicu. Živi i radi u Čačku.\nTags:Dom omladine BeogradaizložbaPred-PostavkaSofija Vojinović\nOdabran najbolji gitarski rif svih vremena... Naravno, koplja će se opasno lomiti oko ove odluke\nRammstein na aukciji prodaje svoje zlatne i platinaste diskove...


RAZVOJ PREDUZETNIŠTVA: Kako preduzetnici mogu do nove opreme - PKS-RPK Novi Sad\nPreduzetnici i vlasnici malih preduzeća su, u rekordnom roku, iskoristili ponudu države da im pri kupovini opreme pomogne bespovratnim sredstvima kombinovanim s bankarskim kreditom.\nSredinom prošlog meseca, Ministarstvo privrede je za tu namenu, ponudilo 200 miliona dinara i sva sredstva su već utrošena. Kako je sledeća godina najavljena kao godina razvoja preduzetništva, iz ministarstva najavljuju da će u tu svrhu izdvojiti više novca.\nNa ovaj način moguća je kupovina opreme vredne do 10 miliona dinara. Država četvrtinu novca daje bespovratno, a pet odsto sredstava privrednik obezbeđuje kao učešće za kredit kod banke. Garancija koju traži banka nije hipoteka na nekretninu već na kupljene mašine.\nOdobreno je 106 kredita za šta su utrošena sva sredstva koja je izdvojila država, a u Ministarstvu privrede se nadaju da će do kraja godine obezbediti i dodatni novac za još nekoliko kredita.\n„Važna informacija za sve one koji žele da nabave opremu je da će program biti nastavljen i u 2016. godini i da će biti opredeljena veća sredstva i to 500 miliona dinara“, ističe pomoćnik ministra privrede Katarina Obradović Jovanović.\nU program se za sada uključilo pet banaka, kažu da slični krediti do sada nisu izazivali toliko interesovanje privrednika, a za jedan su konkurisale po tri firme. Osim nove, uz ovaj kredit moguća je kupovina i polovne opreme, ali ne starije od pet godina. Tako kupljena sredstva privrednik može da otuđi tek posle dve godine.\n„Krediti su bili namenjeni isključivo za proizvodu industriju, a najviše interesovanja bilo je za prehrambenu industriju, plastiku i obradu drveta“, napominje Katarina Obradović Jovanović.\nMala i srednja preduzeća zapošljavaju dve trećine radnika u Srbiji. Strategijom razvoja do 2020, predviđeno je otvaranje još 25.000 takvih preduzeća u kojima bi posao našlo oko 180.000 radnika, a povoljni krediti su zamajac tog plana.\nBroj pregleda: 14.411\nProces smanjivanja bankarskog sistema u Srbiji već je počeo i ubrzaće se, a konsolidacija tog sistema biće okončana za…


Meteorološka služba Francuske korigovala je junski temperaturni rekord na 46 stepeni Celzijusovih, koliko je izmjereno na jugu zemlje.\nNa vrhuncu toplotnog talasa, 28. juna je u jednom selu nedaleko od Monpeljea izmjereno 45,9 stepeni Celzijusovih. Poslije dodatne analize podataka, danas je taj podatak revidiran na 46 stepeni.\nObjava je uslijedila u vrijeme kada je izdato upozorenje na novi talas vrelog vremena sljedeće sedmice, ali se ne očekuje da će biti nadmašen rekord iz juna.\nDrugi toplotni talas u Francuskoj u posljednja dva mjeseca prati visoka vlažnost vazduha i povećanje nivoa zagađenja vazduha.\nMinistarstvo poljoprivrede je upozorilo da će zbog toploznog talasa, proizvodnja vina u Francuskoj ove godine biti umanjena za šest do trinaest odsto u odnosu na 2018. godinu.


SULEJMAN (AHMET) HADŽIAHMETOVIĆ | Bakije - Pogrebno društvo\nDuboko ožalošćeni obavještavamo rodbinu, prijatelje i komšije da je naš dragi SULEJMAN (AHMET) HADŽIAHMETOVIĆ preselio na Ahiret u četvrtak, 16. jula 2020. godine, u 95. godini života. Dženaza će se obaviti u petak, 17. jula 2020. godine u 14 30 sati na Gradskom groblju BARE. O Ž A L O Š Ć E N I : supruga Ivana, sestrične Lejla, Amela i Enela, bratići Sead i Ahmed, bratične Alica, Habiba-Heidi i Nigma, porodice Hadžiahmetović, Đonlić, Filipović, Sokolović, Vrhunec, Celić, prijatelji iz Sarajeva i Dubrovnika. .


Tramp: Oni koji počine masovna ubistva da se suoče sa smrtnom kaznom | Kodex.ME\nTramp: Oni koji počine masovna ubistva da se suoče sa smrtnom kaznom\nAmerički predsjednik je naložio Ministarstvu pravde da predloži takve zakone koji će osigurati da se oni koji počine masovna ubistva suoče sa smrtnom kaznom.\n06. 08. 2019 - 11:05 Autor: Kodex\nDonald Tramp je naložio i da ta najteža kazna bude odlučno i brzo sprovedena.\nU obraćanju u Bijeloj kući nakon dvije smrtonosne pucnjave u Teksasu i Ohaju, Tramp je dodao da se stranačka pripadnost mora u tom smislu ostaviti po strani i biti jedinstven u osudi pošto ti "varvarski masakri predstavljaju napad na naše zajednice, na našu naciju i zločin protiv čovječnosti", prenosi ABC Njuz.\n"Moramo osigurati da oni koji predstavljaju rizik za javnu bezbjednost nemaju pristup oružju, a i ako ga imaju - da im oružje može biti oduzeto po kratkom postupku", rekao je Tramp i naglasio da su "mentalne bolesti te koje su okidač, a ne oružje".\nTramp je rekao da su masovna ubistva koja su se dogodila u El Pasu, Teksasu i Dejtonu, Ohaju "napad na Ameriku" i pozvao da se jednoglasno osude rasizam i ideja o superiornosti bjelaca, prenosi Glas Amerike.\n07. 12. 2019 - 12:05 | Region


Ispovesti - Moja svekrva je predivna žena. Čest\nMoja svekrva je predivna žena. Često me posavetuje, kad ju pitam za savet, ništa joj nije teško, i najbitnija joj je njena porodica. Hoće da nam pomogne oko dece kad treba pomoć, ali se ne nameće. Stalno me hvali, i ponaša se prema meni kao što se ponaša prema njenoj deci. Kad sam se udala, uselila sam se u njihovu novu kuću, a oni su se vratili u staru kuću. To je bila njihova odluka, ja i suprug smo hteli da živimo u staroj kući, ali su ona i svekar smatrali da je tako najbolje za sve i mi smo se složili. Kad sam ju pitala da li joj smeta da promenim raspored nameštaja u dnevnom boravku i još neke sitnice u kući, rekla mi je da ću ja tu da živim i da njoj nema tu šta da smeta, da je odluka na meni. Jedino mi je zasmetalo, to što je mojoj majki otvoreno rekla da ne treba da se meša u moj brak sa mužem, kad se moja majka umešala u jednoj situaciji, ali sam kasnije shvatila da je bila u pravu i da je to uradila iz najbolje namere. Naravno, i ja nju poštujem i volim. Zaslužila je.


SteelSeries Arctis Prime Slušalice – Pro po povoljnoj ceni - Indijanka Danka\nPosted by Indijanka Danka | Jul 30, 2021 | IT | 0 |\nSteelSeries je brend za koji sam na neki poseban način vezana jer sam zaslužna za njihov dolazak na tržište Srbije. Čak sam i povetila i jedan tekst na ovom blogu. Ipak, to ne znači da ne mogu da budem objektivna i realno sagledam sve dobre i loše strane njihovih proizvoda. Zbog toga napominjem da je ova recenzija urađena realno, bez uticaja uvoznika na to šta u njoj piše, niti je plaćena. U pitanju su moja lična iskustva i komentari.\nUkoliko ste poželeli da kupite ove slušalice, u dogovoru sa fenomenalnim momcima iz Games DOO, u periodu od 30.07. do 06.08.2021. možete ostvariti 15% sa kodom koji se nalazi na kraju teksta.\nPreporučujem vam da čistite jastučiće od kože i eko kože na vašim slušalicama nekim blagim sredstvom i da ih negujete ih jer se može desiti da nakon izvesnog vremena materijal počne da se ljušti i osipa.\nPreviousMali razgovori sa kapitenom Šampiona Nacija\nNextKvalitet se pakuje i u malim kutijama – kompjuterski mikrofoni


Amerikanci prodaju staru zgradu ambasade\nZgrada nekadašnje ambasade SAD u beogradskoj Ulici kneza Miloša 50 biće prodata, saznaje „Blic”. Početna cena još nije poznata, ali prema nezvaničnim procenama do kojih smo došli, mogla bi da se kreće oko 11 miliona evra. Stari vlasnici najavljuju da će od države tražiti odštetu.\nAmerička ambasada posle više decenija boravka u Ulici kneza Miloša nedavno je preseljena na Dedinje, u novu zgradu u Bulevaru kneza Aleksandra Karađorđevića 92. Stara zgrada u centru Beograda ostala je prazna.\n- Vlada SAD namerava da na tržištu proda svoj objekat u Ulici kneza Miloša 50 - rekli su za „Blic” u Ambasadi SAD, uz objašnjenje da će za taj posao biti zadužena kompanija „Korsajd”. U toj firmi navode da se još čeka da Stejt department proceni vrednost zgrade i kad budu imali procenu, znaće se preciznije o kolikom je iznosu reč.\n- Radi se o zgradi od 17.000 kvadrata, smeštenih u četiri-pet zasebnih zgrada, i placu od 56 ari - kažu u “Korsajdu”.\nKako su “Blicu” rekli u nekoliko agencija za nekretnine, cena kvadrata stambenog prostora na lokaciji u i oko Ulice kneza Miloša je oko 1.600-1.700 evra. Međutim, zgrada u kojoj je bila Ambasada SAD je praktično poslovni prostor, a čak su i priključci za struju rađeni po američkim a ne po domaćim standardima.\n- To su samo neki od razloga zbog čega će se ona najverovatnije prodavati kao poslovni prostor, koji je znatno jeftiniji od stambenog - pričaju u jednoj beogradskoj agenciji.\nS druge strane, stari vlasnici, među kojima su i nekadašnji ambasador Jugoslavije u Vašingtonu i sadašnji u Bernu Milan St. Protić, kao i narodni poslanik DS Nenad Konstantinović, navode da će od države tražiti odštetu.\n- To je bila kuća moje bake Zore Konstantinović i njene dve sestre. Njima je ta zgrada oduzeta neposredno posle Drugog svetskog rata, ali nije nacionalizovana po Zakonu o nacionalizaciji iz 1958. Kuća je pripala državi koja je ili prodala ili poklonila SAD - kaže Nenad Konstantinović. On ističe da će naslednici prava pokušati da ostvare kroz sudski postupak i pred Agencijom za restituciju. Kako navodi, jasno je da objekat neće moći da im bude vraćen u naturi, zbog čega će tražiti naknadu štete.\nSAD Beograd Zgrada ambasade Prodaja\n23:12 POČETAK POVRATKA U PROŠLOST Žene u SAD su ostale bez ustavnog prava na abortus i svi se pitaju ŠTA JE SLEDEĆE? Neki su već nagovestili odgovor na ovo zastrašujuće pitanje\n23:07 440 TAKMIČARA IZ 44 ZEMLJE "Srbija šah open" otvoren u Novom Sadu\n23:00 "NISI MRDNUO DA ZAŠTITIŠ MILICU" Žestok rat Braje i sina Marine Tucaković: "Šuplja priča, mani me se", mreže gore


Prva stvar na prvom Bitls albumu. Inicijalnu melodiju napisao je Pol Mekartni koristeći za osnovu bas rif iz neke od pesama Čak Berija, obradivši je na takav način da kasnije ni sam nije bio siguran šta je uradio. Kasnije ju je , zajedno sa Lenonom, sedeći jedan preko puta drugog, završio a tekst su napisali koristeći školsku vežbanku liverpulskog instituta.\nSnimljena je u onom jedinom danu kada je sniman ceo album „Please, please me“. Legenda kaže da su tog februarskog dana ’63.-e godine oba glavna pevača bila prehlađena što je uslovilo to da ni mnogi dobri poznavaoci Bitlsa ne mogu da prepoznaju ko peva koju stvar… a vodeći vokal je , naravno, bio Polov. “One, two, three, four…“ je uvod ubačen je kao ha..ha..veza sa nekom ranijom Elvisovom pesmom a na američkom izdanju pesme bio je isečen taj deo ali je ipak ostalo ono „four“\n11 godina kasnije, novembra 1974—te godine, kada Bitlsi više nisu postojali, izgubivši opkladu sa Eltonom Džonom da će, konačno, i osnivač Bitlsa u solo karijeri imati pesmu na prvom mestu top lista (radilo se o „Whatever gets you through the night“ ) u njujorškom Medison Skver Gardenu, na svom poslednjem koncertu koji je ikada odsvirao, Lenon je rekao:\n„I’d like to thank Elton and the boys for having me on tonight. We tried to think of a number to finish off with so I can get out of here and be sick, and we thought we’d do a number of an old, estranged fiancé of mine, called Paul. This is one I never sang, it’s an old Beatle number, and we just about know it.“\nTada ju je prvi i poslednji put otpevao. Ne postoji video snimak te dve pesme koje su tada zajednički otpevane…(druga je bila Lucy on the sky with diamonds). Sledeće godine završio je svoj album rokenrol klasika, skupio svoje najbolje pesme u post-Bitls periodu i otišao u kućnu samoizolaciju iz koje se vratio pred kraj života, iniciran Mekartnijevom zaraznom „Coming up“ pesmicom koju nikako, po sopstvenim rečima nije mogao da izbaci iz glave.\nElem, neke 1988. godine u Waldorf Astoria hotelu skupilo se poveće društvo na Rock’n Roll Hall of Fame koncertu. Na kraju, okupljeni na bini, bez dvojice glavnih, sa Ringom za bubnjevima, vokalne deonice podelili su Bili Džoel, Džordž Harison, Mik Džeger i Brus Springstin…Negde u pozadini, pored Džefa Beka koji je svirao solo gitaru, ritam je udarao je onaj koji ih naterao da se promene 1965-te godine i da iz fascinatnog „je-je“ perioda uđu u svojjih i ne samo svojih , najkreativnijih 5 godina karijere, onaj kojeg se Lenon odrekao nabrajajući ga, sa ostalima, u pesmi „God“ sa Plastic Ono Band“ albuma…naravno radi se o Robertu Alanu Cimermanu a.k.a. Bob Dilenu.\nSvu svoju muzičku veštinu Bitlsi su, ponajviše, stekli svirajući, osim u Hamburgu, u čuvenom Cavern klubu u Liverpulu. Decembra 1999. godine Pol Mekartni se vratio na mesto gde je, sa ostalima pekao zanat, i dok je na ulazu, stojala statua njegovog muzičkog i životnog prijatelja, koncert je završio praćen, Jan Pejsom na bubnjevima i Dejvom Gilmorom na gitari, pesmom koja je postala rok klasik.\nDa…putevima koji se ne znaju, polazeći od nekih ustaljenih šablona etabliranih kao u onoj sceni “Back to the future” filma, kada neko javlja Čak Beriju da je to rif koji mu treba, “Video sam je kako stoji tamo” prešla je put od pesmice nekog anonimnog benda, do klasika muzike koja je izmenila socijalni i kulturni milje društva. Neko bi rekao da je to bio Long and winding road, možda dug i trnovit put kao što je Tobacco road, neko da je tako moralo biti….I zato …ONE, TWO, THREE, FOUR…..\nOdlican tekst, drago mi je sto im dajes credit i u tom delu koji inace manje cenis (unlike me, i dalje smatram da su Bitlsi bili najbolji i najvazniji u svetskoistorijskom 🙂 kontekstu bas kao rockabilly on steroids). Nego kad pominjes Dilana koji jeste bio njihov veliki fan pa cak i kad se pravio da ih ne voli (u pocetku ih je zvao bubblegum ali slusao pazljivo i znao sve pesme a to svedoci Al Aronovic koji ga je i upoznao sa Bitlsima u Njujorku), red je da pomenem i pomalo opskurnu a genijalnu obradu Yesterday:\nZa kraj posebna poslastica. Lenon, imitacija Dilana.Prajsles:\npa…već smo pričali o one two three four, ja sam rekao jasno i glasno koji bitlsi su mi pravi bitlsi. tome koji je puštao te 1963. tu ploču po prvi put verujem da mu je zvučalo ko iron maiden nekome iz 1980.\ni stvarno jedino tu ima problema da se uhvati ko peva koju pesmu, već na drugom albumu se jasno vidi razlika.\nnajbolji omaž toj pesmi, mada malo patetičan, dat je u filmu “Rain Man”.\np.s. mc cartney – gilmore – ian pace …kakav bend!


Prva zemlja s ovim zakonom: Sve finansijske firme moraće da podnose izveštaje o uticaju na klimu - Biznis Telegraf.rs\n15/04/21 | 15:02\nZakon će se odnositi na oko 200 najvećih domaćih firmi i nekoliko stranih kompanija\nOstrvska država u jugozapadnom delu Tihog okeana uspela je da se, u poslednje vreme, istakne po mnogo čemu: najpre su uspešno "upravljali" pandemijom, onda je njihova premijerka Džasinda Ardern predložila da radna nedelja ima četiri dana, nedavno je uvela veći porez za bogataše i povećala minimalac, a sada je tu još jedna novina.\nNaime, Novi Zeland namerava da postane prva zemlja sa zakonom koji će od, banaka, osiguravajućih kuća i investicionih menadžera, zahtevati izveštajte o uticaju njihovih ulaganja na klimatske promene. O tome se izjasnio ministar za klimatske promene, Džejms Šo.\nSve banke sa ukupnom imovinom većom od jedne milijarde novozelandskih dolara ili 700 miliona američkih dolara, zatim osiguravajuće kuće sa ukupnom imovinom u upravljanju, većom od jedne milijarde novozelandskih dolara, i svi preuzimatelji koji kotiraju na berzi - moraće da objave ove podatke.\nNovi Zeland je jedna od svetskih zemalja koja najbrže ide ka smanjenju emisije CO2, a Šo je tim povodom rekao: "Jednostavno, ne možemo doći do neto nula emisija ugljenika do 2050. godine, ako finansijski sektor ne zna kakav uticaj imaju njihova ulaganja na klimu".\nFirme će prve izveštaje podnositi 2023, a prema rečima ministra, "ovaj zakon treba da unese klimatske rizike i otpornost u srce finansijskog i poslovnog odlučivanja". Predlog zakona koji je predstavljen u parlamentu, a očekuje se da će prvo čitanje proći ove nedelje, zahteva od finansijskih preduzeća da objasne kako bi upravljale klimatskim rizicima i mogućnostima.\nDžasinda Ardern / Foto: Tanjug/AP\nPomenuti zakon će se odnositi na oko 200 najvećih domaćih firmi i nekoliko stranih kompanija. Kako je dalje rečeno, tražiće se objava informacija za naredne finansijske godine počev od 2022, nakon što zakon bude donet. Vlada Novog Zelanda je prošlog septembra najavila da će objaviti izveštaje finansijskog sektora o klimatskim rizicima, a oni koji to ne učine - moraće da obrazlože svoje razloge.\nVlada je već uvela nekoliko politika smanjenja emisija staklene bašte tokom drugog mandata, uključujući obećanja da će do 2025. godine javni sektor učiniti CO2 neutralnim, i da će od sredine ove decenije kupovati samo autobuse za javni prevoz - s nultom emisijom.\nDžasinda Ardern, podsećamo, prošle jeseni je odnela ubedljivu pobedu na izborima, a u središtu njene politike je upravo ova tema: klimatske promene i borba protiv njih.\nKako je Novi Zeland, uprkos pandemiji, uspeo da spasi turizam: Ova kampanja bila je ključna\nIstraženo kako su klimatske promene uticale na širenje pandemije: "To je možda bila ključna stvar"