Uredba fiskalne kase\neKupovina, vodič za kupce u elektronskoj trgovini. Šta treba znati pre, prilikom i nakon kupovine na internetu.\nKako da proverite pouzdanost internet prodavca?Kako da budete bezbedni tokom kupovine na Internetu? Šta sve možete da kupite na Internetu?\nOvaj priruč nik ć e vam pomoć i da postanete samopouzdan kupac na Internetu.Naučite kako da:  budete bezbedni prilikom kupovine na Internetu;  zaštitite svoje lične podatke;  prepoznate prevare na Internetu i zaštitite se od njih;  koristite Internet za detaljno informisanje pre kupovine;  prođete kroz sve korake i procedure prilikom kupovine na Internetu;  zaštitite sebe od nesavesnih prodavaca.Saznaćete šta su:  razlike i sličnosti između kupovine u domaćim i inostranim internet prodavnicama;  platne kartice, internet kartice, e-banking, m-banking;  sistemi Google Checkout, Skrill (MoneyBookers), PayPal, QVoucher, PlatiMo;  carinske procedure i troškovi nakon kupovine;  zakonske odredbe koje štite vaša prava kao kupca na Internetu;  rešenja u slučaju reklamacĳe ili spora sa prodavcem.Sledeći ova jednostavna i iscrpna uputstva za kupovinu na Internetu, osećaćete se bezbedno i pouzdano, i počećete dauživate u blagodetima kupovine iz svog doma, u vreme i na način koji vam odgovaraju!\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Kako se kupuje putem Interneta? Šta internet prodavnice rade sa vašim podacima? Šta sadrži ugovor o kupovini na Internetu?4\nKojim karticama može da se plaća na Internetu? Kako roba stiže do vas? Šta je potrebno da znate kadanaručujete robu iz inostranstva? 5\nVodič za kupce u elektronskoj trgoviniPodaci o izdanju:Izdavač:Uprava za Digitalnu agenduZa izdavača:Jasna Matić, državna sekretarkaUrednik izdanja:Slobodan MarkovićVodič osmislili i priredili: • Dušan Dželebdžić (http://crhd.rs) • Žarko Ptiček (http://pticek.com) • Olga Maksimović i Vladimir Nikolić (http://limundo.com) • Jelena Jovanović (http://cybernaut.rs) • Ivan Ćosić (www.ivancosic.rs) • Slobodan Marković (http://digitalnaagenda.gov.rs)Lektura i korektura:Tatjana Vehovec i Vesna PetićDizajn i priprema:Ivan ĆosićIlustracije:Zoran MilićŠTAMPA:Štamparĳa Tuli, Vršac6\nPriređivači izražavaju zahvalnost sledećim stručnjacima i internet trgovcima, koji su svojim sugestĳama pomogli ustvaranju ovog vodiča (po abecednom redosledu): • Aleksadar Birovljev (http://bancaintesa.rs) • Marko Carević (http://telenor.rs) • Branislava Gajić (http://infostud.com) • Marko Herman (http://markoherman.info) • Dejan Bizinger (http://karike.com) • Milan Cvetković (http://mpt.gov.rs) • Dejan Nikolić (http://njuz.net) • Milka Vučićević (http://mﬁn.gov.rs) • prof. dr Dragan Prlja (http://prlja.info) • Nebojša Đurić (http://etrgovina.org) • Dragan Varagić (http://draganvaragic.com/weblog) • Nevena Ružić (http://poverenik.rs) • Dušan Stoičević (http://sk.rs) • Slavko Ilić (http://slavkoilic.com) • Dušica Đorđević (http://mpt.gov.rs) • Stefan Lazarević (http://mﬁn.gov.rs) • Goran Aničić (http://personalmag.rs) • Stevan Majstorović (http://tribune.majlab.com) • Ivan Rečević (http://hugemedia.rs) • Veljko Smiljanić (http://mpt.gov.rs) • Jasmin Šečić (http://jasminsecic.rs) • Vladimir Marković (http://qvoucher.rs) • Ljiljana Stanković (http://mpt.gov.rs) • prof. dr Zlatko Stefanović (http://pravnifakutet.rs)U vodiču su korišćeni delovi teksta iz dodatka časopisa Sveta kompjutera – „eTrgovina za početnike“(www.sk.rs/ﬁles/sk201101um.pdf, januar 2010), kao i brošura pod nazivom „Vodič za kupovinu preko Interneta“u izdanju Ministarstva za trgovinu i usluge (http://mpt.gov.rs/postavljen/163/etrgovina-vodic.pdf, oktobar 2009). Ovaj vodič objavljen je pod Creative Commons licencom BY-NC-SA 3.0, koja dozvoljava nekomercĳalnu upotrebu, uz obavezno navođenje izvora. Ako koristite delove ovog vodiča u svom delu, preradu morate da distribuirate pod istom ili sličnom licencom. Tekst licence u celini je dostupan na adresi http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/3.0/rs/Ovaj vodič u elektronskom obliku možete preuzeti na adresi http://digitalnaagenda.gov.rs/ekupovina 7\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Sadržaj Predgovor .................................................................................................................................................... 10 Šta treba da znate pre kupovine na Internetu .......................................................................................12 Kako proveriti pouzdanost prodavca i prodavnice ...................................................................................................14 Osnovni podaci o prodavcu i prodavnici ..............................................................................................................15 Provera podataka u javnim registrima...................................................................................................................16 Provera podataka o internet domenu prodavnice..............................................................................................17 Iskustva drugih kupaca.............................................................................................................................................18 Osnovno o bezbednosti .................................................................................................................................................21 Zaštita od virusa i špijunskih programa ................................................................................................................21 Bezbednost bežične mreže .................................................................................................................................... 22 Korisnički nalozi i lozinke ........................................................................................................................................ 22 Upotreba tuđih i javnih računara .......................................................................................................................... 23 Bezbednost unosa podataka na veb-sajtovima .................................................................................................24 Još par saveta za mirniji san ................................................................................................................................... 25 Najčešće prevare na Internetu ..............................................................................................................................26 Šta ako ipak postanete žrtva prevare ................................................................................................................... 288\nSadržajŠta treba da znate prilikom kupovine na Internetu .............................................................................30 Šta se može kupiti preko Interneta? ............................................................................................................................31 Kupovina sa domaće ili inostrane internet prodavnice .......................................................................................... 32 Punjenje korpe i slanje narudžbine ............................................................................................................................. 33 Prikupljanje i obrada ličnih podataka ......................................................................................................................... 35 Korisnički ugovor i opšti uslovi poslovanja ................................................................................................................ 37 Plaćanje ............................................................................................................................................................................40 Platne kartice .............................................................................................................................................................41 E-banking, m-banking i plaćanje opštom uplatnicom ......................................................................................42 Servisi za posredovanje u kupovini na Internetu ...............................................................................................44 Mobilno plaćanje ......................................................................................................................................................46Šta treba da znate nakon kupovine na Internetu ............................................................................... 48 Dostava robe ...................................................................................................................................................................49 Uvozne procedure ...........................................................................................................................................................51 Potrošačka prava nakon kupovine. ............................................................................................................................. 53 Saobraznost robe ..................................................................................................................................................... 53 Garancija .................................................................................................................................................................... 53 Izjavljivanje reklamacije ..........................................................................................................................................54 Pravo na jednostrani raskid ugovora ....................................................................................................................54 Rešavanje spornih situacija ..........................................................................................................................................56 Potrošačka savetovališta ........................................................................................................................................ 57 Inspekcije ................................................................................................................................................................... 57 Rešavanje sporova ................................................................................................................................................... 58 Podelite svoja iskustva o kupovini sa drugima.......................................................................................................... 59Reference ....................................................................................................................................................62 9\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini PREDGOVOR10\nPredgovorZa svaku kupovinu potrebni su novac, vreme i energĳa – izdvajanje vremena posle posla, čekanje u redu za podizanjenovca, obilaženje većeg broja mesta u potrazi za dobrom ponudom, rešavanje problema prevoza kupljenih stvari.Kupovinom na Internetu štedite novac, vreme i energĳu, jer pretraga proizvoda, nalaženje najpovoljnĳih cena, mesta zakupovinu, iskustva drugih kupaca, a i sama kupovina – od izbora proizvoda, do plaćanja – mogu da se obave iz fotelje i uvreme koje vama najviše odgovara – 24 časa dnevno, vikendima i praznicima.Često se pogrešno misli da je kupovina na Internetu rizičnĳa od tradicionalnih načina kupovine ili da nĳe zakonskiuređena, pa su kupci izloženi većem stepenu rizika.Istina je potpuno drugačĳa – kupovina na Internetu u većini slučajeva nosi manje rizika zbog mogućnosti detaljnĳeprovere prodavca i iskustava drugih kupaca, kao i uslova za bolje upoznavanje sa uslovima kupovine, za šta čestonemamo ni priliku, niti vreme kada kupujemo u radnji.Plaćanje roba i usluga platnim karticama na Internetu podjednako je bezbedno kao i na POS terminalima u restoranima,prodavnicama, na benzinskim pumpama. Štaviše, na Internetu postoje servisi za posredovanje u bezbednom obavljanjuplaćanja, koji pružaju veći stepen sigurnosti u obavljanju transakcĳa od tradicionalnih načina plaćanja.Takođe, u Srbĳi su na snazi zakoni koji se posebno odnose na elektronsku trgovinu i koji pružaju potrošačima ista pravai isti nivo zaštite kao i prilikom tradicionalne kupovine (pravo na garancĳu, povraćaj robe, reklamacĳu, raskid ugovorai drugo). Najvažnĳi od pomenutih zakona su: Zakon o elektronskoj trgovini, Zakon o zaštiti potrošača i Zakon o zaštitipodataka o ličnosti.Kada se na kraju podvuče crta, kao najveći problemi u vezi sa kupovinom na Internetu ostaju – strah od nepoznatog imanjak informacĳa.Borba protiv ovih nepoznanica je osnovni cilj ovog vodiča – da na jednom mestu objedini najvažnĳe stvari koje treba znatio bezbednoj kupovini na Internetu i pomogne da steknete isti osećaj kontrole i sigurnosti prilikom kupovine na Internetu,kao prilikom kupovine u bilo kojoj drugoj prodavnici. 11\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini ŠTA TREBA DA ZNATE PRE KUPOVINE NA INTERNETU Pre nego što počnete sa kupovinom na Internetu, obratite pažnju na sledeće: odnosite se prema ličnim podacima odgovorno – pazite u kojoj meri i na kojim sajtovima ih ostavljate, odlučite se za prodavca koji vam uliva poverenje i imajte u vidu da kupujete u prodavnici koja ne mora biti u vašem gradu, već na drugom kraju planete.12\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuOtvorena priroda Interneta omogućava svakome da se predstavi kako želi i ponudi bilo šta na prodaju, a današnjetehnologĳe zaštite podataka i komunikacĳe obezbeđuju visok stepen bezbednosti vašeg novca i elektronskih transakcĳa.Najviše problema u kupovini na Internetu nastaje zbog nepažnje samih korisnika.Prema istraživanju IDsafety.net, tek oko 11% svih prevara na svetu dogodi se usled krađe privatnih podataka naInternetu, dok se skoro polovina (43%) dogodi kao posledica gubitka papirnih dokumenata ili novčanika. Za krađupodataka najčešće nisu odgovorni ljudi koje znate – do čak 80% svih internet prevara dolazi zbog odgovaranja nanezatražene imejlove i elektronske poruke i dobrovoljnog prosleđivanja ličnih podataka potpuno nepoznatim osobama.Zato su, kao i van Interneta, informisanost, zdrav razum i umerena doza skepticizma prve linĳe odbrane. Jednostavno, neradite ono što ne biste radili van Interneta – uvek se upoznajte sa osnovnim podacima o prodavcu i internet prodavnicipre kupovine, ne delite svoje lične podatke sa nepoznatim osobama, upoznajte se sa iskustvima drugih kupaca. Savet: Na Internetu nemojte raditi ništa što ne biste radili u svakodnevnom životu.Ako se dodatno pridržavate jednostavnih saveta iz teksta u nastavku, možete biti sigurni da će vaše transakcĳe proći unajboljem redu, verovatno sigurnĳe nego prilikom kupovine van Interneta. 13\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Kako proveriti pouzdanost prodavca i prodavnice Internet vam ne deluje kao bezbedno mesto za kupovinu? Grešite, tu ste često bezbedniji nego na ulici ili u prodavnici iza ćoška. U ovom poglavlju ćete saznati koje podatke treba da proverite pre kupovine u internet prodavnici i kako da proverite reputaciju prodavca.14\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuOsnovni podaci o prodavcu i prodavniciKada na nekoj od internet prodavnica nađete proizvod koji želite da kupite, nĳe na odmet pre kupovine proveriti o kakvojse prodavnici radi i ko stoji iza sajta koji vas mami dobrim ponudama.Pouzdana internet prodavnica treba da sadrži, najmanje, sledeće:  Potpune i detaljne podatke o proizvodima u ponudi (naziv, vrsta, sastav, kvalitet, količina, proizvođač, zemlja porekla, datum proizvodnje, rok upotrebe, upozorenja o mogućoj štetnosti, itd.);  Jasno iskazane cene, troškove koji su uključeni u cenu (i one koji nisu), troškove dostave i dodatne troškove;  Podatke o načinima plaćanja i primenjenim standardima za obezbeđivanje bezbednosti transakcĳa i ličnih podataka (kao što su brojevi platnih kartica, brojevi telefona, adrese stanovanja, itd.);  Informacĳe o prikupljanju i obradi ličnih podataka;  Osnovne podatke o prodavcu i kontakt podatke;  Uslove pod kojima se obavlja prodaja (ugovor i opšti uslovi poslovanja);  Obaveštenja o potrošačkim pravima (povraćaj robe, povraćaj novca, garancĳa itd.) i podaci o korisničkoj podršci koja je na raspolaganju.Što se tiče osnovnih podataka o prodavcu, internet prodavnica bi trebalo da sadrži:  Naziv ﬁrme ili puno ime preduzetnika - vlasnika internet prodavnice, kao i adresu sedišta;  Osnovne kontakt podatke, poput imejl adrese i broja telefona;  Podatke o upisu prodavca u privredni registar i poreski registar (naziv registra, matični broj ﬁrme i poreski broj);  Podatke o dozvolama za obavljanje delatnosti koje su izdate prodavcu i podaci o članstvu prodavca u profesionalnim ili strukovnim udruženjima, ako je obavljanje delatnosti uslovljeno posedovanjem posebne dozvole ili članstvom u nekom profesionalnom ili strukovnom udruženju (recimo, za promet lekova i opasnih hemikalĳa, pružanje projektantskih usluga itd.).Ako internet prodavnica sadrži sve ove podatke, možete biti prilično sigurni da imate posla sa kredibilnim prodavcem,koji ne pokušava da prikrĳe bitne informacĳe i koji je pokazao da poznaje i poštuje propise.1,2,3Prilikom kupovine robe na aukcĳskim sajtovima, kao što su Limundo.com ili eBay.com, proverite samog ponuđača robe –da li je pružio osnovne informacĳe o sebi, koliko dugo nudi robu preko aukcĳskog sajta, kakvi su komentari drugih kupacao njemu, itd. 15\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Ako želite dodatnu proveru ili su vam potrebne dodatne informacĳe o prodavcu ili ponudi, ne oklevajte da ih pozovete telefonom ili da im pošaljete imejl. U najvećem broju slučajeva odgovor će stići vrlo brzo (najčešće u toku istog radnog dana ili najkasnĳe sledećeg), a ako se to ne desi, imaćete razlog za dodatnu opreznost i detaljnĳe provere pre kupovine. Provera podataka u javnim registrima Domaća pravna lica i preduzetnici, kao i predstavništva inostranih kompanĳa, moraju biti upisani u evidencĳu Agencĳe za privredne registre (APR). 4,5 Pretragom baze APR na adresi http://apr.gov.rs dobićete podatke o osnivačima, datumu osnivanja, adresi sedišta, ovlašćenim licima, osnovnoj delatnosti. Takođe, moguće je proveriti ﬁnansĳske izveštaje o poslovanju u poslednjih nekoliko godina. Korisno je proveriti i podatke o poslovnim računima domaćih prodavaca. Jedinstveni registar računa može se pretražiti na sajtu Narodne banke Srbĳe www.nbs.rs/export/sites/default/internet/latinica/67/rir.html Tu se nalaze javni podaci o otvorenim računima pravnih lica i preduzetnika kod poslovnih banaka, tako da se prostom pretragom po nazivu ﬁrme, broju njenog računa, poreskom ili matičnom broju, lako može saznati da li su računi aktivni ili su u blokadi. Od koristi vam takođe može biti i podatak o tome da li je prodavac uključen u PDV sistem. To se može proveriti na sajtu Poreske uprave www.poreskauprava.gov.rs/sr/index.jsp?page=pdv/registar.jsp Na sajtu agencĳe MENA, možete pronaći linkove prema većem broju raznih javnih registara i baza podataka, koji vam mogu biti od koristi prilikom provere prodavca: www.mena.rs/pretraga/provera_i_pretraga.html16\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuProvera podataka o internet domenu prodavniceInternet domen je tekstualna oznaka koja na jedinstven način označava skup uređaja ili servisa na Internetu.Domen se sastoji iz naziva (eng. hostname), koji označava vlasnika domena, naziv internet prodavnice i sl, kao i nastavka(eng. top-level domain, TLD), koji označava pripadnost domena nekom registru nacionalnih ili generičkih domena.Nacionalni TLD su na primer .rs u slučaju Srbĳe ili .de u slučaju Nemačke, dok su generički TLD opšte namene recimo.com, .net, .org, .info, .biz i slično.Primeri domena su „google.com“, gde je „google“ naziv domena veb pretraživača Google, a „.com“ nastavak ili TLD, „beg.aero“ – Beogradski aerodrom ili „rts.rs“ – Radio-televizĳa Srbĳe.Čest je slučaj da su iste internet prodavnice dostupne preko više različitih internet domena (recimo, http://donesi.com,http://donesi.rs i http://donesi.ba)Svaki registar internet domena ima svoju WHOIS bazu u kojoj se nalaze javni podaci o vlasnicima domena, kontaktima zadomen, podacima o tome kada je domen registrovan, da li je aktivan i sl.Podatke o .rs domenima možete proveriti u bazi Registra nacionalnog internet domena Srbĳe (RNIDS) na adresihttp://rnids.rs/lat/whois-upitPodatke o najpopularnĳim generičkim domenima, kao što .com, .net, .org, .info, .biz itd., možete proveriti na adresiwww.internic.net/whois.htmlZa kompletan spisak registara internet domena i adresa na kojima možete proveriti WHOIS podatke o domenimapogledajte sajt http://whois365.com/en/listtldNeka vas ne obeshrabri ukoliko se dogodi da u WHOIS bazi nekad ne pronađete kontakt pravog vlasnika domenainternet prodavnice, već podatke o internet provajderu prodavca ili agencĳi koju je prodavac angažovao za izradu veb-sajta prodavnice. Mnogi registri omogućavaju vlasnicima internet domena da aktiviraju zaštitu privatnosti (eng. WHOISprivacy), slično kao kod telefonskih imenika, pa se prilikom prikaza podataka o domenu ne ispisuju identiﬁkacioni ikontakt podaci. Ovo ne znači da prodavnica nĳe sigurna, već da treba pažljivo proveriti i ostale faktore sigurnosti. 17\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Iskustva drugih kupaca Sasvim je prirodno biti oprezan pri prvoj kupovini iz neke internet prodavnice. O reputacĳi prodavnice i prodavca, kao i o iskustvima sa isporukama, reklamacĳama, kvalitetom usluge, korisničkom podrškom i sl. moguće je informisati se i od drugih kupaca. Bolje internet prodavnice na sopstvenim sajtovima omogućavaju korisnicima da sami ocenjuju svaki proizvod, uslugu ili prodavca i pišu sopstvene utiske. Ovo je naročito prisutno na sajtovima koji se bave kataloškom prodajom, aukcĳskom prodajom, prodajom turističkih aranžmana i hotelskog smeštaja. Međutim, postoje i specĳalizovani servisi za ocenjivanje prodavnica, poput domaćeg sajta http://oceni.rs. Ako internet prodavnica direktno ne nudi iskustva drugih korisnika, pokušajte da na nekom od veb pretraživača – Google, Bing, Yahoo, itd. – unesete ključnu reč „kupovina“, „iskustvo“ ili „prikaz“, pa u nastavku ime proizvoda ili usluge. Među rezultatima pretrage naći ćete recenzĳe iz časopisa, diskusĳe na forumima i utiske sa društvenih mreža. Isti upit možete ponoviti i sa nazivom internet prodavnice, dodajući pored njega fraze kao što su „loša usluga“, „reklamacĳa“, „rok isporuke“, „zadovoljan“, „nezadovoljan“. Loša usluga vrlo brzo ispliva na Internetu, ali postoji dosta primera i da zadovoljni kupac javno pohvali internet prodavnicu s kojom je poslovao. Ova jednostavna provera reputacĳe, osim na veb pretraživačima, moguća je i na društvenim mrežama, pa upit sa nazivom prodavnice ili proizvoda možete ponoviti na Facebooku (http://facebook.com/search) i Twitteru (http://twitter.com/search). Savet: Proverite reputaciju prodavca i prodavnice na društvenim mrežama i forumima. Nĳe loše znati da na Internetu ima puno onih koji su spremni da podele sa vama sve što znaju o nekom proizvodu ili kupovini na nekoj od internet prodavnica. Iskoristite ovu šansu i uzmite tu besplatnu pomoć – na forumima, tako što ćete u odgovarajućoj temi jednostavno postaviti pitanje o konkretnom proizvodu ili internet prodavnici. Slično možete uraditi na društvenim mrežama – pitajte vaše prĳatelje (i njihove prĳatelje) preko Facebooka ili Twittera da li je neko kupovao određeni proizvod ili ima neka iskustva sa određenim prodavcem. Veoma je čest slučaj da su na Facebooku i Twitteru lično prisutni predstavnici kompanĳa, pa ćete dobiti informacĳe iz prve ruke, a mnoge ﬁrme koriste društvene mreže za odgovaranje na pitanja i rešavanje žalbi kupaca.18\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuPre kupovine, naoružajte se informacijama i znanjem.Uradite mali istraživački zadatak: proverite prodavca (pregledajte sajt internetprodavnice, sajt APR, Narodne banke i ostale registre), proverite iskustvadrugih kupaca (postavite pitanje, uključite se u diskusiju, koristite društvenemreže i pretraživanje Interneta po ključnim rečima od značaja za kupovinu naodređenom sajtu). Tek onda donesite svoju odluku o kupovini.Pouzdanost se određuje na osnovu mnogih elemenata, kao i kod klasičnihprodavnica. Da li biste svoje poverenje bezrezervno dali tek otvorenoj prodavniciu kraju, koja nudi primamljivo niske cene, ali nema istaknutu ﬁrmu, ﬁskalnu kasui prodavce koji su u stanju da vam pruže potrebne informacije pre kupovine? 19\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Plašite se virusa, špijunskih programa, prevara i krađe podataka? Znanje iz ovog poglavlja omogućiće vam da se osećate bezbednije prilikom korišćenja računara, unošenja ličnih podataka i kupovine na Internetu. Najvažnija lekcija: redovno održavajte higijenu računara i ne nasedajte na slatkorečive pokušaje prevare. Na Internetu, kao i u svakodnevnom životu, postoje stvari koje zaista zvuče previše dobro da bi bile istinite...20\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuOsnovno o bezbednostiNema ništa lepše nego kada kupovinu ili plaćanje možete obaviti iz svog doma, sa svog računara. Ipak, prilikom kupovinei plaćanja preko Interneta, prenose se lični podaci kao što su: brojevi telefona, platnih kartica, lozinke i slično. Ovakvipodaci su i pre pojave Interneta bili na meti kradljivaca i prevaranata, pa Internet nĳe izuzetak što se toga tiče. Zato jeneophodno obezbediti da vaši podaci uvek budu zaštićeni od uništenja i krađe.Zaštita od virusa i špijunskih programaRačunarski virusi i špĳunski programi (eng. spyware) suzlonamerni programi koji mogu uništiti vaše podatke ilinepozvanim osobama omogućiti pristup vašim ličnimpodacima.Glavni način širenja ovih zlonamernih programa jeste razmena„zaraženih“ fajlova između korisnika. Virus ili špĳunski programmožete „pokupiti“ sa prenosivih uređaja za skladištenjepodataka, poput USB memorĳa, prenosivih diskova, audio/video plejera i drugih sličnih uređaja koje priključujete na vašračunar, preko priloga elektronske pošte koju primate (eng. attachment) i fajlova koje preuzimate sa sa Interneta.Najbolja prevencĳa je posedovanje i redovno ažuriranje antivirusnog i antispyware programa. Na Internetu semogu preuzeti besplatni programi ovog tipa, kao što su Avast! (http://avast.com) Microsoft Windows Defender(www.microsoft.com/windows/products/winfamily/defender) ili AVG (http://free.avg.com).Kada na računaru instalirate neki od ovih programa, oni će sami sebe ažurirati preko Interneta i obaveštavati vas o svimpotencĳalno zlonamernim programima koje otkrĳu, bilo da se radi o fajlovima uskladištenim na prenosnim uređajima kojise priključuju na računar, fajlovima koji su prikačeni uz imejl poruke ili fajlovima koji se preuzimaju sa Interneta. Savet: Postarajte se da vaš veb čitač i antivirusni program budu uvek ažurni.Kada su u pitanju imejl poruke, posebnu pažnju treba obratiti na nezatražene poruke ili SPAM poruke tj. poruke koje stižuna vašu imejl adresu od osoba koje ne poznajete i koje niste tražili. Nezatražene poruke su glavni izvor zaraze virusima išpĳunskim programima, ali i početna tačka za internet prevare (o kojima će više reči biti u narednim poglavljima). Većina 21\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini programa za elektronsku poštu automatski ﬁltrira i obeležava ovakve poruke kao „Spam“ ili „Trash“, ali automatska zaštita od nezatraženih poruka nĳe 100% eﬁkasna. Zato ne treba otvarati priloge u porukama koje dolaze od nepoznatih ljudi ili poruke koje ne očekujete ili niste tražili. Takođe, na takve poruke ne treba odgovarati, ne treba ih prosleđivati dalje, već ih je najbolje ignorisati ili obrisati. U osnovnu računarsku higĳenu spada i redovno instaliranje novih verzĳa operativnog sistema i programa koje koristite na računaru (naročito veb čitača, programa za elektronsku poštu, brzu razmenu kratkih poruka, audio/video razgovore, razmenu fajlova i drugih programa koji koriste vezu sa Internetom), jer nove verzĳe redovno donose ispravke uočenih bezbednosnih problema. Često će vas prĳatelji savetovati da je neki veb čitač bolji od onoga koga trenutno koristite, ali, bez obzira za koji se odlučite, vrlo je bitno da uvek koristite najnovĳu dostupnu verzĳu. Bezbednost bežične mreže Ako jedan internet priključak u vašem domu deli više računara i drugih uređaja (recimo, mobilnih telefona) preko bežičnog mrežnog uređaja (eng. wireless access point), pobrinite se da taj uređaj bude ispravno podešen. Naime, bežični mrežni uređaj bi trebalo podesiti prema korisničkom uputstvu tako da na njega mogu da se povežu samo „poznati uređaji“ (računari, telefoni i ostali uređaji u domu koji treba da imaju pristup Internetu), dok bi pristup svim drugim uređajima trebalo da bude zabranjen (eng. MAC ﬁltering). Takođe, preporučljivo je aktiviranje opcĳe za šifrovanje bežične komunikacĳe (eng. Wireless Protected Access II – WPA2). Korisnički nalozi i lozinke Ako računar u vašem domu upotrebljava više korisnika, bilo bi dobro napraviti poseban korisnički nalog, sa posebnom lozinkom, za svakog od njih. Izbor dobre lozinke je umetnost za sebe. Većina priručnika o lozinkama reći će vam da dobra lozinka ne bi trebalo da bude kraća od 6-8 znakova, a veoma je korisno upotrebljavati razmake (ako su dozvoljeni) tj. lozinku sastaviti od nekoliko reči razdvojenih razmacima. Kombinovanje velikih i malih slova takođe je poželjno, a ubacivanje cifara i specĳalnih znakova (!#%$) dodatno otežava pogađanje ili pokušaje dešifrovanja lozinke. Prilikom sastavljanja lozinke izbegavajte upotrebu imena i drugih podataka koji su javno dostupni i mogu se lako dovesti u vezu sa vama, kao što su vaše ime ili nadimak, imena i nadimci članova vaše porodice, datumi rođenja, brojevi telefona itd. Na sajtu http://howsecureismypassword.net jednostavnim ukucavanjem neke lozinke možete videti koliko je sigurna, odnosno, koliko bi vremena trebalo uložiti da bi se dešifrovala. Slabe lozinke se mogu dešifrovati za sat-dva, a one zaista jake praktično nikada.22\nŠta treba da znate pre kupovine na Internetu Važno: Pažljivo birajte i čuvajte svoje lozinke, jer su one vaša prva linija odbrane na Internetu!Strogo obratite pažnju da nikako ne koristite istu lozinku na različitim servisima i da ih povremeno menjate. Dakle, odaberiterazličite lozinke za pristup vašem računaru, elektronskoj pošti, Facebooku, Twitteru, servisima elektronskog bankarstva itd. Usuprotnom, možete doći u veoma rizičnu situacĳu, da eventualno otkrivanje jedne lozinke ugrozi sve vaše naloge.Isto kao što na ulici nećete ostaviti nadohvat ruke bilo kome svoju torbu ili novčanik, tako ni lične podatke (lozinke, PINkodove, brojeve platnih kartica i sl.) ne smete ostavljati na poleđini tastature kancelarĳskog računara, na poslednjojstranici planera, niti ih pisati na samolepljive papiriće, pa kačiti na zid kancelarĳe ili, još gore, na monitor računara.Za memorisanje velikog broja (relativno komplikovanih) lozinki nĳe loše koristiti neki od programa zaupravljanje lozinkama (eng. password managers), kao što su, recimo, KeePass (http://keepass.info) ili LastPass(http://lastpass.com).Ako lične podatke čuvate u mobilnom telefonu, obavezno koristite neku aplikacĳu koja zahteva unos lozinke, kako bistese koliko-toliko osigurali u slučaju eventualnog gubitka telefona.Vaša lozinka je vaša stvar i nemojte je deliti nikada i ni sa kim. Znajte i da vas banka nikada neće zvati telefonom ili vam poslatiporuku i tražiti od vas da izdiktirate ili pošaljete lične podatke kao što su lozinke, PIN kodovi, brojevi platnih kartica i slično. Istovaži i za vašeg internet provajdera, Facebook, Twitter, Skrill (MoneyBookers), Google Checkout, PayPal, itd.Ako primite takav zahtev telefonom ili putem elektronske pošte, gotovo je uvek reč o pokušaju prevare. Nemojte davati ličnepodatke, već okončajte razgovor i nemojte odgovarati na imejl. Umesto toga, pronađite pravi sajt banke, internet provajdera,društvene mreže ili internet prodavnice (ako ne znate pravu adresu, možete je lako naći upitom na veb pretraživačima) i prekozvaničnih kanala komunikacĳe, koje ćete tamo naći, sami proverite da li eventualno postoji neki problem.Upotreba tuđih i javnih računaraUpotrebu tuđih ili javnih računara (kao što su računari u kaﬁćima, bibliotekama i na drugim javnim mestima) za proveruelektronske pošte, pristup društvenim mrežama, uslugama elektronskog bankarstva ili kupovinu na Internetu trebasvesti na najmanju moguću meru, jer ne možete biti sigurni da su opremljeni ažurnim antivirusnim programima, da većnisu „zaraženi“ nekim virusom ili špĳunskim programom koji će ugroziti bezbednost vaših podataka, lozinki, brojevaplatnih kartica i slično. 23\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Ako baš morate da koristite tuđi ili javni računar, prvo podesite veb čitač tako da ne pamti lozinke koje kucate, adrese i druge podatke (recimo, privremene fajlove) sajtova koje posećujete, ključne reči koje kucate na veb pretraživačima, itd. U veb čitaču Internet Explorer ova opcĳa se zove „InPrivate Browsing“, u FireFoxu i Safarĳu „Private Browsing“, u čitaču Chrome „Incognito Window“, a u Operi „Private Window“. Imajte na umu da pomenuta opcĳa zaštite privatnosti prestaje da važi kada zatvorite veb čitač, pa ne zaboravite da je aktivirate svaki put kada baš morate da pristupate Internetu sa tuđeg ili javnog računara. Bezbednost unosa podataka na veb-sajtovima Imajte u vidu da sve veb stranice, gde se unose podaci o platnim karticama i drugi lični podaci, moraju biti osigurani. Dakle, prva stvar na koju treba da obratite pažnju kada se prĳavljujete na svoj imejl nalog, na Facebook ili Twitter, kada popunjavate formulare za otvaranje korisničkog naloga na internet prodavnicama, kada unosite podatke za plaćanje i slično, jeste adresa internet sajta u veb čitaču. U polju za unos i prikaz adrese veb-sajta obično se ispred naziva sajta nalazi deo koji označava komunikacioni protokol. Standardni protokol za komunikacĳu na Vebu je HTTP (eng. Hyper Text Transfer Protocol), zbog čega većina adresa veb-sajtova počinje sa „http://“. Međutim, HTTP nĳe dovoljan kada se radi o unosu ličnih podataka, pa se umesto njega koristi HTTPS (eng. Hyper Text Transfer Protocol Secured), koji omogućava proveru autentičnosti veb-sajta sa kojim se komunicira i bezbedan prenos podataka. Pre uspostavljanja sigurne veze, veb-sajt se identiﬁkuje svojim jedinstvenim sertiﬁkatom. Podaci o sertiﬁkatu se mogu proveriti klikom na sličicu katanca, koji se obično nalazi u polju sa adresom sajta. Osim što stranice osigurane ispravnim SSL/TLS sertiﬁkatom umesto sa „http://“ počinju sa „https://“, zavisno od veb čitača, polje sa adresom sajta biće prikazano zelenom ili žutom bojom, uz sličicu zaključanog katanca. Ako je sertiﬁkat sajta nevažeći (ako je istekao ili je opozvan) ili na stranici postoje elementi koji nisu zaštićeni veb čitač će vas upozoriti o tome. Najčešće se upozorenje24\nŠta treba da znate pre kupovine na Internetuprikazuje u posebnom prozoru, gde se korisnik obaveštava o mogućim rizicima i o tome da nastavlja na sopstvenuodgovornost. Ako se korisnik ipak opredeli za pristup sajtu sa neispravnim sertiﬁkatom, zavisno od veb čitača, polje saadresom sajta biće prikazano crvenom bojom, adresa sajta će počinjati sa „https://“, uz sličicu katanca.Još par saveta za mirniji sanAko to do sada niste uradili, pravo je vreme da otvorite naloge za elektronsko bankarstvo za sve bankovne račune kojeposedujete. Ovo ne samo da će vam omogućiti da mesečne i druge obaveze plaćate bez gubljenja dragocenog vremena,čekajući u redovima pred šalterima, već će vam pružiti mogućnost trenutnog uvida u vaše prihode i rashode. Tako ćetelakše i češće moći da proveravate stanje na vašim računima i na vreme opazite eventualne „sumnjive“ transakcĳe,troškove ili čekove (pogledajte poglavlje E-banking, m-banking i plaćanje opštom uplatnicom).Takođe je korisno, za sve račune i platne kartice, aktivirati mogućnost slanja SMS poruke na mobilni telefon nakon svihpromena (uplata/isplata) koje nastupe. 25\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Najčešće prevare na Internetu Internet je nekim starim oblicima prevara, koje su postojale i pre njegovog nastanka, udahnuo novi život, jer je napadačima omogućio jednostavnĳi pristup većem broju potencĳalnih žrtava i ubrzao komunikacĳu, ali i svojom međunarodnom dimenzĳom otežao brzo otkrivanje počinilaca prevare. U nastavku ćemo videti kako na Internetu funkcionišu dve takve prevare – krađa osetljivih ličnih podataka i prevara sa uplatama za lažne troškove. Krađa ličnih podataka Najčešći oblik prevare na Internetu je krađa ličnih podatka tzv. ﬁšing (eng. phishing). Radi se o pažljivo smišljenoj manipulacĳi sa ciljem navođenja žrtve da napadaču pošalje svoje lične podatke, kao što su ime i prezime, ime korisničkog naloga i lozinka, broj telefona, adresa stanovanja, godina rođenja, JMBG, broj platne kartice, broj bankovnog računa, PIN kod, itd. Važno! Ne dostavljajte svoje lične podatke putem elektronske pošte na zahtev nepoznatih ljudi ili „poznatih“ institucija. Prevara počinje tako što napadač šalje istu poruku na veliki broj imejl adresa. Iako najveći broj primalaca ignoriše nezatražene poruke, mali broj njih se ipak „upeca“ i postaje žrtva prevare. Imajući u vidu da napadači šalju milione ovakvih poruka, svega nekoliko lakovernih meta je dovoljno da ovaj vid prevare učini veoma isplativim za prevarante. U poruci se po pravilu koriste vizuelni elementi i drugi sadržaji (logo, boje, oblik slova, kontakt podaci, slogani i sl.), koji podsećaju na poslovnu komunikacĳu banke, internet provajdera, društvene mreže, internet prodavnice ili nekog drugog čĳe usluge koristi veliki broj ljudi. Ovom lažnom porukom žrtva se obično obaveštava da je došlo do neke situacĳe zbog koje je neophodno dostaviti određene lične podatke, odgovorom na poruku ili prĳavljivanjem na veb-sajtu navedenom u poruci (i ovaj veb-sajt je naravno lažan, ali je, poput imejl poruke, pažljivo napravljen tako da vizuelno, po sadržaju i internet adresi podseća na zvanični sajt). Ako primite takvu imejl poruku, vrlo verovatno se radi o pokušaju prevare. Bitno je ponovo naglasiti da vam banka, internet provajder, društvena mreža ili internet prodavnica nikada neće poslati takvu poruku i zahtevati vaše lične podatke. Ne zaboravite da ste im svoje lične podatke već ranĳe dali.26\nŠta treba da znate pre kupovine na InternetuDakle, bez obzira koliko primljena poruka delovala verodostojno, nemojte odgovarati na nju, niti otvarati veze prema veb-sajtovima navedenim u njoj. Umesto toga, pronađite pravi sajt banke, internet provajdera, društvene mreže ili internetprodavnice (ako ne znate pravu adresu, možete je lako naći upitom na veb pretraživačima) i preko zvaničnih kanalakomunikacĳe, koje ćete tamo naći, sami proverite da li eventualno postoji neki problem.Prevara sa uplatama za lažne troškoveDrugi oblik najčešće prevare, koja se na Internetu sreće u velikom broju varĳanti, takođe počinje prĳemom nezatraženeelektronske pošte.Tekst poruke se razlikuje, od slučaja do slučaja, ali se napadač najčešće lažno predstavlja kao osoba koja ima saznanje ovelikoj količini novca, koji stoji „zamrznut“ na računu u nekoj banci. Pomenuti novac (obično se radi o milionskim sumama) jenavodno pripadao nedavno svrgnutom diktatoru, nekoj osobi u egzilu ili bogatašu koji je poginuo u avionskoj nesreći.Česti su i slučajevi gde se žrtva obaveštava o navodnom milionskom dobitku na kladionici ili lutrĳi, u kojoj nĳeučestvovao, ili o ogromnom nasledstvu, nakon smrti rođaka iz inostranstva za koga, do tada, nĳe čuo. Niste uplatili tiket za lutriju na Internetu? Dakle, niste ni mogli da osvojite super premiju. Na Internetu, kao i u svakodnevnom životu, postoje stvari koje zaista zvuče previše dobro da bi bile istinite...Ako se žrtva odluči na saradnju, napadač će joj poslati skenirane dokumente koji navodno dokazuju postojanje novca.U nekim slučajevima, primalac će dobiti i dodatne dokaze u vidu fotograﬁje nekadašnjeg vlasnika bogatstva, kopĳutestamenta, članak iz novina, potvrdu o stanju na računu sa memorandumom banke i slično. Naravno, u svakom od ovihslučajeva radi se o novcu koji ne postoji, a svi poslati dokumenti su falsiﬁkovani.Pošto pridobĳe poverenje žrtve, napadač odjednom nailazi na „poteškoće“ prilikom prenosa i moli žrtvu za novčanupozajmicu, radi podmićivanja kolege, ili za potrebe pokrivanja administrativnih troškova. Vremenom ovi troškovi rastu, ažrtva, imajući u vidu bogatstvo koje je na dohvat ruke, ﬁnansira sve „troškove“.Budući da se radi o nepostojećem novcu, napadač može da odlaže njegov navodni prenos sve dok žrtva ima strpljenja ilinovca. Koristeći soﬁsticirane psihološke trikove, vešt napadač, za kratko vreme, može da ostavi svoju žrtvu u dugovima.Ovaj vid prevare često ostaje neotkriven zbog činjenice da žrtva ponekad nĳe ni svesna da je bila prevarena, ili ju jesramota da govori o prevari u koju je namamljena svojom pohlepom. 27\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Druge prevare Na Internetu, kao uostalom i van Interneta, prisutan je veliki broj različitih prevara. Ako vam se neka ponuda koju ste primili u nezatraženoj elektronskoj pošti, koju ste videli na društvenoj mreži ili negde drugde na Internetu, učini previše dobrom da bi bila istinita, vrlo je verovatno da ste u pravu. Takođe, obratite pažnju da se broj prevara povećava tokom vanrednih situacĳa i događaja koji zaokupljaju pažnju velikog broja ljudi i medĳa. Prevaranti se ne ustručavaju da zarade na tuđoj nesreći, pa nĳe redak slučaj da se posle nekog katastrofalnog zemljotresa, poplave ili neke druge nesreće, pored sajtova koji zaista prikupljaju pomoć za ugrožena područja, pojavi i određeni broj lažnih sajtova. Zato je korisno proveriti sajtove koji se bave prevarama na Internetu kao što su http://lookstoogoodtobetrue.com, http://snopes.com ili domaći http://prevara.info i http://informacĳa.rs. Kao i u slučaju provere pouzdanosti internet prodavca, savet o tome da li je nešto prevara ili nĳe, možete potražiti na društvenim mrežama i internet forumima. Šta ako ipak postanete žrtva prevare U slučaju da ipak postanete žrtva prevare, krađe podataka ili zloupotrebe platne kartice, reagujte odmah i bez oklevanja. Ako izgubite ili vam ukradu računar, telefon ili prenosni uređaj, na kome ste čuvali lozinke i druge lične podatke, promenite odmah sve lozinke. Promena velikog broja lozinki uvek je naporan posao, ali cena zloupotrebe vaših podataka je daleko veća. Ako izgubite platnu karticu ili primetite „sumnjive“ stavke na izvodima o prometu sa računa, pozovite banku, konsultujte se i, ako je potrebno, deaktivirajte platne kartice. Ako izgubite telefon sa koga ste koristili usluge mobilnog bankarstva, opozovite mogućnost korišćenja tog telefona za pristup vašim računima i plaćanjima, itd. Korisno je znati da su domaćim zakonima (u prvom redu Krivičnim zakonikom6), pokrivena tradicionalna krivična dela (krađa, prevara, iznuda, ucena, itd.), koja se čine uz upotrebu računara i komunikacionih mreža, ali i krivična dela koja su speciﬁčna za informaciono-komunikacione tehnologĳe (kao što je neovlašćeno korišćenje računara, neovlašćeni pristup računarskim sistemima, neovlašćena izmena ili brisanje podataka, ometanje obrade podataka, izrada i širenje računarskih virusa, itd.). Ako pretrpite veću štetu ili otkrĳete neku veću prevaru, možete se obratiti posebnom Odeljenju za visokotehnološki kriminal pri MUP-u Srbĳe (www.mup.gov.rs) ili podneti prĳavu posebnom Odeljenju za visokotehnološki kriminal Višeg javnog tužilaštva u Beogradu (http://beograd.vtk.jt.rs).28\nŠta treba da znate pre kupovine na Internetu Važno! Prijavite svaku prevaru, pokušaj zloupotrebe računara, pokušaj krađe ili nesavesnog postupanja sa ličnim podacima.Ovi organi se bave istraživanjem i gonjenjem krivičnih dela visokotehnološkog kriminala, koja nastanu na celoj teritorĳiRepublike Srbĳe, a u svom radu ostvaruju saradnju sa sličnim organima u inostranstvu, saglasno propisima o organizacĳii nadležnosti državnih organa za borbu protiv visokotehnološkog kriminala7.U slučaju krađe ili zloupotrebe ličnih podataka ili ako smatrate da postupanje nekog prodavca nĳe u skladu sa Zakonomo zaštiti podataka o ličnosti, problem možete prĳaviti Povereniku za informacĳe od javnog značaja i zaštitu podataka oličnosti (http://poverenik.rs). Bez sledećeg nema bezbedne kupovine na Internetu: • Uvek koristite najaktuelniju verziju veb čitača i antivirusnog programa. • Čuvajte svoje lozinke i koristite različite lozinke za različite servise. • Otvorite četvore oči i ne ostavljajte tragove iza sebe prilikom korišćenja javnih ili tuđih računara. • Ne otvarajte nezatražene imejl poruke i priloge nepoznatih pošiljalaca. • Kupovinu i unos ličnih podataka obavljajte samo na sajtovima koji su zaštićeni https:// protokolom. 29\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini ŠTA TREBA DA ZNATE PRILIKOM KUPOVINE NA INTERNETU Krećemo u kupovinu! U ovom poglavlju ćete saznati razliku između kupovine materijalnih i nematerijalnih dobara, koje su sličnosti i razlike između kupovine u domaćim i inostranim internet prodavnicama. Upoznaćemo vas sa celokupnim, uobičajenim procesom kupovine na Internetu – od stavljanja artikala u korpu, preko provere i slanja narudžbine, do plaćanja putem kartice, platnog naloga ili vaučera. Saznaćete sve i o različitim mogućnostima plaćanja u zemlji i inostranstvu.30\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuŠta se može kupiti preko Interneta?Pre nego što uđemo u proces naručivanja, korisno je znati razliku između dva osnovna tipa proizvoda (u kontekstunjihove distribucĳe), koji se mogu kupiti preko Interneta. Grubo ih možemo podeliti na materĳalne i nematerĳalne.Na materĳalne proizvode smo navikli, zato što ih kupujemo veoma često: odeća, obuća, elektronika, knjige, časopisi,muzički diskovi, igračke, itd. Drugim rečima, sve ono što možemo da dodirnemo i što može da se isporuči poštom nakućnu adresu.Nematerĳalni proizvodi su proizvodi u elektronskom obliku: softver, muzika, ﬁlmovi, video igre, krediti za telefoniranje,itd. Oni se isporučuju putem samog Interneta, i to u obliku veza za preuzimanje (u slučaju softvera i muzike, na primer) ilijednostavnog dodavanja kredita na korisnički nalog kupaca (u slučaju kredita za telefoniranje, na primer).Preko Interneta se, takođe, mogu kupovati i razne vrste usluga. Neke usluge je moguće koristiti u realnom svetu, kao štosu, recimo, avio karte ili turistički aranžmani, dok je druge usluge moguće koristiti isključivo na Internetu, poput prostoraza skladištenje podataka, internet domena i slično. 31\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Kupovina sa domaće ili inostrane internet prodavnice Prva odluka koju morate da donesete kada krenete u kupovinu na Internetu jeste izbor između domaćih i inostranih prodavnica. Taj izbor igra ključnu ulogu u razmatranju eventualnih poreza pri kupovini, carine pri uvozu u zemlju, ako je u pitanju inostrani prodavac, i troškova transporta robe (troškovi dostave i carine, naravno, otpadaju ako kupujete nematerĳalni proizvod ili uslugu koja vam se može pružiti putem Interneta). Što se tiče plaćanja, proizvod ćete platiti nekom od metoda koje vam ponudi prodavac. Kada su domaće internet prodavnice u pitanju, najčešće je podržano plaćanje putem platnog naloga (što se može obaviti korišćenjem e-bankinga ili opštom uplatnicom u banci ili pošti), dok sajtovi koji prodaju robu nude i plaćanje pouzećem u gotovini ili platnom karticom. Sve veći broj domaćih internet prodavnica nudi mogućnost plaćanja platnom karticom na samom sajtu internet prodavnice,8,9,10 dok je plaćanje vaučerom vrlo rasprostranjeno na domaćim sajtovima za grupnu kupovinu.11 Takođe, sve veći broj internet prodavnica nudi i neki oblik mobilnog plaćanja, o čemu će više reči biti u posebnom poglavlju, Plaćanje. Što se tiče plaćanja u inostranim internet prodavnicama, situacĳa je nešto drugačĳa. Dominantno je prisutna mogućnost plaćanja platnim karticama ili putem servisa za posredovanje u internet trgovini (Google Checkout, Skrill (MoneyBookers), PayPal i slični), dok je mogućnost plaćanja deviznom doznakom (eng. wire transfer) manje zastupljena. Nakon obavljene kupovine, prodavac će vam robu poslati putem pošte ili neke kurirske službe, a troškovi transporta najčešće padaju na vas. Važno! Obratite pažnju na troškove dostave prilikom kupovine u domaćim internet prodavnicama. Kada kupujete u inostranim internet prodavnicama, pored troškova dostave imajte u vidu i moguće troškove prilikom uvoza (carina, špedicija). Stvari su nešto komplikovanĳe prilikom kupovine robe iz inostranstva, jer u cenu robe ponekad ulaze porezi i carinski troškovi, koji nisu uključeni u cenu proizvoda koja se može videti na sajtu. Zato je, pre kupovine na inostranoj internet prodavnici, potrebno proučiti uslove kupovine i dostave robe, ali i upoznati se sa procedurom i troškovima uvoza (obračun carine, porezi, troškovi carinskog postupka), o čemu će više reči biti u poglavljima Dostava robe i Uvozne procedure.32\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuPunjenje korpe i slanje narudžbineNa svakoj internet prodavnici naći ćete katalog proizvoda ili usluga sa opisima, slikama, cenama, količinama, boјama idrugim bitnim podacima o proizvodima koji su ponuđeni na prodaju.Ako prodavac na sajtu navodi cene proizvoda ili usluga, uz to bi trebalo da su dostupne napomene o tome da li su u cenuuključeni porezi i druge naknade (kao što su manipulativni troškovi, troškovi dostave i sl).Željeni proizvod ili usluga smeštaju se u virtuelnu „korpu“, klikom na odgovaraјuće dugme. Dodavanje proizvoda u korpuse ponavlja za svaki željeni proizvod ili uslugu, čime se praktično formira narudžbenica. Punjenje korpe ne znači da jekupovina završena i sve do momenta plaćanja imate mogućnost promene sadržaja korpe (dodavanje i uklanjanje artikala,promena količine, itd.) ili odustajanja od kupovine.Kada želite da završite naručivanje, odaberite opcĳu za kraj kupovine (dugme sa natpisom „Kraj kupovine“, „Pošaljinarudžbinu“, „Checkout“, „Buy Now“ i slično).Sledeće što vas očekuje, jeste ostavljanje ličnih podataka i moguće, otvaranje korisničkog naloga u okviru internetprodavnice. Podaci se unose kako bi prodavci mogli da vam izdaju račun (tzv. billing adresa), ispostave kupljenu robu(tzv. shipping adresa), kontaktiraju u slučaju bilo kakvih problema ili pitanja u vezi sa narudžbinom, ali i kontaktirajuradi nuđenja novih proizvoda ili popusta u budućnosti. Neke internet prodavnice omogućavaju kupovinu i bez otvaranja 33\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini korisničkog naloga, dok druge zahtevaju da se korisnički nalog napravi pre prve kupovine i da se koristi prilikom svake sledeće (više o tome biće u posebnom poglavlju Prikupljanje i obrada ličnih podataka). Na kraju ćete obično imati priliku da još jednom pregledate sadržaj korpe, potvrdite da ste upoznati sa uslovima kupovine (sadržajem ugovora i opštih uslova poslovanja) i odaberete način plaćanja, nakon čega će narudžbenica biti poslata prodavcu. U trgovini na Internetu uobičajeno je zaključivanje ugovora u elektronskom obliku, elektronskim putem, pri čemu se ponuda (od strane prodavca) i prihvat ponude (od strane kupca) daju takođe elektronskim putem. Veoma je bitno da se pre kupovine što bolje upoznate sa detaljima ugovora i opštim uslovima poslovanja (više o tome u posebnom poglavlju o Korisnički ugovor i opšti uslovi poslovanja). Važno! Pažljivo pročitajte korisnički ugovor i uslove korišćenja internet prodavnice, pre nego što se saglasite sa njima i obavite plaćanje. Nakon kupovine na Internetu proverite elektronsku poštu, jer prodavnice obično na imejl adresu kupca šalju potvrdu o poslatoj narudžbini, potvrdu o obavljenom plaćanju, predračune i račune, uputstva za preuzimanje i aktivacĳu proizvoda i usluga, uputstva za praćenje pošiljki i druge korisne informacĳe. Možda deluje dosadno, ali poželjno je da čuvate račune i elektronske poruke koje su u vezi sa vašom elektronskom kupovinom – dobro će vam doći u slučaju eventualne reklamacĳe ili povraćaja robe.34\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuPrikupljanje i obrada ličnih podatakaPrilikom kupovine na Internetu podaci o vama prikupljaju se na različite načine i iz različitih izvora. Ovo se ne razlikujepuno od kupovine van Interneta, gde prilikom kupovine takođe ostavljate određen broj ličnih podataka. Međutim, trebabiti svestan nekoliko speciﬁčnosti u vezi sa Internetom.Pre svega, treba imati u vidu da većina internet prodavnica ne prikuplja samo osnovne podatke, koje kupci samiunesu prilikom otvaranja korisničkog naloga ili naručivanja, već i druge podatke o kupovini, koji se mogu koristiti zadokazivanje obavljenih transakcĳa ili statističku obradu, u cilju unapređivanja postupka prodaje i veb-sajta prodavnice.Takođe, prodavci kroz razne (nagradne) ankete na internet prodavnici ili putem društvenih mreža, prikupljaju i obrađujudemografske podatke o posetiocima i kupcima, kako bi svoju ponudu bolje prilagodili njihovim potrebama.Evo primera podataka o ličnosti koji se najčešće prikupljaju i obrađuju prilikom internet trgovine:  Lični podaci: korisničko ime i lozinka, ime i prezime, JMBG, adresa prebivališta, imejl adresa, brojevi telefona;  Podaci za dokazivanje transakcĳe: jedinstvena numerička internet adresa koju koristite u trenutku kupovine (ovu adresu, tzv. „IP broj“ najčešće vam automatski dodeljuje internet provajder prilikom povezivanja na Internet), tip i verzĳa operativnog sistema i veb čitača koji koristite, vrsta i broj platne kartice; 35\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini  Podaci za unapređenje postupka prodaje i veb-sajta prodavnice: adresa veb-sajta koji je posećen pre dolaska na internet prodavnicu, veze koje su birane tokom korišćenja internet prodavnice, ukupno vreme provedeno na svakoj stranici (ovi podaci se obrađuju tako da ih najčešće nĳe moguće direktno povezati sa pravim identitetom korisnika).  Demografski podaci: pol, starost (datum rođenja), podaci o obrazovanju, poznavanju jezika, trenutnom boravištu, zaposlenju, visini prihoda, podaci o hobĳima i interesovanjima. Pitanje skladištenja, zaštite i pristupa podacima o ličnosti na Internetu (ne samo u vezi sa internet trgovinom, već i u vezi sa korišćenjem društvenih mreža, servisa kao što su Gmail, Yahoo Mail i sl), naročito je bitno imajući u vidu globalnu prirodu Interneta i njegovu decentralizovanu arhitekturu. Nĳe neuobičajena situacĳa da je trgovac registrovan u jednog državi, dok se internet prodavnica i baza podataka, sa podacima o narudžbinama i prikupljenim podacima o ličnosti, nalazi na serveru u drugoj državi ili čak u nekom od distribuiranih sistema za obradu i skladištenje podataka, čĳa su čvorišta locirana u više različitih država (na više kontinenata), radi balansiranja opterećenja, obezbeđivanja bržeg pristupa podacima i zaštite njihovog integriteta (tzv. cloud computing). Važećim zakonima3 propisano je da prodavci smeju da prikupljaju i obrađuju samo podatke koji su bitni za postizanje svrhe prikupljanja, u meri i vremenu neophodnom za zadovoljenje te svrhe. To znači da ako, recimo, kupujete peglu, ne bi trebalo da vam se traži (niti bi trebalo da dajete) podatak o starosti vaših roditelja ili broju članova porodice, jer, složićemo se, to nĳe neophodan podatak za pravljenje narudžbine i obavljanje kupovine. Ako vam se učini da internet prodavnica od vas ipak traži previše podataka, zatražite objašnjenje od prodavca putem telefona, elektronske pošte ili formulara za kontakt. Budite pažljivi sa davanjem demografskih podataka, koji na prvi pogled mogu delovati kao da nemaju karakter ličnih podataka, poput podataka o visini prihoda, broju članova porodice, hobijima i interesovanjima, proizvodima koje najčešće kupujete, omiljenim mestima za izlazak itd., jer se kombinovanjem takvih podataka otvara mogućnost stvaranja proﬁla lica (u svrhe predviđanja budućeg ponašanja, ciljanog reklamiranja, itd.). Ako učestvujete u nekom istraživanju i odlučite se da date neke od navedenih demografskih podataka, savet je da ne pružate podatke koji vas određuju, kao što su ime i prezime ili JMBG.36\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Pre zaključivanja ugovora elektronskim putem, treba proveriti njegove bitne elemente. Istina je da su ugovori često suvoparni i dosadni – ipak, kao i svaki ugovor koji prihvatate (a ovaj prihvatate elektronskim putem), poželjno je da ga pažljivo proučite. Naročito obratite pažnju na odredbe koje govore o:  Načinu plaćanja, troškovima i rokovima isporuke;  Vremenu na koji se ugovor zaključuje, načinu i rokovima za raskid ugovora, kao i posledicama i troškovima raskida;  Načinu prikupljanja i obrade ličnih podataka tokom trajanja ugovora i nakon njegovog isteka;  Eventualnim ograničenjima u korišćenju roba ili usluga (eng. Acceptable Use Policy, AUP);  Načinu i rokovima za ostvarivanje potrošačkih prava (povraćaj robe, povraćaj novca, garancĳa i sl.) i drugih ugovornih garancĳa;38\nŠta treba da znate prilikom kupovine na Internetu  Načinu i rokovima za postupanje po pritužbama korisnika, postupku za rešavanje sporova, kao i povezanim troškovima;  Obaveštavanju korisnika o promenama ugovora tj. uslova pružanja usluga.Ako vam neka odredba ugovora nĳe jasna ili imate neko dodatno pitanje, stupite u kontakt sa prodavcem i tražitepojašnjenje pre nego što nastavite dalje.Saglasnost na ponudu i uslove ugovora obično se daje štikliranjem izjave „Pristajem na uslove ponude/ugovora“, preklika na dugme za slanje narudžbine. Nakon klika na dugme za slanje narudžbine, smatra se da je ugovor zaključen.Stavljanje teksta zaključenog ugovora i pripadajućih opštih uslova poslovanja na raspolaganje kupcu (recimo, slanjemugovora elektronskom poštom ili nuđenjem da se preuzme u PDF obliku), zakonska je obaveza prodavca, kako bi kupacmogao da sačuva, kasnĳe koristi ili reprodukuje tekst ugovora. Retko se dešava da kupac ne dobĳe mogućnost dapreuzme kopĳu ugovora koji je upravo prihvatio, ali ako vam se desi takva situacĳa, kontaktirajte prodavca i tražite davam pošalje tekst ugovora koji ste sa njim zaključili. Kupovina u domaćim internet prodavnicama je jednostavnija, jeftinija i brža, a kupovina u inostranim internet prodavnicama, osim većeg izbora, podrazumeva i dodatne troškove dostave, carine i špedicije. Bez obzira na mesto kupovine, procedura kupovine se ne razlikuje mnogo. Najvažnija stvar u procesu kupovine jeste upoznavanje sa korisničkim ugovorom i uslovima prodaje, kao i čuvanje poruka koji su potvrda o obavljenoj kupovini i plaćanju. 39\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Plaćanje Korak dalje, zaboravite na keš! Saznajte više o načinima plaćanja na Internetu – od raznih vrsta platnih kartica, preko popularnih internet servisa za posredovanje u plaćanju (kao što su Google Checkout, Skrill (MoneyBookers) i PayPal), do plaćanja putem mobilnog telefona.40\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuPlatne karticePlatne kartice se u svrhu plaćanja na Internetu koriste već godinama. Ipak, iako je moguće na Internetu kupiti stvarisopstvenom kreditnom ili debitnom karticom, to nĳe uvek i najbezbednĳe rešenje.Dovoljno je da jedan nepouzdan sajt, na kome ostavite podatke o vašoj platnoj kartici, postane plen zlonamernihhakera, pa da ona postane predmet moguće zloupotrebe. Da budemo pošteni, isti rizik krađe podataka s kartica postoji iprilikom upotrebe platnih kartica za podizanje gotovog novca na bankomatima ili prilikom plaćanja na POS terminalima uprodavnicama.Ono što razlikuje kupovinu na Internetu, jeste dodatna mogućnost obezbeđenja, koja se sastoji u otvaranju posebneplatne kartice za kupovinu na Internetu.Banke u Srbĳi nude veći broj specĳalizovanih kartica koje se ne mogu koristiti na bankomatima ili u prodavnicama, već sunamenjene samo za internet kupovinu (recimo, Visa Internet ili Virtuon kartica).Na ovu karticu ćete uplaćivati novac tek kada budete imali nameru nešto da kupite i na njoj nikada nećete imati višesredstava nego što vam je potrebno za sledeću kupovinu. Tako se značajno umanjuje šteta, koja može nastati ako nekodođe u posed podataka s vaše kartice i pokuša da ih zloupotrebi.Uz karticu koja se koristi za plaćanje na Internetu dobićete i dodatnu karticu koja služi za uplatu ili podizanje novca saračuna. Internet kartice su obično devizne, što znači da ćete novac uplaćivati u evrima. Da ne bude zabune, moći ćete daplaćate i robu čĳa je cena izražena u dinarima, kao i u bilo kojoj drugoj valuti – banka će obaviti transakcĳu, ali će pre togauraditi konverzĳu, iz valute u kojoj je izražena cena proizvoda u evro, uz naplatu odgovarajuće provizĳe.Pre nego što obavite plaćanje na Internetu pomoću platne kartice, obavezno još jednom proverite da li je veza osigurana(pogledati poglavlje Bezbednost unosa podataka na veb-sajtovima). Nakon toga, internet prodavnica će tražiti daodaberete vrstu platne kartice, unesete njen broj, ime nosioca koje je upisano na kartici, mesec i godinu isticanjakartice, kao i bezbednosni kod (na MasterCard i Visa karticama to je trocifreni broj na poleđini, a na Amex karticamačetvorocifreni broj na prednjoj strani kartice).Ako prilikom plaćanja na sajtu vidite znak „3-D Secure“, „Veriﬁed by Visa“ ili „MasterCard Secure Code“ znaćete da jeprisutan i dodatni sloj zaštite, koji se ogleda u proveri autentičnosti trgovca, njegove banke i banke koja je izdala karticu,a korisnik će biti preusmeren na posebno zaštićen sajt radi unošenja podataka o plaćanju.Potvrda o obavljenom plaćanju stići će vam na imejl adresu i nju bi trebalo da čuvate kao dokaz o uplati, radi eventualnereklamacĳe, povraćaja novca i sl. 41\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Ako koristite platne kartice za kupovinu na Internetu, proveravajte redovno izvode o prometu za svaku od kartica. Ako banka nudi takvu mogućnost, aktivirajte slanje SMS poruka sa obaveštenjima o tome kada se rezerviše novac ili obavi plaćanje sa vaše platne kartice. Tako ćete vrlo brzo saznati ako neko neovlašćeno pokuša da iskoristi vašu karticu za plaćanje i bićete u mogućnosti da blagovremeno stupite u kontakt sa bankom radi sprečavanja dalje zloupotrebe. Na kraju, dobro je znati da korisnike platnih kartica štite odredbe Zakona o zaštiti korisnika ﬁnansijskih usluga12. Ako dođe do neovlašćenog korišćenja platne kartice, odnosno podataka sa kartice, korisnik ima obavezu da, odmah posle tog saznanja, a najkasnije u roku od 45 dana od datuma zaduženja, prijavi banci transakciju izvršenu neovlašćenim korišćenjem kartice, odnosno podataka sa kartice. U tom slučaju, možete snositi gubitke, koji su posledica neovlašćenog korišćenja, najviše do iznosa od 15.000 dinara. E-banking, m-banking i plaćanje opštom uplatnicom Plaćanje u domaćim internet prodavnicama u najvećem broju slučajeva možete obaviti putem standardnog platnog naloga, kojim zadužujete svoj tekući račun koji se vodi kod banke. Plaćanje putem platnog naloga (opšte uplatnice) možete obaviti u gotovini na šalteru banke ili pošte, ali tako nešto poništava pogodnosti elektronske trgovine. Mnogo je bolja ideja poslati nalog za uplatu pomoću e-bankinga ili mobilnog m-bankinga. Osim što vas spašava od čekanja u redovima, „elektronski šalter“ banke vam je dostupan 24 časa dnevno, svaki dan u nedelji, tokom cele godine. Ne treba zaboraviti ni to da pojedine banke za ovakve transakcĳe uopšte ne uzimaju provizĳu, dok se kod drugih plaća provizĳa koja je znatno niža nego na šalteru poslovnice, a neke od banaka daju određeni broj e-banking transakcĳa tokom meseca besplatno, nakon čega naplaćuju punu provizĳu (što je opet u proseku jeftinĳe od odlaska u poslovnicu). Osim plaćanja robe naručene u domaćim internet prodavnicama,42\nŠta treba da znate prilikom kupovine na Internetue-banking usluge možete koristiti za plaćanje svih drugih računa (komunalĳe i slično), prebacivanje novca sa jednogračuna na drugi, obavljanje menjačkih poslova, proveru stanja na tekućim i deviznim računima, informisanje o vremenudospeća oročene štednje, plaćanje rata kredita, proveru stanja čekova, proveru prometa platnih kartica, uplatu sredstavana platne kartice, itd.Da biste mogli da koristite sve ove mogućnosti, potrebno je da, pre svega, sa vašom bankom zaključite ugovor okorišćenju usluga elektronskog bankarstva. Nakon toga, banka će vam dostaviti pristupne parametre – korisničko ime ilozinku, sigurnosni (PIN) kod i sertiﬁkat za potpisivanje transakcĳe, kao i softver za korišćenje elektronskog bankarstvasa uputstvom – i spremni ste za plaćanje.Usluge elektronskog bankarstva u Srbĳi se uspešno i bezbedno koriste već duži niz godina, a od nedavno su pojedinebanke počele da nude mogućnost korišćenja istih usluga, ali posredstvom mobilnog telefona. M-banking pruža još većikomfor u korišćenju bankarskih usluga i plaćanja, koja možete obaviti u svako vreme i na svakom mestu, čak i kada nistepored kućnog računara.Devizne doznakeAko imate otvoren devizni račun kod neke domaće banke, plaćanje u inostranim internet prodavnicama možete obavitislanjem devizne (nostro) doznake (eng. wire transfer), pod uslovom da prodavnica podržava takav način plaćanja.Pripremu za plaćanje prema inostranstvu možete obaviti putem e-bankinga, tako što ćete obaviti kupovinu odgovarajućekoličine deviza, konverzĳom dinara sa vašeg tekućeg računa.Nakon toga, popunjavate nalog za devizno plaćanje prema inostranstvu, koji sadrži podatke o internet prodavcu (naziv,adresa, država), svrsi i osnovu plaćanja (broj računa ili ponude), iznosu i valuti, podatak o tome ko snosi troškovetransakcĳe (kupac, prodavac ili deljeno), podatke o broju bankovnog računa prodavca i banci kod koje se račun prodavcavodi, kao i korespondentskoj banci, ako se prenos vrši posredstvom banaka koje se nalaze u različitim državama.Sve podatke potrebne za popunjavanje naloga za deviznu doznaku, internet prodavac šalje kupcu, obično putemelektronske pošte, nakon što primi narudžbinu u kojoj je kao način plaćanja navedena devizna doznaka.Neke banke u Srbĳi omogućavaju slanje deviznih doznaka putem e-bankinga, ali većina i dalje ne nudi takvu mogućnost,već morate otići do poslovnice i popuniti odgovarajući formular.Nakon što pošaljete deviznu doznaku, obično je potrebno da prođe do tri radna dana da uplata legne na račun prodavca. 43\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Servisi za posredovanje u kupovini na Internetu Postoji više različitih servisa za posredovanje u kupovini na Internetu, koji se međusobno razlikuju po načinu posredovanja. Najpopularnĳi servisi za posredovanje u bezbednom obavljaju platnih transakcĳa na Internetu su recimo Google Checkout (http://checkout.google.com), Skrill/Moneybookers (http://moneybookers.com), PayPal (http://paypal.com) i drugi, dok je u Srbĳi popularan vaučerski sistem QVoucher (http://qvoucher.rs). Neki sajtovi su razvili sopstvene sisteme za posredovanje u bezbednom obavljanju kupoprodajnih transakcĳa (domaći primer je aukcĳski sajt http://limundo.com) ili, u tu svrhu, koriste slične specĳalizovane servise drugih ﬁrmi (tzv. escrow sistemi). Google Checkout, Skrill (MoneyBookers) i PayPal Ovi servisi posreduju u transakcĳi plaćanja, koje se odvĳa između kupca, odnosno njegove banke, i trgovaca na Internetu. Servisi ovog tipa su veoma popularni na Internetu, jer kupca lišavaju potrebe da svakom prodavcu, prilikom svake kupovine, ostavlja poverljive podatke o svojoj platnoj kartici (broj, datum isteka, veriﬁkacioni kod). To umnogome umanjuje rizik od prevara i krađe podataka, jer niko, pa ni sam prodavac, ne može da pristupi podacima o platnoj kartici kupca. Većina servisa ovog tipa funkcioniše na sličan način – prvo je potrebno da otvorite korisnički nalog, koji se obično zove „Personal Account“. Nakon toga, obično se vrši pridruživanje podataka o platnoj kartici korisničkom nalogu (opcĳa „Link My Debit/Credit Card“). Po otvaranju korisničkog naloga i dodavanju platne kartice, servis za posredovanje u kupovini na Internetu obaviće proveru vašeg identiteta i vlasništva nad platnom karticom. Provera identiteta se obično vrši preko provere imejl adrese korisnika, ali u nekim slučajevima može uključivati i dodatne provere (recimo, servis može zahtevati od korisnika da pošalje neki skenirani identiﬁkacioni dokument, poput pasoša ili lične karte, kako bi potvrdio svoj identitet). Provera vlasništva nad platnom karticom vrši se tako što servis skine neki, nasumični, mali iznos sa pridružene platne kartice (između 1 i 3 evra), koji se kasnĳe refundira. Sledeće, potrebno je prikupiti podatak o iznosu koji je skinut i podatak o identiﬁkacionom broju transakcĳe. Ovi podaci se nalaze na izvodu o prometu platne kartice, koji banka šalje jednom mesečno u štampanom obliku, ali je mnogo praktičnĳe obaviti uvid u njega preko e-bankinga ili pozvati korisnički servis banke. Kada saznate navedene podatke o transakcĳi, unosite ih na stranici namenjenoj veriﬁkacĳi podataka o kartici, na sajtu servisa za posredovanje u internet plaćanju (neki servisi traže da se upiše iznos skinutih sredstava, dok drugi traže identiﬁkacioni broj transakcĳe). Kada korisnik otvori nalog i prođe postupak provere, spreman je za kupovinu u internet prodavnicama koje podržavaju neki od sistema za posredovanje u internet kupovini.44\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuNakon izbora željenih proizvoda, kao sredstvo plaćanja bira se odgovarajući servis za posredovanje u internet kupovini.Internet prodavnica onda preusmerava kupca na sajt servisa za posredovanje, gde se kupac prĳavljuje u svoj korisničkinalog i potvrđuje izvršenje transakcĳe. Servis za posredovanje tada skida odgovarajući iznos sa kartice korisnika, a istiiznos istovremeno uplaćuje na račun trgovca. Kada je ovaj posrednički posao završen, korisnik biva preusmeren nazad nasajt prodavnice, gde dobĳa izveštaj o ishodu transakcĳe.Otvaranjem korisničkog naloga kod Google Checkout, Skrill (MoneyBookers), PayPal i sličnih servisa, zaključujete ugovoro korišćenju njihovih uslova tj. pristajete na određene uslove poslovanja. Zato je vrlo bitno osvrnuti se kratko i na pravnuprirodu funkcionisanja ovih servisa.Naime, važno je znati da ovi servisi ne pružaju bankarske usluge, niti usluge prenosa novca, već u vaše ime i za vašračun, posreduju između vas i internet prodavca prilikom obavljanja plaćanja na Internetu, a za to naplaćuju određenuposredničku provizĳu (koja obično ide na teret prodavca).QVoucherQVoucher funkcioniše kao elektronska „dopuna“ za plaćanje roba i usluga naInternetu.Korisnik QVoucher sistema postaje svako ko kupi QVoucher „dopunu“ na nekom od prodajnih mesta širom Srbĳe (traﬁke,menjačnice). Prilikom kupovine prve „dopune“, korisnik daje podatak o broju svog mobilnog telefona i novac u iznosukojim želi da dopuni Qvoucher nalog. Nakon toga, putem SMS poruke dobĳa potvrdu o visini raspoloživih sredstava nasvom QVoucher nalogu i lozinku koju će koristiti prilikom kupovine na Internetu. Kada jednom otvori QVoucher nalog,korisnik ga može dopunjavati na isti način – uplatama na prodajnim mestima ili putem elektronskog bankarstva.Treba obratiti pažnju da se broj mobilnog telefona koristi samo kao sredstvo za identiﬁkacĳu (predstavljanje) sistemu, akorišćenje QVouchera ne opterećuje račun za mobilni telefon, niti je na bilo koji način vezan za njega.Kada uplatite QVoucher „dopunu“, proces kupovine na Internetu odvĳa se u tri koraka: Prvo na nekom od internet sajtova,koji podržava plaćanje QVoucherom, odaberete željenu robu ili uslugu. Zatim, kao način plaćanja izaberete QVoucher,nakon čega unosite podatak o broju vašeg mobilnog telefona i lozinku koju ste dobili putem SMS-a. Ako su uneti podaciu redu i ako na QVoucher nalogu ima dovoljno sredstava za kupovinu, transakcĳa će biti uspešno pokrenuta, a na vašmobilni telefon će stići SMS poruka sa PIN brojem za potvrdu transakcĳe. Ovaj broj prepisujete iz SMS poruke na sajtinternet prodavnice, čime se izvršenje transakcĳe potvrđuje i plaćanje završava. 45\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Posrednički (escrow) servisi Servisi za posredovanje u kupovini na Internetu, funkcionišu tako što se kupac i prodavac saglase da kupac prvo uplati naknadu za određeni proizvod, na račun ﬁrme koja pruža posredničku uslugu. Kada novac prispe na račun posrednika, o tome se obaveštava prodavac, koji onda proizvod šalje kupcu. Nakon prĳema pošiljke, kupac obavlja proveru i ako je primljeni proizvod u očekivanom stanju tj. ako je saobrazan opisu iz ponude prodavca, o tome obaveštava posrednika, koji prodavcu prebacuje uplaćeni novac. Ako primljeni proizvod ne odgovara onome što je navedeno u ponudi, kupac vraća proizvod prodavcu, a posrednik kupcu vraća prethodno uplaćeni novac. Servisi za posredovanje u kupovini dosta su popularni za kupovinu robe na sajtovima za aukcĳsku prodaju, gde se kao ponuđači uglavnom javljaju individualni korisnici (domaći primer je servis Limundo Cash, koji se može koristiti za kupovinu na portalu http://limundo.com). Mobilno plaćanje SMS plaćanje Plaćanje putem SMS-a obično se koristi za mikro-plaćanja sadržaja na Internetu (kao što su slike ili muzika) ili dobĳanje vremenski ograničenog pristupa određenim sajtovima ili sadržajima. Ovaj način plaćanja funkcioniše tako što posetioci veb-sajta pošalju SMS poruku, sa kodom sadržaja kome žele da pristupe, na određeni broj telefona. Na taj način zadužuju svoj mesečni račun kod mobilnog operatora za određeni iznos, a ubrzo potom dobĳaju novu SMS poruku sa jednokratnom lozinkom ili kodom za pristup željenom sadržaju. Kod nekih operatora suma koja se može naplatiti jednom porukom je ograničena (recimo, 150, 200, 250 ili 300 dinara). PlatiMo PlatiMo je sistem elektronskog plaćanja sa kojim mobilni telefon postaje platno sredstvo, slično kao kreditna ili debitna kartica. Ovaj sistem, koji je 2010. uveo mobilni operator Telenor, u saradnji sa više domaćih banaka, vrši povezivanje tekućeg računa vlasnika sa njegovim mobilnim telefonom, tako da se, uz samo nekoliko klikova na telefonu, može izvršiti sigurno plaćanje roba ili usluga u domaćim internet prodavnicama.46\nŠta treba da znate prilikom kupovine na InternetuDa biste mogli da koristite sistem PlatiMo neophodno je da u nekoj od Telenorovih prodavnica zatražite novu SIM karticu.Ne morate da brinete, broj telefona i sam uređaj se ne menjaju, a svi podaci sa stare kartice biće prebačeni na novu,koja je speciﬁčna po tome što omogućava da se na njoj čuva i digitalni sertiﬁkat (koji se koristi prilikom potpisivanjatransakcĳa). Uz SIM karticu se dobĳaju i kodovi za aktivacĳu usluge i odobravanje plaćanja (sPUK i sPIN).Poslednji korak u pripremi za ovaj servis jeste kontaktiranje banke, kako bi se digitalni sertiﬁkat povezao sa vašimtekućim računom (u momentu pisanja ovog vodiča u sistem PlatiMo bile su uključene sledeće banke: Raiﬀeisen,Komercĳalna, Erste i Credit Agricole)13.Sada ste spremni za kupovinu u internet prodavnici koja kao način plaćanja podržava PlatiMo servis. Kada formiratenarudžbinu i izaberete kao način plaćanja PlatiMo, internet prodavnica će vas pitati za broj vašeg mobilnog telefona.Nakon što ga unesete, na vaš mobilni telefon će biti poslata poruka (m-račun) u kojoj ćete videti iznos zaduženja, brojposlovnog računa na koji će iznos biti uplaćen i informacĳe o prodavcu. Plaćanje potvrđujete unošenjem sPIN koda.Nakon potvrde plaćanja, platni nalog će biti formiran i prosleđen banci na izvršenje. Ako sve bude u redu, novac će bitiprebačen sa vašeg tekućeg računa na poslovni račun internet prodavca. U slučaju da nešto ne bude u redu (recimo, akonemate dovoljno sredstava na tekućem računu), transakcĳa će biti odbĳena. U oba slučaja i vi i prodavac ćete dobitiinformacĳu o statusu transakcĳe, tako da ne postoji mogućnost zabune. • Čuvajte potvrde o plaćanju koje vam stignu na imejl! • E-banking vas spašava redova i štedi vaše vreme, iskoristite ga! • Najbezbednija platna kartica za kupovinu na Internetu je tzv. internet kartica, na koju uplaćujete onoliko novca koliko ćete potrošiti za prvu narednu kupovinu. • Za plaćanje možete koristiti svetske i domaće servise koji vam garantuju bezbednost plaćanja i zaštitu osetljivih podataka. 47\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini ŠTA TREBA DA ZNATE NAKON KUPOVINE NA INTERNETU Roba je stigla! Vreme je za radost i još malo pažnje – u ovom poglavlju saznaćete kako se razlikuje dostava robe kupljene od domaćeg i inostranog prodavca, kao i koje vas procedure čekaju od momenta kada ste uspešno završili kupovinu, do momenta konačne isporuke. Na kraju, saznaćete da sva vaša potrošačka prava važe i na Internetu i kako možete da ih ostvarite.48\nŠta treba da znate nakon kupovine na InternetuDostava robeInternet prodavnice obično kupcima daju više mogućnosti za dostavu robe, što uključuje metod transporta, brzinudostave, mogućnost praćenja pošiljke i njenog osiguranja.Neki domaći prodavci, kao što su prodavci bele tehnike ili nameštaja, robu poručenu preko internet prodavnicedostavljaju preko sopstvene dostavne službe, ali se većina, ipak, odlučuje da dostavu vrši putem pošte ili neke službe zaekspresnu dostavu.Bez obzira na način dostave, domaći prodavac je dužan da isporuči robu kupcu najkasnĳe u roku od 30 dana odnaručivanja.2 Ako roba ne stigne u ovom roku, prodavac je dužan da vrati kupcu uplaćeni novac i to u roku od sedam danaod dana isteka roka isporuke. 49\nVodič za kupce u elektronskoj trgovini Što se tiče inostranih internet prodavnica, na raspolaganju su obično standardna međunarodna dostava poštom (eng. standard international shipping) i dostava putem neke od službi za ekspresnu dostavu, kao što su DHL, UPS, FedEx i drugi. Prilikom izbora metoda dostave, obratite pažnju na to ko snosi troškove dostave – kupac ili prodavac, tj. da li je cena dostave uključena u cenu robe. Najčešće to nĳe slučaj, ali se dešava da prodavci, za određenu vrstu robe ili u okviru nekih promocĳa, preuzimaju troškove dostave na sebe. Standardna poštanska dostava je obično jeftinĳa, ali je sporĳa i često u manjoj meri osigurana od gubitka ili oštećenja. S druge strane, službe za ekspresnu dostavu obično su brže i pouzdanĳe, ali i skuplje. Koju god varĳantu da izaberete, od prodavca ćete dobiti identiﬁkacioni broj poslate pošiljke i adresu internet sajta, gde ćete, preko tog broja, moći da pratite njenu trenutnu lokacĳu i status. Imajte u vidu da će roba, koju ste kupili preko inostrane internet prodavnice, po dolasku u Srbĳu morati da prođe kroz carinski postupak, što znači da ćete možda morati dodatno da platite carinu, porez i troškove špedicĳe (videti poglavlje Uvozne procedure). Važno: Za robu kupljenu u inostranoj internet prodavnici, očekujte carinsku proceduru pre preuzimanja u zemlji. Zato je korisno da prodavcu naglasite da, uz robu koju vam šalje, obavezno priloži račun ili neki drugi dokument koji govori o vrednosti robe. Ovo je naročito bitno kada robu kupujete preko aukcĳskih sajtova u inostranstvu (npr. http://ebay.com), gde pošiljalac često nĳe ﬁrma koja prodaje robu, već osoba koja prodaje predmete u ličnom vlasništvu.50\nŠta treba da znate nakon kupovine na InternetuUvozne procedureSve pošiljke koje stignu u Srbĳu iz inostranstva, pa i pošiljka sa robom koju ste naručili iz neke inostrane internet prodavnice,moraju da prođu kroz carinski postupak, uređen propisima, od kojih su najvažnĳi Carinski zakon14, Uredba o carinskidozvoljenom postupanju sa robom15 i Uredba o vrsti, količini i vrednosti robe na koju se ne plaćaju uvozne dažbine16.Ako ste prilikom kupovine odabrali da vam pošiljka bude dostavljena standardnom poštanskom uslugom, po prispećupošiljke u Srbĳu, carinski organ će obaviti pregled pošiljke i odlučiti da li ćete morati da platite carinu.Pošiljke koje su oslobođene od plaćanja carine uključuju:  Pošiljke koje sadrže knjige i drugi obrazovni materĳal17;  Pošiljke male vrednosti, koje sadrže robu nekomercĳalne prirode (roba koja se koristi za lične ili porodične potrebe, u količini primerenoj takvoj upotrebi) i čĳa vrednost (ne računajući poštarinu) ne prelazi 50 evra u dinarskoj protivvrednosti, sa izuzetkom alkohola i alkoholnih pića, duvana i duvanskih proizvoda, parfema i toaletnih voda;  Pošiljke male vrednosti, koje ﬁzička lica besplatno primaju od ﬁzičkih lica iz inostranstva, pod uslovom da se radi o povremenim pošiljkama, da roba nĳe komercĳalne prirode (da se koristi za lične ili porodične potrebe, u količini primerenoj takvoj upotrebi) i da njena vrednost (ne računajući poštarinu) ne prelazi 70 evra u dinarskoj protivvrednosti. 51\nE l karavan_diploma_crveni_krst\nE l karavan diploma dragan rad\nKako maksimizirati online prodaju\nMobilne usluge - Ljubicasta buducnost


Sećanje na doktora Milana Novakovića – Podrinske\nSećanje na doktora Milana Novakovića\nNa Donjošorskom groblju u Šapcu, 28. maja 2021. godine, član Gradskog veća za kulturu Miroljub Mijušković, predstavnik šabačke Opšte bolnice ,,Dr Laza K. Lazarević” doktor Milan Pantić i predstavnica Međuopštinskog istorijskog arhiva, viši arhivista Gordana Filipović, položili su cveće na spomenik šabačkom lekaru dr Milanu Novakoviću.\nDr Milan Novaković rođen je 1846. godine u Bočaru u svešteničkoj porodici, a studije medicine pohađao je na Univerzitetu u Beču, gde je diplomirao pre 150 godina. Prve dve godine službovao je u Aranđelovcu, a potom, sve do svoje prerane smrti 1899. godine u Šapcu, gde je i sahranjen.\n,,Danas smo položili cveće na spomenik našem lekaru Milanu Novakoviću jer je na današnji dan 1871. godine diplomirao. Bio je upravnik prve šabačke moderne bolnice u kojoj se danas nalazi zgrada Arhiva. Bio je učesnik u Drugom srpsko – turskom ratu, komandir saniteta Šabačke brigade. Njegov potčinjeni bio je dr Laza K. Lazarević. Takođe, još jedan povod zbog kojeg smo ovde je stanje u kojem se nalazi spomenik doktoru Milanu Novakoviću, koji se nakrivio. Na sugestiju naših sugrađana, pokrenuli smo inicijativu da se spomenik vrati u prvobitno stanje. Poštujući baštinu, poštujući tradiciju, poštujući naše stare, mi gradimo put budućim generacijama, a Šabac jeste i biće Grad budućnosti”, kazao je Miroljub Mijušković.\nGlumac Slobodan Despotović redovno obilazi spomenik doktoru Milanu Novakoviću.\n,,Ovo mesto je bilo usamljeno. O spomeniku niko nije vodio računa. Ovo je pravi trenutak i treba pohvaliti što su se preduzele mere da se ime i delo doktora Milana Novakovića ne zaboravi. On je jedan od prvih lekara koji je došao i ostao u Šapcu”, istakao je Slobodan Despotović.\nJavno komunalno preduzeće ,,Stari grad” od ponedeljka će pokrenuti neophodne procedure da bi se spomenik vratio u stanje u kojem treba da bude.\n,,Zbog nalegnuća spomenika doktora Milana Novakovića, JKP ,,Stari grad” u saradnji sa Gradskom upravom preduzeće sve neophodne korake za sanaciju. U toku sledeće nedelje izaći će komisija i utvrditi činjenično stanje , a zatim ćemo izvršiti sanaciju i vratiti u prvobitno stanje”, kazao je Nikola Begović, direktor JKP ,,Stari grad”.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Biogradsko jezero moglo bi nestati za 130 godina\nEROZIJA 17. 03. 2019. 07:02 >> 06:30 1\nBiogradsko jezero moglo bi nestati za 130 godina\nErozija zemljišta i produkcija nanosa predstavljaju prirodne fenomene, a produkti ovog procesa degradacije zemljišta zasipaju naša jezera (Plavsko, Biogradsko, Skadarsko). Ovi procesi utiču na smanjivanje zapremine prirodnih akumulacija.\nKada se negativni proces zasipanja nanosom pojača eutrofikacijom, koja predstavlja proces povećanog prihranjivanja kada dolazi do prenamnoženosti biljkama, a koja biva izraženija kod plitkih voda, navedeni problemi postaju izraženiji.\nU razgovoru za Pobjedu prof. dr Velibor Spalević sa Odsjeka za geografiju Filozofskog fakulteta Univerziteta Crne Gore tvrdi, na osnovu sopstvenih istraživanja, da će, ako se ne preduzmu mjere konzervacije zemljišta, za period od 130 godina Biogradsko jezero biti potpuno zasuto nanosom iz Biogradske rijeke.\n"Problem je još izraženiji na Plavskom jezeru, gdje se prema današnjim mjerenjima, a upoređujući to sa stanjem od prije 50 godina, površina jezera u posljednjih pet decenija (1970- 2019) smanjila za 15 odsto, sa 2,1 na 1,8 kilometar kvadratni. Na ove procese najviše utiču djelatnosti koje sprovodi čovjek (antropogeni faktor), a u posljednje vrijeme postaje aktuelan i problem klimatskih promjena. Nadalje, prema ranijim podacima dobijenim kartiranjem i prema Cvijiću (1913), a upoređujući to sa današnjim stanjem koristeći savremene računarsko-grafičke metode, dolazimo do zaključka da je Plavsko jezero imalo površinu tri puta veću nego danas", kaže Spalević.\nOn se pita da li će Plavsko i Biogradsko jezero vremenom, za dva ljudska vijeka, postati kao Sušičko jezero na Durmitoru.\n"Istraživanja koja sam predvodio na Biogradskoj gori 2004, radeći u timu sa istraživačima Milićem Čurovićem, Arvidasom Povilaitisom, i uz podršku kolege Slobodana Radusinovića, pokazala su da produkcija erozionog materijala u slivu Biogradske rijeke iznosi 17.179 kubnih metara godišnje, te da su stvarni gubici zemljišta iz sliva 7.983 kubnih metara godišnje. To je manje od inicijalne produkcije nanosa, jer sve što se proizvede u slivu ne dospije u jezero. Za ovaj sliv intenzitet erozije zemljišta iznosi 282 metra kubna godišnje po kvadratnom kilometru, a što ukazuje da je ovo područje vrlo slabe erozije", objašnjava prof. Spalević.\nOn dalje tvrdi da će se tu vremenom pojaviti, kao katalizator ovih procesa, dodatni problem postepenog smanjenja dubine vode jezera.\n"Površinski, gornji slojevi se kod plitkih voda brže zagrijavaju na suncu, što dalje utiče na razvoj autotrofnih bakterija, a što će pojačati procese eutrofikacije. Nadalje, još jedan problem ovom ekološkom dragulju pravi otoka Jezerštica, čije vode postepeno potkopavaju svoju desnu obalu, a koja nosi sjeverozapadnu obalu Biogradskog jezera. Na kraju, stručnjaci iz oblasti geologije govore o problemu pukotina (kaverni) koja je zapažena na sjevernom i sjeverozapadnom obodu i na dnu Biogradskog jezera i vodama koje poniru", ističe Spalević.\nUkoliko se, kako tvrdi on, ne pristupi mjerama zaštite od erozije postavljanjem recimo gabiona ili nekih drugih stepenastih stabilizacionih pregrada uzvodno uz Biogradsku rijeku, prema proračunima modela koje su razvili za naše uslove, nanos samo iz Biogradske rijeke bi mogao da zaspe jezero za svega 130 godina.\n"Na to od nedavno aktuelne klimatske promjene mogu uticati na ovaj proračun sa dekadom manje ili više. Period od samo dva ljudska vijeka. A dok mi raspravljamo, priroda djeluje…", kaže Spalević.\nBez padavina, od jezera ostaće samo bara\n18. 10. 2017. 0\nPronađeni turisti iz Njemačke\nFOTO: Puno na Biogradskom jezeru\n01. 05. 2013. 1


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: U Crnu Goru se vratila 264 pomorca\nMINISTARSTVO SAOBRAĆAJA 19. 05. 2020. 16:35 >> 16:49 2\n“Prema procjenama, u vodama Sjedinjenih Američkih Država (SAD) je oko 450 crnogorskih državljana, od kojih je između 200 i 250 iskazalo interesovanje za povratak u Crnu Goru. Ostali rade po ugovorima ili spadaju u kategoriju 'essential staff' i ne mogu da napuste brodove u datim okolnostima”, navodi se u saopštenju.\n“Oko 115 naših državljana već je na putu ka Crnoj Gori. Oni se vraćaju brodovima kompanija za koje rade preko Atlantika ili koristeći trenutno prohodne avio rute Madrid – Sofija – Crna Gora ili London – Frankfurt – Zagreb – Dubrovnik”, precizirali su iz Ministarstva.\n„Ministarstvo je, podstaknuto preporukama Međunarodne pomorske organizacije, 20. marta donijelo odluku o mogućnosti produženja važenja pomorskih ovlašćenja, uvjerenja o ljekarskom pregledu i mogućnosti produženja ugovora o zaposljenju crnogorskih pomoraca na stranim brodovima“, navodi se u saopštenju.\n„Prvi ukrcaji naših pomoraca su počeli 24. aprila, odobrenim koridorom preko graničnih prelaza Debeli brijeg, Dubrovnik, Neum i Ploče na autocestu A1 do zagrebačkog aerodroma "Franjo Tuđman" i dalje preko evropskih aerodroma u Frankfurtu, Amsterdamu, Berlinu, Briselu i Rimu“, podsjetili su iz Ministarstva.\nDanas, 26 dana od uspostavljanja koridora, resorno Ministarstvo je u saradnji sa Ministarstvom vanjskih poslova i resornim ambasadama u zemljama EU, SAD-a i Velike Britanije obezbijedilo tranzit odobrenim koridorima za ukrcaj 97 i iskrcaj 131 crnogorskog pomorca u zemlje EU, Azije i Amerike.\nIz Ministarstva su dodali da je za pomorce i njihove agente korisna informacija je da test na COVID-19 nije uslov za tranzit pomorca do luke ukrcaja, te da jedini zahtjev za testiranje može doći od kompanije na kojoj pomorac plovi.


Psiholog otkriva zašto baš muškarci s ovom manom postaju - LIDERI\nV. B. 18. aprila 2019. 18:57\n„Kada je reč o liderima, ne vodimo dovoljno računa o njihovoj stručnosti – kako u politici, tako u biznisu“, kaže doktor Tomas Čamoro Premuzic, psiholog i autor knjige „Zašto mnogi nestručni muškarci postaju lideri“.\nZbog čega nestručnost pobeđuje?\nKada biramo lidere u politici ili biznisu, suočavamo se sa određenom odgovornošću – ali iz neobjašnjivog razloga biramo ove ljude, a da pritom „ne proverimo da li su ti izbori uopšte dobri po nas, našu organizaciju ili državu“, kaže Tomas.\nDonosimo odluke, ali „nemamo dovoljno podataka o tome da li ove vođe dobro rade posao ili ne. Više pažnje obraćamo na njihov izgled i stil, a manje na sposobnosti u vođenju.“\nBil Gejts u dve reči objasnio ko su vođe današnjice\n„Mnogo više se usredsređujemo na samopouzdanje umesto na veštine“, kaže Tomas – prečesto donosimo odluke na osnovu kratke interakcije, poput razgovora za posao ili televizijske debate (kada je reč o političarima).\nDrugo, „previše se oslanjamo na harizmu, a premalo na odmerenost“.\nPrema Tomasu, privatno cenimo odmerenost, ali na kraju biramo lidere koji su zabavni i šarmantni – ali „kako znamo da su u pitanju dobri pojedinci koje će raditi za tim?“\n„Kada je neko toliko usredsređen na sebe i postizanje sopstvenih ciljeva – ili malo zaluđen i sujetan – umesto da ga isključimo, mi kažemo ‘a, ovaj je kao rođen za lidera’.“\nNa osnovu podataka prikupljenih tokom različitih istraživanja tokom poslednjih decenija širom sveta, ove tri glavne karakteristike su prisutnije kod muškaraca nego kod žena i „to objašnjava odakle veći broj loših lidera, naročito muškaraca“, kaže Tomas.\nMožda baš ne želimo „najbolju osobu“ za posao, kaže Tomas.\n„Želimo u teoriji, ali naravno – gde je dokaz za to?“\nLjudi kažu „zbog ovoga ću ja proći dobro“ ili „ovaj čovek može brzo da reši problem“.\n„U svakoj organizaciji ili firmi, lideri treba da se biraju po tome koliko uticaja mogu da imaju na tim i podređene – a ipak, njihov uspeh se meri po tome kako se sami snalaze.“\nZapatmite da Federer ne osvaja turnire zato što je samouveren muškarac, već zato što je jako dobar u tome što radi.\n„Organizacije su prepune podataka“, kaže Tomas, ali „većina ih ne koristi na pravi način, već bira kandidate na osnovu toga koliko su dopadljivi.“\n„Većina ovakvih intervencija se ne završi uspešno, jer su ljudi usredsređeni na pol, a ne na talenat“.\nUkoliko želite da nađete rešenje, pristupite tome tako što nećete „spuštati kriterijume za žene koje su sposobne kako bi one postale liderke. Umesto toga, podignite kriterijume za nestručne muškarce“, kaže Tomas.\nCilj je potencijal, kaže Tomas.\n„Rešenje nije u ženama, već je rešenje da se uozbiljimo kod procenjivanja talenta i potencijala“, kaže Tomas.\nAko organizacija postavi kao ciljeve talenat i potencijal, „neće dobiti samo više ženskih lidera, već više ženskih nego muških lidera“.\nPrema prikupljenim podacima, Tomas kaže „žene imaju za nijansu izraženije karakteristike poput svesnosti, komunikacije sa ljudima, racionalnosti, kao i veštine koje odražavaju stručnost. U većini razvijenih zemalja, žene beleže bolje rezultate na fakultetima“.


Povređena starica čeka pomoć lekara - juGmedia\nPovređena starica čeka pomoć lekara\nKURŠUMLIJA – Lekari Hitne pomoći iz Kuršumljije se već pet sati probijaju kroz smetove od dva metra da bi stigli do kuće povređene Stojane Tijanić (67) iz sela Ivan Kula, potvrđeno je danas agenciji „juGmedia“.\nStojana živi sa nepokretnim sinom, pa će probijanje zdravstvenih radnika do kuće Tijanića značiti spasavanje oba člana porodice.\n„Još uvek ne znamo da li je povredila kičmu, ili kuk, ali kada nas je jutros obavestila, rekla je da se povredila sinoć“, objasnila je za „juGmediu“, direktorka kuršumlijskog Doma zdravlja Ljiljana Arsenijević.\nŠtab obećava tople radijatore


[es] - Slack B00t\n30.03.2002. Slack ??? Xwindows ne radi????\n06.09.2002. Swap na dva linux\n12.06.2003. Problem sa instalacijom Slackware-a!\n[es] :: Linux :: Slack B00t\nSlack B00t 31.03.2001. u 22:14 - pre 249 meseci\nevo instalirao sam slack i evo sta mi ispisuje kada b00tujem slack sa diskete\nI TAKO PONAVLJA TO NON STOP ovaj drugi deo ............\nali nije mi jasno sto ovaj drugi deo ucitava 1000000000 puta\nnije do diskete jer sam napravio oko 10tak i instalirao sam ga vec 4 puta:d\nRe: Slack B00t 01.04.2001. u 11:51 - pre 249 meseci\nimao sam i ja tai prob ja mislim\nznas kako da ga instaliras\nnapravi boot i root disketu\n(iz win imas program rawrite a sintaksa ti je rawrite bare.i a: za boot i rawrite color.gz a: za root)\ni onda bootujes sistem sa boot disketom i onda ce ti on posle trazi root disketu itd itd\ni onda dobijes #\ni onda sljakas sa vec oces fdisk\nsetup itd itd\novo je zato so kernel na cd-u sa kog bootuje malo sjeban il sa znam sa li mu je !!!!!!\nRe: Slack B00t 01.04.2001. u 12:53 - pre 249 meseci\nonaj gentus je ok\nklasican RH samo sto ima instalaciju\nda moze i malo dete da ga instalira !\nRe: Slack B00t 01.04.2001. u 14:56 - pre 249 meseci\nhihihi, kako je grozno spustati coveka koji bi hteo da se bavi racunarima na nivo malog deteta... :o))\nRe: Re: Slack B00t 11.04.2001. u 11:31 - pre 249 meseci\nA sta rh nema instalaciju da moze malo dete da ga instalira ??????????\nRe: Slack B00t 11.04.2001. u 22:09 - pre 249 meseci\nmeni su raniji distro-i RH-a const. poocali ... neso na foru ... segmentant fault ...\ntako neso; .... tako da i oni nisu bas jednostavni L;)))))\nRe: Slack B00t 12.04.2001. u 10:40 - pre 249 meseci\nPa ja bi pre reko da je to neso do tvog kompa\nja verujem da on nije probavao ni gentus 0.01 ni rh 0.01


DUNAVSKI BISER: Restoran Bata Pežo - sinonim za hedonizam : Nadlanu.com\nDUNAVSKI BISER: Restoran Bata Pežo - sinonim za hedonizam\nObjavljeno 20. maj 2016. / 17:53:08\nMnogi su sa ove terase zaprosili svoje ljubavi, stali na ludi kamen a ovih dana se iz restorana Bata Pežo mogu čuti maturanti koji proslavljaju završetak jednog životnog doba, koračajući u novo, u ambijentu punom topline u kojem je svaki detalj pažljivo osmišljen sa profesionalnim osobljem koje će se pobrinuti da vam ništa ne fali.\nDanas predstavljamo jedan od specijaliteta kuće – Mešano meso spremano na ćumuru, pa još uz Dunav – dobitna kombinacija!\nNaravno, pre toga ide jedna prava domaća supa sa rezancima koja će vas okrepiti i vratiti u prošlost kada smo uživali u ovom toplom obroku koje su nam spremale naše bake. Za kraj savršenog obroka tu je i poslastica, a ovoga puta izaberite “Chees cake”, lagana kombinacija sira i voća koja će prijati svačijem ukusu.\nDanas je petak, a to znači da vas večeras u restoranu očekuje prava boemska noć uz tamburaše, zato požurite i obezbedite svoju rezervaciju na vreme.\nNeko će da lumpuje uz zvuke dobre pesme, a neko će u danima vikenda da obraduje svoje najmilije porodičnim ručkom i oživeti hedonistu u sebi.\nPriznaćete, svi smo mi pomalo hedonisti ako nam se ukaže prilika, a ambijent restorana Bata Pežo kao i bogata ponuda hrane i pića, pružaju upravo taj, neprikosnoveni osećaj i zato s pravom možemo reći da je ovo mesto sinonim za hedonizam!\nRestoran Bata Pežo radi svakog dana, nalazi se u Novom Sadu na dobro poznatoj adresi Kamenjar broj 5, a za sve informacije i rezervacije kontakt telefon je 062 555 311.


Odlični rezultati rukometašica na početku nove natjecateljske sezone – Grad Đurđevac\nOdlični rezultati rukometašica na početku nove natjecateljske sezone\nU prvom krugu Rukometne Lige Regije Sjever za djevojčice 2008. godišta i mlađih rukometašice RK Đurđevac osvojile su uvjerljivo sva 4 boda protiv vršnjakinja iz Koprivnice. Iako su promašile u drugoj utakmici čak 6 sedmeraca, pobjeda ni jednom trenutku nije dolazila u pitanje. Naše mlade nade nastavljaju svoj impresivan pobjednički niz.\nRK Podravka 2 - RK Đurđevac 7:22\nRK Đurđevac - RK Podravka 1 19:10\nSvoje prve utakmice u novoj sezoni odigrale su i curice 2006. godište i mlađe koje su poražene od vršnjakinja u Križevcima u sklopu natjecanja u 1.HRLD.\nDjevojčice 2004. godišta i mlađeg bile su pak bile domaćini turnira prvog kruga natjecanja, gdje su odigrale utakmice protiv vršnjakinja iz Orahovice i Darde te ostvarile jednu pobjedu i jedan poraz. U ovoj ekipi igraju i igračica 2006. godišta, što im svakako daje dodatno važno iskustvo za daljnja natjecanja.\nRK Đurđevac - ŽRK Orahovica 24:16 (13:7)\nŽRK Darda - RK Đurđevac 24:12 (12:5)\nGostovanje seniorki RK Đurđevac u Belom Manastiru je jedno od neugodnijih u ligi, zbog čega su osvojena dva boda iznimno vrijedna. Djevojke su vodile kroz cijelu utakmicu i zaista su dale sve od sebe od prve do zadnje minute. Svakako moramo istaknuti najbolju od najboljih, Leu Pavlović, koja je zabila čak 17 pogodaka. Seniorke ovom pobjedom nakon dva odigrana kola drže 2. mjesto u 2. HRL sjever sa stopostotnim učinkom.\nŽRK Baranja - RK Đurđevac 30:31 (14:17)\nIgrale su i golove postigle: Živko, Šanteković 1, Kožar, Patačko, Lacković, Paro, Greguraš, Cestar 1, Karanović 4, Škrinjar, Golubić, Zeko 6, Pavlović 17 (8), Ferenčić 2\nU sljedećem kolu na domaćem terenu seniorke dočekuju ekipu RK Podravka Lino, a utakmice 2. kruga 1.HRLD odigrat će djevojčice 2006. godište i mlađe.