Dečacima u Srbiji rastu grudi, a devojčice ulaze u prerani pubertet sa 6 godina: Ovo meso je jedan od glavnih uzročnika! - Dečiologija Dečacima u Srbiji rastu grudi, a devojčice ulaze u prerani pubertet sa 6 godina: Ovo meso je jedan od glavnih uzročnika! - Dečiologija\nHome Plavi zec Dečacima u Srbiji rastu grudi, a devojčice ulaze u prerani pubertet sa 6 godina: Ovo meso je jedan od glavnih uzročnika!\nwritten by Tanja Tanjaa 14/03/2019\nRoditeji kada primete promene na telu deteta koje ne odgovaraju njegovom uzrastu hitno treba da se obrate pedijatru.\nOna obrazlaže da serazličito reaguje kada se to dijagnostikuje kod deteta do 6. godine i onog koje je prešlo tu dob.\nZašto nastaje prerani pubertet kod dece u Srbiji?\n– Pretpostavka je daprerani pubertet kod dece u Srbiji nastaje kao posledica unošenja mesa i mesnih proizvoda koji obiluju hormonima, najverovatnije ženskim. Dakle, danas se na većim farmama u našoj zemlji životinje hrane koncentratima, hormonskom hranom i vitaminima da bi se ubrzao njihov rast i da bi se pre našli na tržištu – kaže dr Milica Kotlajić i dodaje da je stvar ekonomske prirode i da bi trebalo konsultovati stručnjake iz te oblasti kako bi se našlo rešenje za ovu situaciju.\nSrpska deca jedu takvu hranu životinjskog porekla i tim putem unose hormone i remete svoj prirodni hormonski balans. Na taj način se bukvalno “kljukaju” supstancama koje ubrzavaju razvoj i nastaju mnoge telesne promene nalik pubertetu.


Svečano otvaranje izložbe posvećene Hajdegeru, je u utorak, 26.decembra u 13 časova u Univerzitetskoj biblioteci „Svetozar Marković“, a u saradnji sa Filozofskim fakultetom u Beogradu. Na otvaranju će govoriti profesori Aleksandar Jerkov, Miloš Tododrović i Nebojša Grubor. Autori izložbe: Dragana Mihailović i Vuka Jeremić. Kontroverza Hajdeger treća je izložba koja se održava u Univerzitetskoj biblioteci „Svetozar Marković“ u okviru zajedničkog projekta sa Filozofskim fakultetom u Beogradu, pokrenutog 2014. godine pod nazivom „Velikani filozofskih nauka“.\nU duhu obeležavanja jubileja onih teorija koje su označavale novi početak u filozofiji i izvršile dalekosežan uticaj kako na dalji tok filozofske misli, tako i na područje ostalih humanističkih nauka, u fokusu ovogodišnje izložbe su dva dela – Sein und Zeit, kapitalno delo Martina Hajdegera, koje se smatra najznačajnijim filozofskim delom XX veka, objavljeno prvi put pre devedeset godina, a prevedeno na srpski jezik pre deset godina i Crne sveske, označene (između ostalog) kao Hajdegerov „dnevnik mišljenja“, koje su neposredno nakon objavljivanja 2014. godine izazvale pravu buru u javnosti, buru koja ne samo što se ne stišava do današnjih dana, već, naprotiv, podstiče nove komentare, debate i sučeljavanja. Zato ime Martina Hajdegera predstavlja najuzbudljivije poglavlje istorije nemačkog duha u dvadesetom veku.


Crna Gora proglašena zvijezdom Mediterana | Analitika - Informativni Portal\nAbiznis / Turizam\nOcjena Evropske komisije za putovanja\nCrna Gora proglašena zvijezdom Mediterana\nZvijezda Mediterana u prvom kvartalu ove godine je Crna Gora, ocjena je Evropske komisije za putovanja. Kako piše hrvatski Jutarnji list, Crna Gora je u prva tri mjeseca, prema evropskim statističkim podacima, ostvarila rast noćenja od 29 i dolazaka od 49 odsto.\nObjavljeno: 12. 08. 2019 - 07:18 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPrema pisanju hrvatskog medija, stručnjaci upozoravaju da Crna Gora, u odnosu na hrvatsko promišljanje turizma itekako ima komparativnih prednosti. Sagovornici Jutarnjeg ističu da je naša zemlja, u odnosu na Hrvatsku, jaka zbog investicijskih paketa po uzoru na Tursku.\n“Oni ulagačima u prvih nekoliko godina nude vađenje dozvola u samo nekoliko mjeseci, te oslobođenje od nameta kako bi lakše prebrodili prve tri godine, dakle vrijeme u kojem se hotel tek postavlja na noge. Osim toga, svoje rezultate podebljali su još i jeftinim benzinom za nautičare, oslobađanjem od visokih troškova, i sve je to i te kako uticalo na rezultat”, prenosi Jutarnji.\nDržavni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Damir Davidović kazao je u izjavi za hrvatski medij da Crna Gora u posljednjih 15 godina, izuzev jedne, ostvaruje kontinuirani rast prometa.\n“U 2019. godini otvorili smo 27 novih hotela od čega 24 imaju četiri ili pet zvjezdica. U zemlji su u toku tri višegodišnja projekta vrijedna tri milijarde eura Luštica bay, resortski grad sa marinom u blizini Kotora, Marina Porto Montenegro, te projekt Portonovi u kojem će sljedeće godine biti otvoren prvi “One and Only” hotel u Evropi i u koje je dosad uloženo 1,1 milijardu eura”, istakao je Davidović.\nOn je objasnio da Crna Gora danas ima 43.000 kreveta u objektima kolektivnog smještaja od čega se 52 odsto odnosi na kategorije četiri ili pet zvjezdica. Investitorima su, kako je naveo, ponuđeni i i znatno bolji poreski uslovi. Dok PDV u zemlji iznosi 21 odsto, na smještaj u hotelima on je na nivou od sedam, dok za hotele sa pet zvjezdica iznosi sedam odsto na sve usluge.\nDavidović je naveo i da u Crnoj Gori posluje Aman grupa koja upravlja hotelima na Svetom Stefanu, a isti investitori, kako je najavio, planiraju na toj lokaciji još jedan hotel sa pet zvjezdica, kao i novi hotel najviše kategorije na Žabljaku.\nNJEMCI PUTUJU U GRČKU I ŠPANIJU\nJutarnji list piše da mišljenje kako su Njemci platonski zaljubljeni u Jadran, demantuju brojke. Od 54 miliona Njemaca koji su u 2017. godini negdje pošli na odmor, u Hrvatsku ih je stiglo 2,6 miliona, a većina ih je odletjela za Grčku ili Španiju.\n“Nažalost, zbog slabih avio-veza, skoro smo u potpunosti eliminisali bogata njemačka tržišta i gradove poput Hamburga ili Hanovera, u kojima našu zemlju praktično ne prepoznaju kao turističko odredište”, piše Jutarnji.\nNa protestima u Barseloni privedeno 128 os...\nDW: Makronov nerazumni veto, dvostruka kri...\nLovćen nastavio seriju\nCipras: Odbijanje početka pregovora sa Sje...\nDžonson: Nema boljeg rješenja od sporazuma...\nprije 1 sat, 6 minuta\nSlobodan Čukić dobitnik nagrade Komune\nprije 2 sata, 2 minute\nJadran poražen od Solnoka\nprije 2 sata, 6 minuta\nKatnić pokazao notes Duška Kneževića\nĐukanović: Veliko razočarenje zbog Sjevern...\nprije 2 sata, 18 minuta\nLako ćemo dokazati da su snimci Kneževića ...\nprije 2 sata, 37 minuta\nKatnić: Izručenje Sinđelića ne može ugrozi...\nprije 3 sata, 12 minuta\nDemonstranti ispunili centar Barselone\nSjutra toplo, do 26 stepeni\nSvaka zajednička aktivnost sa članicama NA...\nVeći prihodi od turizma u drugoj polovini ...\nČuvari čarolije III u HBO GO ponudi\nprije 4 sata, 19 minuta\nOO DPS Bijelo Polje: Održana zajednička sj...\nprije 4 sata, 22 minute\nZaev: Ostavku ne dam ni za šta na svijetu\nprije 4 sata, 52 minute\nRazgovori o povećenju zarada u prosvjeti s...\nPodgorička policija pronašla beživotno tij...\nBEOGRAD: Pretučen pjevač Bojan Tomović\nprije 7 sati, 56 minuta\nTijelo pronađeno u stanu: Muškarac umro pr...\nVeselin Mijač tuži lidera PzP zbog neistina\nprije 16 sati, 18 minuta\nMijomir Pejović podnio ostavku\nprije 12 sati, 43 minute\nFoto dana: Bager ''Radoje Dakić'' ruši fab...\nprije 11 sati, 10 minuta\nVOLI: Odustajemo od produženog radnog vrem...\nprije 9 sati, 53 minute\nKo ostaje bez dozvole za gradnju malih HE:...\nNagrađeni najbolji službenici Uprave carina\nprije 9 sati, 26 minuta\nZoran Zaev podnio ostavku\nprije 6 sati, 44 minute\nMedojević: Skupština da odbije zahtjev za ...\nprije 13 sati, 45 minuta\nCrnogorski državljani osuđeni na 15 godina...\nprije 15 sati, 35 minuta\nZVANIČNO: Slobodan Subotić više nije trene...\nprije 12 sati, 17 minuta\nElektronska prijava sezonaca za 10 minuta,...\nprije 23 sata, 21 minutu\nSukobi na ulicama: Barselona gori (VIDEO)\nprije 14 sati, 41 minutu\nPažin odobrio izručenje Saše Sinđelića Hrv...\nprije 11 sati, 48 minuta\nTurizam Veći prihodi od turizma u drugoj polovini oktobra\nTurizam Saopšteno iz Ministarstva održiv... Crnu Goru posjetilo 104 odsto više kineskih turista\nTurizam "Grad na vodi" od 5.000 ljudi Brod Sky Princess uplovio u Luku Kotor\nTurizam Crna Gora na Forbsoj listi 20 destinacija koje treba posjetiti u 2020. godini\nTurizam „Zapadni Balkan – raskršće civil... Turistička ponuda Crne Gore u Singapuru\nTurizam Na događaju za medije City Breaks Turistička ponude Crne Gore predstavljena u Parizu\nTurizam Do oktobra Crna Gora od boravišnih taksi prihodovala oko 8,8 miliona eura\nTurizam Reportaža na njemačkom javnom se... Crna Gora neotkriveno turističko odredište u Evropi


- Kada na Islandu može da bude donet zakon o zabrani nejednakih plata muškaraca i žena, očkujem da posle mog višegodišnjeg zalaganja Forum žena SPS može to da predloži i kod nas - rekao je Dačić novinarima pre sednice Foruma žena SPS Beograda.\n- Ako se već zalažemo da nema diskriminacije, zašto se i o ovome ne priča... Zalagali smo se protiv diskriminacije kad su druge grupe bile u pitanju i ako smo mogli da razgovaramo i o LGBT populaciji i o nekim drugim, ne znam zašto se ne bavimo ovom temom, da žene i muškarci imaju jednaku platu - rekao je Dačić.\n- Ovo je 21. vek, ne mogu da prihvatim da smatramo da se zakon o borbi protiv diskriminacije odnosi na nešto drugo, a ne i na ovo vitalno pitanje - rekao je Dačić.\nMihajlović u UN: Žene su ravnopravni članovi društva\n"BLIC" INTERVJU Branko Ružić: Pravimo sistem u kojem najbolji imaju VEĆE PLATE\nBrnabić: Migovi 29, veće plate za bezbednosni sektor


Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike | FOOZOS Repository\nKos, S. (2015). Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nKos, Sonja. "Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike." Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, 2015. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nKos, S. (2015). 'Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, accessed 15 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nKos S. Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education; 2015 [cited 2022 May 15] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nS. Kos, "Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike", Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, Osijek, 2015. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:428046\nTitle Razvijanje logičkog mišljenja, argumentiranja i zaključivanja u početnoj nastavi matemtike\nTitle (english) Developing logical thinking, argumenting and deduction in elementary Mathematics instruction\nAuthor Sonja Kos\nCreated on 2016-09-22 13:29:45


Dell predstavio novi tablet sa tri kamere | recenzije.com\n4 miliona iPhonea 6 naručeno u prvih 24 sata pretprodaje\nSkype za Windows Phone sada ima nekoliko novih mogućnosti\n611 pregleda 0 likes 0 komentara\nby recenzije.com on September 17, 2014\nDell je predstavio novi Android tablet Venue 8 7000 koji koristi RealSense tehnologiju za prepoznavanje dubine slike. 8.4 inčni tablet ima OLED ekran na dodir sa 2560 x 1600 rezolucijom i tri kamere na zadnjoj strani uređaja.\nNa dnu uređaja se nalazi kamera od 8MP, a iznad nje su smještene dvije 720p kamere koje formiraju trougao i koriste se za Intel RealSense tehnologiju. Tablet ima četverojezgreni Atom Moorefield procesor i 4.4 KitKAt Android. Venue 8 7000 je osim klasičnog fotografisanja u stanju prepoznati različite dubine unutar fotografije. Podatak o dubini se može iskoristiti da se prepoznaju različite nijanse boje, te ih uređivati po želji.


Vrhovi Balkana - Durmitor\nPogledajte prvu epizodu serijala Vrhovi Balkana, o našem Durmitoru, svih planina Direktoru. Durmitor je planina s osamnaest prelijepih ledničkih jezera. Zašto se kaže da ništa nisi vidio, ako nisi vidio kanjon Nevidio? Otkrijte zašto je Bobotov kuk najbolje mjesto za razmišljanje o smislu penjanja na opasne planinske vrhove. Durmitorski splavar Goran Leković tvrdi da je među njegovim klijentima bio i Tom Cruise, a hadžija Milorad Kovačević otkriva šta su sve zapamtile njegove gusle.\nPut na vrh vodi nas kamenim goletima čija je geološka istorija očigledno bila veoma burna. Kako se podno Durmitora živi, u Žabljaku, opštini koja se razvila na 1456 metara nadmorske visine, pa je zbog toga stekla status najvišeg urbanog mjesta u jugoistočnoj Evropi.\nTags: Al Jazeera, Aleksandar Dragičević, Durmitor, Goran Leković, Hadži Milorad Kovačević, Jelena Radović, Marko Blečić, Milan Radović, Vasilije Vujović Šlagi, Žabljak, Žarko Karadžić, Željko Loncović, Zerhudin Isaković\nSkier jumps from helicopter into volcano


Milan - 27, Beograd, Srbija :: Karike.com\nMilan 26. Oktobar 1993 (27), Beograd, Srbija Bio online pre više od jednog meseca\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 643,962 korisnika i 1,249,395 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva OPEC fond u obilasku projekta ruralnog razvoja u Federaciji BiH - Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva\nOPEC fond u obilasku projekta ruralnog razvoja u Federaciji BiH\nVisoka delegacija OPEC-ovog Fonda za međunarodni razvoj (OFID), predvođena generalnim direktorom Suleimanom Jasirom Al-Herbishem, boravit će danas u Goraždu i Foči-Ustikolini gdje će, u pratnji predstavnika Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva te kantonalnih i lokalnih organa vlasti, obići lokacije na kojima se provodi Projekat razvoja ruralnog poslovanja i susresti se sa poljoprivrednicima s tog područja.\nNakon posjete Cvilin-polju u Foči (FBiH) gdje se gradi sistem navodnjavanja, predstavnici OPEC-a će održati sastanak sa poljoprivrednicima s područja Goražda te obići Mikro-projekat izgradnje seoskog puta Biserna-Vran Potok.\nU sklopu istog Projekta, u subotu će se obilježiti i završetak radova na rekonstrukciji seoskog puta Trostruki klanci-Ljubijankića most u Općini Bužim, kojem će, uz predstavnike lokalnih vlasti, prisustvovati i federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić.\nOPEC fond za međunarodni razvoj već dugi niz godina u partnerstvu sa IFAD-om te u saradnji sa Federalnim ministarstvom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, podržava projekte ruralnog razvoja u kojima se posebno ističe važnost ulaganja u izgradnju i obnovu lokalne infrastrukture i pratećih objekata kao važnih pretpostavki za tržišno povezivanje ruralnih područja i razvoj poljoprivrede.\nU predmetnom Projektu razvoja ruralnog poslovanja (RBDP) u Federaciji BiH, OPEC fond učestvuje sa oko 9 miliona KM sredstava kojima se, osim u Bužimu i Goraždu, sufinansiraju mikro projekti u 25 općina diljem Federacije. Cjelokupna vrijednost projekta za Federaciju iznosi 31.657.500,0 KM a planirani završetak provedbe je u martu 2019.g.


Miša Janketić dobitnik Statuete 'Joakim Vujić'\nKagujevački Knjaževsko-srpski teatar odlučio je da Statuetu Joakim Vujić dodeli glumicu Mihailu Miši Janketiću\nŽiri u sastavu Dragan Jakovljević, reditelj, predsednik žirija, Miloš Krstović, direktor Knjaževsko-srpskog teatra, Ivana Nedeljković, glumica i predsednica Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije, Željko Jovanović, pozorišni kritičar i Čedomir Štajn, glumac, ovako je obrazložio svoju jednoglasnu odluku: "Knjaževsko-srpski teatar ima čast i zadovoljstvo da gospodina Mihaila Mišu Janketića uvrsti u plejadu dobitnika Statuete 'Joakim Vujić' za doprinos pozorišnom životu Srbije. Njegova glumačka ličnost obogatila je pozorišnu, filmsku i TV scenu Srbije i bivše Jugoslavije proteklih decenija. Igrajući podjednako uspešno u najraznovrsnijem repertoaru i u najrazličitijm žanrovima, na pozorišnoj sceni, TV ekranu, radiju, filmu postao je laureat najvažnijih priznanja: od Sterijinih nagrada i 'Zlatnih ćurana' do Dobričinog prstena i 'Pavla Vuisića' za životno delo. Statueta 'Joakim Vujić' se prirodno pridružuje ovoj niski nagrada i priznanja bardu naše scene".\nStatueta se svake godine za Dan teatra na Sretenje Gospodnje, 15. februara, svečano uručuje laureatu za izuzetan doprinos razvoju pozorišne umetnosti u Srbiji.


prešlicavanje: August 2011\nDizajn: "Ideologija", Sarajevo. Art direktor: Anur Hadžiomerspahić.\nNa jednom krilu ove štuke je brutalna pesma „Brojevi računa“ – kojom je album i najavljen pre nekoliko meseci i koja stoji za jednu od najboljih i najoporijih pesama regije posvećenih onome što živimo pojedinačno - a što je zapravo u centru pažnje svih pesama Dina Šarana, vođe „Štuka“\n(„Mi smo matični brojevi/brojevi računa/poluprazni kontejneri/iščupane klupe/Nas nema i nikad nas nije ni bilo/samo ti se snilo/A vi ste obična bagra sa koca i konopca/Da nije bilo rata ne bi imali za graha/Hranite ekstreme da zaustave vrijeme/da i djeca budu sluge mržnje, gluposti i straha.“)\nNa drugom krilu je „Nikog nema tu“, direktna posveta ex-jugoslovenskoj pop-muzici osamdesetih, koja zvukom podseća na bendova poput Animatora, Lakih Pingvina ili čak grupu Stil (ko ih se seća), ali čiji je tekst daleko od te hedonije osamdesetih godina prošlog veka - posvećen temi „kako ne možeš u životu činiti loša djela, a da ti se vrati dobrim“.\n(„Sad visiš uplakan na grani naglavačke/gležanj ti je čvrsto privezan za nju/Pljuvao si sa nje djecu, maltretir’o mačke/Otjer’o si prijatelje, nikog nema tu. Nikog nema tu/To su objektivno fakti/na javi i u snu.“)\nI biće velika nepravda ukoliko takva pesma ostane bez pravog spota.\nNegde na sredini albuma, između ove dve samo žanrovski raznorodne pesme koje objedinjuje zaista jedinstvena lirika - krije se još bisera poput „Simple Song“, „A kada boli“ i zabavne „Boca i grtalica“ - koje jasno otkrivaju da je bend debelo nezainteresovan za žanrovska određenja, već posvećen stvaranju dobre muzike, kojem god žanru ona pripadala.\n(A postoji i taj jedan neverovatni zvučni zvrk na albumu, baš u naslovnoj pesmi. Na samom početku i kraju „Brojeva računa“ – u desnom zvučniku smeta grebanje i iritirajuće krčanje - koje sam najpre pripisivao kvalitetu fajla okačenog na YouTube, zatim dostupnim mp3 fajlovima, sve dok mi do ušiju nije došao original (i to potpisan od strane autora ;), a na kojem je to krčanje i dalje tu, grebe i žulja poput kamenčića u cipeli – i to je zapravo genijalan zahvat, prirodan uz pesmu takve energije i gorčine, čisto da se ne opustimo.)\nUkoliko to već nisu učinile saradnja sa Rundekom (pesma „Sunce“) i prethodne sjajne pesme („Minimalizam“, „Tesla“ ili „Mjesta za dvoje“) album „Brojevi računa“ će valjda učiniti da Letu štuke više ne budu bend za koji ste čuli, već bend koji ćete slušati.\nBiće dana kada će se album moći slušati u celosti, a biće i onih kada će biti dovoljna jedna pesma - ona s levog ili ona s desnog krila.\nSledećeg petka, 26. avgusta sviraju na „Forest Festu“ u Beogradu.\nDo tada, vredi i čitati i naučiti:\n"Ovih dana sav u znoju spavaš/Migrena te budi, ona hrče, ah, ljudi/U mraku piješ „xanax“, šta ćeš danas/misliš li na nas? O, ne/Ovih dana, Vrhovni sud ti sudi/Ništa od toga, pa ti si prvi do Boga/Diktiraš, urednik piše, kliše, biće kiše, opet migrena/Ovih dana raskol u stranci za naslovnicu/Ložiona za naivnu rulju. Burek, sir u ulju, meso na žaru, iza zatvorenih vrata: „Neće, hoće, hoće, neće biti rata.“\nMi smo matični brojevi, brojevi računa/poluprazni kontejneri, iščupane klupe/Nas nema i nikad nas nije ni bilo, samo ti se snilo.\nOvih dana odluka je pala u prvom krugu/izglasana od budala. Hvala? Ni hvala.Povjerenje? Prosperitet? Poštenje? Pojest ćemo drago kamenje s nakita vaših žena, kćeri, kurtizana/Ovih dana gladni, bijesni jedni na druge, na sebe zbog vas, zbog tebe, zbog svih poltrona, kurtona, mediokriteta, mi smo šupak svijeta/Nikad više devedeseta – devedeset peta/Konopac je spreman, savit će se grana – ovih dana.\nA vi ste obična bagra sa koca i konopca/Da nije bilo rata ne bi imali za graha/Hranite ekstreme da zaustave vrijeme/da i djeca budu sluge mržnje, gluposti i straha.\nOva zemlja je kulisa za predstavu laži, teatar apsurda za pokisle žabe.\nDok muhe nas jedu u prvom su redu/svi oni sto karte dobivaju džabe.\nMi smo matični brojevi, brojevi računa/poluprazni kontejneri, iščupane klupe/\nNas nema i nikad nas nije ni bilo, samo ti se snilo."\nHajde da ova priča počne kratkim testom.\nIzbacite uljeza iz narednog niza - označite vest koja nije izmišljena.\n1. „NASA je danas objavila da će rukovodeći projekta novog leta na mesec biti Džon Smit, predsednik društva The Flat Earth Society, grupe građana koja veruje da je Zemlja – ploča“\n2. „Otac Makarije, isahista koji se zavetovao na ćutanje pre 25 godina biće autor i voditelj nove radijske emisije „Putevima duhovnosti“ koja će biti emitovana na talasima javnog servisa od septembra ove godine“.\n3. „Borislav Stefanović, šef pregovaračkog time Vlade Srbije u pregovorima sa Prištinom pevaće na novom albumu pank benda Generacije bez budućnosti prateće vokale.“\n4. „Dobrica Nebrigić, nepismeni srpski poljoprivprednik biće specijalni gost na ovogodišnjem BlogOpen skupu, na kojem će govoriti na temu „Kako da vam postovi budu poštovani“.\nIzabrali ste vašeg favorita?\nUkoliko ste izabrali „vesti“ pod brojevima 1, 2 ili 4 preporučujem vam više vitamina, velike količine tečnosti i više sna, te šetnju po vazduhu i laganije igre koje pospešuju rad neurona.\n(O neželjenim reakcijama na terapiju posavetujte se sa vašim farmaceutom ili lekarom!)\nPokojni Darko Glavan je na korice sjajne knjige „P.U.N.K.“ - obavezne literature za razumevanje žanra i vodiča za svakog ko smatra da je imati gitaru i ne znati akorde sasvim dovoljno za postati pankerom - pank pokret definisao kao „Potpuno Uvredljivo Negiranje Klasike“. Od akronima napisanog na koricama knjige koju su objavile „Dečije novine, Gornji Milanovac“ i to 1980. godine ne bi trebalo očekivati više, ali čak i on takav, ublažen, donekle pomaže u sagledavanju kratkog spoja koji je u mojoj glavi izazvala gore navedena stvarna vest, objavljena na internet strani dnevnika „Blic“ – i koja najavljuje da će Borislav pevati na novom albumu benda u kojem je nekada svirao bas-gitaru.\nZa one koji nisu pratili na času, valjalo bi ponoviti lekciju:\nFenomen Panka, posmatran čak i samo kroz muziku podrazumeva nekoliko osnovnih, ali važnih stvari. Pored „Uradi-to-sam“ filozofije (sam nauči da sviraš, sam ukradi instrument, sam distribuiraj snimak koji si napravio) tu je, naravno, važan jasan politički stav, koji bi, ukoliko se pankerom smatrate valjalo da bude „protiv-autoriteta“ i „anti-establishment“ što bi rekli Britanci a ukoliko nije, onda panker - niste.\nNo, jedan od ključnih problema Srbije oduvek jeste i bila ta žanrovska nedoslednost – živimo u sekularnoj državi čija himna priziva Boga; grb naše Republike je krunisan; tu su i državni disidenti i materijalistički nastrojeni popovi – i ono čuveno Pejino „A što ne bi moglo, sve može!” sa špice za folk emisiju koja se godinama vrtela na RTV Pink je konačno dobilo svoju materijalizaciju prvim državnim pank bendom, što Generacija Bez Budućnosti postaje ukoliko u finalnom miksu albuma zadrže i Borivojeve vokale.\nI sad, zamislite da je CNN objavio tamo negde 1999. godine da je Marti Ahtisari, glavni pregovarač za okončanje bombardovanja Srbije usred priprema sastanaka sa Slobodanom Miloševićem skoknuo na kratko do Finske, gde je snimio novi album laponijskih napeva koji inače popularišu proterivanje irvasa iz mešovitih brakova iz šuma Laponije – i na kojem je radio sa svojim starim pajtosima, sada zaposlenih u „Muzeju Deda Mraza“ u kojem neki rade kao vilenjaci, a neki bogami i kao irvasi?\nRazumna je i dobronamerna pretpostavka da takva vest ne bi široj javnosti ulila poverenje u moć rasuđivanja navedenog pregovarača te takvu vest nijedan iole ozbiljan medij verovatno nikada ne bi ni objavio u jeku nekakve političke krize, što pregovori sa predstavnicima Kosova – jesu.\nSve to otvara i treći paradoks: zašto je ova vest uopšte objavljena?\nUzmimo za normalno da GBB nikada nisu bili bend od preterane važnosti za srpske dnevnike, te da je mala verovatnoća da je reporter džedžao pred studijom u kojem se album snima, vrebajući poznate ličnosti koje svraćaju da otpraše „Oi!-Oi!-Oi!“ u mikrofon. Ergo – ova vest je dostavljena „Blicu“ a da bi bila objavljena, i to na vidnom mestu (naslovna strana sajta).\nMožda je nečija procena da bi za Pregovaračev imidž bilo zgodno da se zna da ima pank korene: beskompromisan odnos prema „establišmentu“, još uvek izglancane „Martinke“ u donjoj fioci radnog stola i spremnost da svira bas dok mu jagodice neprokrvare. Možda je plan da se pokaže kako je i on čovek od krvi i mesa, koji u slobodno vreme sa ortacima ruši sistem, što bi pank trebalo da bude. A možda su sve te pretpostavke pogrešne, te sam ja jedini žanrovski čistunac kome zvuči nadrealno da šef Vladinog tima za pregovore peva na izdanju nečega što se zove „Generacija bez budućnosti“. Opet, ova vest je namenski objavljena – a ne sećam se da je iko podizao preveliku prašinu kada je, na primer, Nenad Čanak svirao na albumu „Zašto da ne?“ Električnog orgazma (1995) ili kada su Dragoš Kalajić i Jovan Ćirilov – i to zajedno – pevali prateće vokale na pesmi „Bolje biti pijan nego star“ Plavog Orkestra. Nijedno od ta dva prosto nije bila vest. Nemam ja dakle ništa protiv ukoliko naš Pregovarač u slobodno vreme voli da igra FIFU, ali, zašto bi to bila vest?\n(U redu, znam da je sve počelo Dinkićevim i Kikijevim pop-pesmama, ali loša pop-muzika i ekonomija nekako idu zajedno, bolje nego Papa i repovanje; pank je ovde problematična stvar.)\nNo, kada su mi već mediji skrenuli pažnju na prvi državni pank bend „ever“ – tako sam i ja, želeći da se što bolje upoznam sa materijom, uredno otvorio YouTube i skucao ime benda.\nI eto četvrtog karambola: ironijom sudbine, prvi od ponuđenih snimaka na listi ne samo što je ilustrovan zastavom Konfederacije, već se i zove - oh sudbo kleta – „Da je jug pobedio“.\nI samo bi neikusan korisnik interneta u tome video slučajnost a ne podmuklu nameru i zaveru udruženih belosvetskih YouTube servera koji su, eto baš tu pesmu istakli kao prvu u nizu, želeći tako da dodatno oslabe naše pregovaračke pozicije pred svetom a za očuvanje naše južne pokrajine.\nNo, izborna kampanja je tek počela, sad za vikend. Most je otvoren za šetnju, otvarač reče da EU uopšte nije prioritet i da nema pojma koja je to stranka koristila parolu „Evropa nema alternativu“, kalamburi su tek počeli, daleko smo od vrhunca, do aprila nam samo preostaje da preslušavamo jednu drugu pesmu benda GBB, koja se zove: „Ne predaj se“ - a da li će vesti poput ovih biti sve više zavisi i od istraživanja popularnosti – i ukoliko vas neki anketari prepadnu u skorije vreme sa pitanjima, budite ljubazni i odgovorite im, iskreno, jasno i glasno, ne biste verovali kako ponekad jedno mišljenje koje je „isplivalo“ u rezultatima istraživanja ume da promeni pravac kampanje, taj vaš glas iz istraživanja ponekad može da učini više nego taj vaš isti glas - na samim izborima.\n„Ne predaj se.“\nSve ovo pišem kao potencijalni glasač, koji po prvi put od 1992. godine, dakle nakon 20 godina aktivnog učestvovanja u izbornom procesu - iskreno ne zna šta će sa glasom učiniti, prvi put se ja osećam kao generacija bez budućnosti, zapravo. Znam da ću na izbore izaći, jer je taj moj jedan jedini, mali glas je ujedno i jedina sila koju posedujem, jedino to je moje, dok se, naravno, ne odluči drugačije.\n"Go Outside": jedna pesma > tri slike [Blago je svuda, #27]\nPesma „Go Outside” grupe Cults postala je proteklih meseci hitčina prvenstveno zahvaljujući Mreži. Bend je leta 2010. godine pesmu objavio najpre na svojoj bandcamp >> stranici, zatim su je oberučke prihvatili muzički online magazini proglašavajući je „pesmom nedelje” i „hitom meseca”, što je postalo nevažno od trenutka u kojem je publika pesmu širila dalje, prvenstveno YouTube kanalom, na kojem se sada može pronaći već nekoliko sasvim solidnih unofficial video klipova, očigledno kreiranih s ljubavlju i pažnjom.\nOvog proleća se pojavila i MTV verzija klipa, u kojoj se pojavljuju glumci Ema Roberts i Dave Franco, koja je čitanju pesme pružila novu dimenziju i retro ton, od kojeg su se, uzgred rečeno, Cults ogradili još na dan premijere, obećavajući da će se na Mreži uskoro pojaviti njihova, odnosno zvanična verzija spota za pesmu koja je u međuvremenu postala česta i na radio talasima.\nKonačno, pre nekoliko dana pojavila se i ta, prava verzija spota, nimalo romantična, koja tekstu sada daje novu, potresnu dimenziju. Spot je kreiran od kadrova beleženih novembra 1978. godine u Džounstaunu u Americi i poslednje dane „Hrama naroda” Džima Džounsa, paranoičnog manijaka koji je propovedao dolazak nuklearnog holokausta i osnivača sekte čiji će članovi, naravno, „jedini preživeti”. Nakon oružanih sukoba sa vlastima, tokom kojih su neki članovi pokušali bekstvo, Džouns je naredio svim članovima sekte da popiju otrov. Život je izgubilo 913 ljudi, među kojima je bilo oko 300 mlađih od osamnaest godina. „Go Outside” sada dobija potpuno drugačije, strašno značenje, prestaje da bude "letnji hit".\n"I really want to go out/I really want to go outside and stop to see your day/\nYou really want to hole up/You really want to stay inside and sleep the light away/\nI really want to go out I really want to go outside and make it light all day/\nYou really want to hole up You really want to stay inside and not care where you lay/\nWell I know what's good Exactly cause I have been there before Yeah/\nI know what's good Exactly those things night cannot behold/\nI really want to go out I really want to go outside and stop to see your day/\nYou really want to hole up You really want to stay inside and sleep the light away/\nI think it's good to go out cause if you don't you'll never make a memory that will stay/\nI think that you should wake up I think I want to live my life and you're just in my way."\nKonteksti su čuda.\nTrenutak nije mogao biti bolji.\nIonako je sve postajalo sve gore.\nZima 1991, radni dan, prepodnevna projekcija u bioskopu „Jadran.“\nU sali je možda 10 ljudi.\nNa platnu se pojavljuje:\n„Posvećeno svima koji beže“.\nI zatim slika:\nmore, pučina, tišina; zatim brod koji ulazi u kadar i polako otkriva tu četu italijana na čudnoj misiji postavljanja izvidnice negde usred Mediterana, grčka obala, početak drugog svetskog rata.\nBeskonačna plava pučina, i u njemu ostrvo. U sred drugog velikog beskonačnog rata, potpuni mir.\nA izvan sale su, sneg, led, vetar i nedavna poseta vojnom odseku u kojem sam zamoljen da potpišem papir da pristajem i na produženje vojnog roka, ukoliko to bude bilo potrebno.\nFilm gledam sam, jer je većina drugara već tamo gde je potrebno, u uniformama, ili već uveliko van zemlje.\nI zato me već ta prva rečenica u filmu razoružava.\nI onda - muzika.\nTa glavna tema filma je ono što je ostalo u glavi nakon što sam izašao iz sale i šljapkao ka kući, neosetljiv na hladnoću – sunce mediterana i jedna od najlepših nevinih i naivnih priča novije kinematografije su me sasvim dobro ogrejali.\nNo, ta muzika je svakako zaslužna za nabavljanje filma i na VHS traci, i ta kopija je kružila blokom, u nedogled. Ali, do muzike niko nije mogao da dođe. Legalni tokovi muzike upravo su bili presečeni – i čitava generacija se lagano prebacivala na pirateriju, štancanu u odnosu na potražnju a ne samo na kvalitet.\nGiancarlo Bigazzi, autor muzike nije bio dostupan na rafovima, iako je film 1992. dobio i Oskara kao najbolji "strani film" sezone.\nI mesecima, a zapravo godinama – ko god je odlazio ka zapadu dobijao je jedan isti, identičan zadatak: da pronađe CD, kasetu, vinil, traku, štagod – bilo koji format koji na sebi nosi jednu od najlepših muzika za film koju sam ikada čuo.\nNeko iz kraja je čak pisao distributeru u Italiju, na italijanskom.\nDobio je odgovor da oni, na žalost, nemaju kopije soundtracka.\nPreostalo nam je da vrtimo tu VHS kopiju, koja je vremenom bila u sve lošijem stanju, ali su upravo ta ponavljanja stvorila neodvojivu vezu slike i zvuka. Verujem da bih i danas film mogao da raskadriram sam, iz glave.\nJesen 1996. godine:\nNamereni da tu lepotu podelimo i sa širom javnošću - Aca ulaže priličnu količinu napora da sa original VHS trake napravi kakav-takav audio snimak, koji koristimo u top listi koju radimo zajedno na radiju.\nI čak i takav šuštav, nesavršen i nezavršen, brzo dolazi do samog vrha liste.\nI onda Dina, jedna od onih koji su otišli, donosi sivu Maxell kasetu bez nalepnice, 90 minuta, sa jedne strane je muzika za film sličnog senzibiliteta – „Il Postino“, dok je na A-strani – kompletan soundtrack za film! Nema spiska tema, ali to nije ni preterano važno. Važno je da je CD sa muzikom iz filma pronašla – u Torontu: na lokalnoj radio stanici koja je emitovala i program na srpskom jeziku, sad – da li se radio zvao „Sveti Sava“ ili tako nekako – ali je CD bio jedan od onih koji su korišćeni za instrumentale u emisijama.\nDakle – dugo tražena muzika iz italijanskog filma koji se odvija u Grčkoj pronađena je u Kanadi, u studiju iz kojeg je emitovan program na srpskom jeziku.\nDoba je još uvek analogno, internet još uvek nije stigao u Beograd.\nInternet konačno ulazi i u naš dom.\nAca iz trećeg poglavlja ove priče je taj koji unosi u stan naš prvi računar, delom kupljen od prodator klavira o kojem sam pisao na drugom mestu >>, povezuje kablove i sve to i tako nas dovodi na Mrežu.\nNekoliko dana kasnije, on i Joca mi donose za rođendan CD kopiju muzike iz filma.\nKonačno su tu i nazivi tema!\nGodinu dana nakon dobijanja te kopije letovanja su postala češća - i mahom su bili vezana za Mediteran.\nNa prva smo išli još uvek noseći walkmane, zatim CD i mp3 plejere, te na kraju silne gigabajte u pločicama ne većim od paklice cigareta.\nPostoji nekoliko pesama koje su mi stalni saputnici – bez obzira na to da li smo odlazili na Krf, Krit, Rodos, u Egipat, na Siciliju, Lefkadu ili Kefaloniju.\nTrećeg ili četvrtog dana odmora, kada su kosa i koža već natopljeni solju a ritam prilagođen udarima talasa o peščanu obalu, u kasno popodne, dok ležim na pesku stavljam slušalice na uši i preko tih zrikavaca, talasa i sunca prelijem „L'Arrivo“.\nNe samo zato što sam još jednom pobegao,\nveć zato što ću jednom pobeći ka Mediteranu,\nAca je nedavno pronašao opciju za odlazak na Kastelarizo, ostrvo na kojem je "Mediterraneo" snimljen, valjda najistočnije grčko ostrvo, dva kilometra od obale Turske,\ngotovo sam kraj Mediterana.\n[Ideja serijala “39 pesama”: do 39. rođendana nabrojati i objasniti samom sebi – koje pesme su obeležile prvih 39 godina života. Dosadašnji tekstovi dostupni su ovde]\nLabels: 39 pesama, film, lično, muzika\n“Jedna od najistaknutijih odlika naše kulture je da ima mnogo proseravanja.\nI svako od nas daje svoj doprinos.\nIpak, skloni smo da tu situaciju uzmemo zdravo za gotovo. Većina nas je prilično uverena u svoju sposobnost da prepozna proseravanje i izbegne da na njega nasedne. Zato ova pojava nije ni probudila preteranu brigu, niti je privukla posebnu pažnju.\nI posledično tome, mi nemamo jasno razumevanje o tome šta proseravanje jeste, zašto ga toliko ima, ili čemu služi. Nedostaje nam i svesno razvijeno shvatanje o tome šta ono nama znači. Drugim rečima, mi nemamo teoriju.\nPredlažem da otpočnemo razvoj teorijskog razumevanja proseravanja, uglavnom tako što ćemo ponuditi oglednu i istraživačku filozofsku analizu. (...) Moj cilj je, jednostavno, da dam grubo objašnjenje za ono što proseravanje jeste i u čemu se ono razlikuje od onoga što nije – ili (da se nekako drugačije izrazim) da manje-više ovlađš artikulišem strukturu njegovog koncepta. (...)\nKoliko ja znam, jako malo se radilo na ovom problemu.“\nOve reči ipak dobijaju dodatnu težinu ukoliko znate ko ih potpisuje.\nHari Gordon Frankfurt >> je predavao filozofiju na univerzitetima Oksford, Jejl, Stenford i Rokfeler. Radi kao počasni profesor filozofije na univerzitetu Prinston.\nKnjigu „O proseravanju“ objavila je VEGA Media >>.\nTvrde korice, solidno dobre za rasecanje svakodnevnih proseravanja.


O NAMA - Optike Beograd\nOPTIKA BEOGRAD je brend sa najdužom tradicijom u lancu optičarskih radnji, utemeljen na starom dobro prepoznatljivom imenu u novom ruhu.\nOdabir u Optici Beograd kanališe inspiracija ponuđenih modela u kombinaciji sa svetskim modnim trendovima, tako da su na ovakav način dame i gospoda u prilici da viđene modele dioptrijskih i sunčanih naočara ponesu u svojoj veličini sa sigurnošću u korak sa modnim trendovima.\nOPTIKA BEOGRAD je brend sa najdužom tradicijom u lancu optičarskih radnji, utemeljen na starom dobro prepoznatljivom imenu u novom ruhu. Optika je doživela mnogobrojne promene u korporacijskoj kulturi i mentalitetu i kao rezultat svega toga, ona je danas posvećena konstantnom i brzom napretku u distribuciji medicinskog i sunčanog programa naočara, najpoznatijih svetskih brendova. U okviru kompletne ponude su uključene različite vrste oftalmloških pregleda i servisiranje naočara u ekskluzivnim maloprodajnim objektima opremljenim najsavremenijom tehnologijom.\nOptika Beograd danas predstavlja jednu od najbolje opremljenih optičarskih radnji na ekskluzivnim lokacijama kako u Beogradu, tako i u više gradova Srbije i Republike Srpske, a što je sve rezultat spajanja prepoznatljivog stila i inovacija, gde uz stručno osoblje pružamo sve vrste stručnih saveta i konsultacija, sve u cilju zadovoljenja zahteva kupaca.\nU svojoj ponudi ima veliki broj različitih stranih i domaćih proizvođača dioptrijskog i sunčanog programa naočara vrhunskog kvaliteta i izrade, kao i veliki izbor korektivnih sočiva: progresivi, monofokalna i bifokalna sočiva, kompletan asortiman kontaktnih sočiva i rastvora za održavanje sočiva.\nOptika Beograd sa velikom ponudom renomiranih brendova dioptrijskih okvira i naočara za sunce predstavlja lanac sa jednim od najšireg asortimanom na tržištu\nBrend je prisutan u Srbiji dugi niz godina kroz kanal maloprodajnih objekata, sa brzom tendencijom daljeg razvoja distributivne mreže.\nŽelimo da kroz razvoj tržišta na kojima plasiramo svoje proizvode pronađemo put do srca što većeg broja kupaca nudeći im na prvom mestu trend, visok nivo kvaliteta i široku ponudu modela, kolora, a pritom uz konkurentnu cenu na tržištu.\nNaš mlad i preduzimljiv tim, sa puno energije i entuzijazma, konstantno teži napretku i traga za novim mogućnostima.\nNaša firma je zagovornik radne atmosfere koja se gradi na dijalogu, uzajamnom poverenju i timskom radu, kao i spremnosti da konstantno učimo. Vodeća pozicija koju je brend Optika Beograd od pocetka stvaranja davne 1954 godine imao na trzistu Srbije i regiona, zelimo da ucvrstimo kao i prepoznatljiv imidž I kvalitet koji su rezultat pažljivo osmišljene strategije.


NUNS razmatra isključenje Dragane Sotirovski\nBeta 16. avgusta 2021. 17:15\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) razmotriće trajno isljučenje gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski iz svog članstva, zbog nipodaštavanja novinarske profesije.\nKako je rekao predsednik NUNS-a Željko Bodrožić, zbog vredjanja novinara Južnih vesti i drugih nezavisnih medija Sud časti će razmatrati izjave gradonačelnice Niša koja ima zamrznuto članstvo u tom udruženju, i odlučivati o trajnom isključenju, a odluka će biti doneta do kraja septembra.\n„Pre oko 10 godina sadašnja gradonačelnica Niša, a nekada novinarka, primljena je u NUNS, ali je pri stupanju na funkciju načelnice Nišavskog okruga, sama zamrzla članstvo u tom udruženju“ rekao je Bodrožić, prenose Južne vesti.\n„Nakon serije njenih izjava u kojima nipodaštava novinarsku profesiju, vredja kolege i koleginice iz Južnh vesti i drugih nezavisnih medija bilo je prvo razgovora, a sad smo i dobili zvanično da se Sud časti pozabavi njenim slučajem“, rekao je Bodrožić.\nGradonačelnica Niša novinarima Južnih vesti već nekoliko meseci odgovara na način na koji su novinari i udruženja ocenili neadekvatnim, a u jednom slučaju su reagovali i da je javno diskriminisala medije i prekršila zakon.\nPet meseci je prošlo otkako je gradonačelnica na pitanje novinarke Južnih vesti zašto ni iz njenog kabineta, ali ni od gradskih funkcionera i nadležnih službi nema odgovora na pitanja koje novinari ovog portala postavljaju u ime gradjana i da li je to uobičajen tretman za sve medije u Nišu, odgovorila da to nije uobičajena praksa.\n„Mediji koji komentarišu naše odgovore neće dobijati odgovore ubuduće“, bile su reči gradonačelnice Niša, koja je po profesiji novinarka, uz objašnjenje da to važi pre svega za pisane medije i portale, a da će odgovore slati tamo gde se čuju.\nNajnoviji slučaj bio je početkom jula, kada je Sotirovski zatražila od novinara Južnih vesti da je više ne zovu, jer se ona neće javljati, kao i da njena PR služba odgovara samo na, kako ih je nazvala, „kako treba“ pitanja a tada je održala i telefonsku lekciju novinarstva novinarki tog portala, objavile su Južne vesti, a preneo NUNS.


Održana 22. sednica Odbora za zaštitu životne sredine | Energetski portal Srbije\nOdržana 22. sednica Odbora za zaštitu životne sredine\nČlanovi Odbora za zaštitu životne sredine juče su na 22. sednici razmotrili Informaciju o radu Ministarstva zaštite životne sredine za period novembar, decembar 2018. godine i januar 2019. godine.\nČlanovima Odbora Informaciju o radu obrazložio je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan.\nMinistar je istakao da se u Ministarstvu kroz sektore realizuju sve tekuće aktivnosti, da se radi na osavremenjivanju Ministarstva, ali da zbog velikog obima posla i njegove kompleksnosti Ministarstvo nema dovoljan broj izvršilaca.\nIstakao je da je međunarodna saradnja Ministarstva zaštite životne sredine na zavidnom nivou, i dodao da će se za realizaciju postavljenih ciljeva, koja se između ostalog, tiču pitanja prerade otpadnih voda i upravljanja otpadom, obezbediti sredstva za izradu projektno-tehničke dokumentacije.


Na pijaci prodaju lažni futoški kupus: evo kako prodavci sa pijace varaju ljude u Srbiji | Lifestyle | Priče iz Srbije\nNa pijaci prodaju lažni futoški kupus: evo kako prodavci sa pijace varaju ljude u Srbiji 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nNa pijaci prodaju lažni futoški kupus: evo kako prodavci sa pijace varaju ljude u Srbiji\nAutor Teodora Andric 20.07.2017 13:05 13:35\nProdavci na pijacama širom Srbije obmanjuju ljude, a evo kako se prodaje lažni futoški kupus!\nMeđutim, najveća zloupotreba geografskog porekla je kada se pod popularnim imenom prodaju proizvodi koji uopšte ne potiču iz tog kraja. Tada štetu trpe i potrošači i proizvođači.\n"U svim dolinama reka u Srbiji uspeva sorta futoškog kupusa. Mešaju ga i sa crvenim, ali to nije proizvod koji se tako može zvati. Futoški kupus je samo onaj iz Futoga, sertifikovan i kontrolisan," objašnjava naš sagovornik.\nPROČITAJTE JOŠ: 3 vrhunska recepta za sarmu od kiselog kupusa: makedonska, ubitačna i sarma sa pilećim mesom (RECEPTI + SAVETI)\nU Ministarstvu poljoprivrede kažu da proizvođači ili prodavci koji koriste registrovano ime porekla ili geografske oznake, a nemaju status ovlašćenog korisnika, krše zakon. Markice su garant potrošačima da je, recimo, kupus obeležen kontrolnom markicom futoški kupus, da dolazi sa tog područja i da ima specifičan kvalitet u skladu sa specifikacijom proizvoda. Kontrolne markice za poljoprivredne i prehrambene proizvode (osim vina i jakih alkoholnih pića) imaju određeni nivo zaštite od falsifikovanja. Svaka ima jedinstven serijski broj na osnovu koga se uspostavlja pouzdan sistem sledljivosti u procesu proizvodnje i prometa.\nU Ministarstvu poljoprivrede kažu da su u postupku kontrole i sertifikacije i proizvođači ariljske maline, sjeničkog kravljeg sira, sjeničke jagnjetine, đerdapskog meda i vrbičkog belog luka.\nNajavljeno je da će u postupak ući i proizvođači homoljskog meda, oblačinke i sremskog kulena.\n"Tek kada budu sertifikovali svoju proizvodnju, proizvođači koji imaju status ovlašćenog korisnika stiču uslov za obeležavanje svojih proizvoda kontrolnim markicama," navode u ovom ministarstvu, dodajući da žele da uključe što veći broj proizvođača u proces proizvodnje proizvoda koji nose neku od oznaka geografskog porekla. Postoje podsticaji za one koji nameravaju da pokrenu postupak sertifikacije, a predviđen je i budžet za nabavku kontrolnih markica.\nHot Kupus Povrće Kupovina Kiseli kupus


Sećanja na Danila Kiša (3)\nKiš je voleo neobične, nepravilne rime, asonance, i uvek im je davao prednost nad onim poznatim i očekivanim klasičnim rimama, smatrajući velikom zabludom mišljenja tradicionalista da naš jezik ne podnosi asonance i sve vrste nepravilnih rimovanja. Govorio je da bi jedan veliki pesnik sva ta perfekcionistička naklapanja jednim pravim delom zauvek osporio. U tom smislu je i tražio, igrajući se jezikom.\nIz gljivarske beležnice (12)\nIz gljivarske beležnice (11)


Tači: Jedinstvena podrška dijalogu bez uslovljavanja epiloga dijaloga\nIzvor: RTS, 01.Okt.2018, 18:50\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da postoji jedinstvena podrška međunarodne zajednice dijalogu Beograda i Prištine, bez prejudiciranja ili uslovljavanja epiloga.\nTači se danas u Prištini sastao sa predstavnicima zemalja tzv, kvinte, šefovima ambasada SAD-a, Velike Britanije, Nemačke, Francuske i Italije, kao i sa šeficom Kancelarije EU u Prištini, sa kojima je razgovarao >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << o poslednjim događajima sa posebnim naglaskom na pitanja dijaloga, Interpola, kosovskih bezbednosnih snaga i liberalizacije viza.\nU saopštenju iz njegovog kabineta, navodi se da je Tači pozdravio jedinstvenu podršku međunarodne zajednice dijalogu i pregovorima.\n"Pozdravljam vaš jedinstven stav da je dijalog jedini put da koračamo prema evroatlantskim integracijama i potpunoj normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine. Uspeh ovog procesa zavisi od političkog jedinstva na Kosovu, ali i u bitnoj meri i od jedinstva država Kvinte", rekao je Tači.\nIstakao je da je Kosovo blizu finalizacije procesa učlanjenja u Interpol i zatražio koordinaciju i dodatno angažovanje "u poslednjoj fazi bitnog procesa za bezbednost na Kosovu, a i šire".\nŠto se tiče pitanja liberalizacije viza, Tači je rekao da je fundamentalno da ne bude kašnjenja u donošenju meritorne odluke za građane Kosova.\nNaglasio je da je započele pripreme izmena tri zakona, kako bi se mandat kosovskih bezbednosnih snaga proširio.\n"Transformisanje BSK-a je nezaustavljiv proces, nepovratan proces, koji se sprovodi pažljivo i u potpunoj saradnji sa našim međunarodnim partnerima", rekao je Tači.\nNakon sastanka sa ambasadorima kvinte Tači je otputovao u Ženevu na dvodnevni međunarodni skup na temu ''Strateški dijalog za Zapadni Balkan''.\nNa ovom forumu, učesnici će u velikoj meri razgovarati o modalitetima za podsticanje saradnje između stvaraoca politike u korist stabilnog Balkana, saopšteno je iz Tačijevog kabineta.\nN1 televizija: Tači: Nisam tražio dozvolu za Gazivode, niti ću ikada\nVečernje novosti: TAČI SE NE ZAUSTAVLjA :Nikada neću tražiti dozvolu za posetu Gazivodama\nDanas: Tači: Ne treba mi dozvola za sever Kosova\nBlic: GAZIVODE - ČVOR KOSOVSKOG PROBLEMA Jezero kod Kosovske Mitrovice ključ dijaloga Beograda i Prištine


Institut za ortopediju Banjica - Važna obaveštenja o prijemu\nOdluka sa Izmenom 1 Plana NE ZJN 2021.\nPlan javnih nabavki za 2021.\nPlan NE ZJN 2021\nOdluka UO 2021\nPravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke UO09102020\nVažna obaveštenja o prijemu\nPrijem u bolnicu - priprema\nObaveštenja za pacijente o merama zdravstvene zaštite tokom pandemije COVID-19\nNa samom ulazu u Institut se sprovodi trijaža - merenje temperature, uzimanje podataka i uvid u medicinsku dokumentaciju.\nObaveštavamo vas da na pregled, prijem ili intervenciju dođete najviše 30 minuta pre zakazanog vremena. Ukoliko dođete pre tog vremena nećete biti u mogućnosti da uđete u Institut.\nZa vreme boravka u Institutu obavezno je poštovanje svih propisanih mera zaštite: nošenje maske (preko usta i nosa) kao i držanje propisanog rastojanja. Vaši pratioci ne ulaze u zgradu (osim za teško pokretne pacijente).\nTEST NA KOVID-19\nZa ambulantne preglede i dijagnostičke procedure test nije potreban.\nOsobe čije zdravstveno stanje zahteva hospitalizaciju testiraju se brzim antigenskim testom na prisustvo virusa COVID-19 u nazofaringealnom brisu. Na taj način biće testirani svi pacijenti koji budu hospitalizovani na Institutu nakon prijema kroz hitnu službu.\nZakazani pacijenti koji dolaze na elektivne operacije donose rezultat brzog antigenskog testa, koji mora biti negativan i ne stariji od 24 časa. Ukoliko nemaju test ili je on stariji od 24 h, biće testirani na Institutu pre hospitalizacije.\nAntigenskim i eventualno PCR testom, biće testirani i pacijenti koji tokom hospitalizacije razviju simptome kovid infekcije, dok će pacijenti bez simptoma ponovo biti testirani brzim antigenskim testom ukoliko duže leže u bolnici (testiraće se jednom nedeljno).\nKomisija za bolničke infekcije IOB Banjica\nPrijemom u IOHB „BANјICA“ preuzeli smo obavezu i brigu za Vaše lečenje i što prijatniji boravak u bolnici.\nTome će doprineti i Vaše uvažavanje datih uputstava i smernica. Cilј nam je da steknemo Vaše poverenje i učvrstimo nadu i veru da će naš trud biti usmeren na što brže pobolјšanje Vašeg zdravstvenog stanja.\nDa bismo sve to zajedno postigli i ostvarili, neophodno je da i Vi uložite snagu i volјu, kao i da učestvujete u celokupnom lečenju pridržavajući se terapije i saveta koje ćete dobiti u našoj ustanovi.\n- Posetite stomatologa i da odstranite eventualne žarišne tačke (karijes, granulom), pošto oni mogu biti izvori infekcije nakon operacije\n- Uradite ispitivanja i analize ako bolujete od nekih hroničnih ili težih bolesti (kardiovaskularnih bolesti, dijabetesa, i sl.). Neophodan je nalaz i mišlјenje ličnog lekara i odgovarajućeg specijaliste sa opisom bolesti, spiskom lekova koje koristi i mišlјenjem specijaliste o sposobnosti za predstojeću operaciju\n- Prestanete sa pušenjem i konzumiranjem alkohola najmanje mesec dana pre operacije.\n- Nedelјu dana pre operacije prekinite sa lekovima koji zgrušavaju krv (Kardiopirin, Aspirin, Andol), kao i nesteroidnim antireumaticima (Brufen, Movalis, Diklofen). Ako pacijent uzima lekove koji značajno utiču na zgrušavanje krvi (Farin, Sintrom), vrlo je važno da se prestanak uzimanja istih dogovori sa našim anesteziologom.\n- Nedelјu dana pre operacije prekinite upotrebu bilјnih i drugih alternativnih lekova i dodataka. U dogovoru sa anesteziologom i internistom/pedijatrom dobićete tačnu terapiju šta i koliko da pijete, a šta je potrebno da prestanete da koristite.\n- Nekoliko dana pre operacije konzumirajte “lakšu” hranu (manje masnu, a više povrća, voća i žitarica), radi bržeg i lakšeg čišćenja organizma pre i bržeg oporavka nakon operacije\nPRIPREMA PACIJENTA PRE OPERACIJE:\nU zavisnosti od vrste hirurškog zahvata, pacijent dobija spisak potrebnih laboratorijskih nalaza kao i dijagnostičkih pretraga. Rezultati i nalazi ne smeju biti stariji od 15 dana u odnosu na termin operacije.\nPrilikom dolaska na lečenje u bolnicu sa sobom je potrebno poneti:\n- bolnički uput\n- zdravstvenu legitimaciju\n- druge dokaze na osnovu kojih se može videti ko snosi troškove bolničkog lečenja\n- sve originalne nalaze, RTG, CT i MR nalaze i snimke\n- dokumentaciju o poslednjoj hospitalizaciji ili specijalističkom pregledu\n- Dokumenti moraju biti propisno overeni\n- Poneti predmete za ličnu higijenu, pidžamu, donje rublјe, kućni mantil, trenerku, papuče.\n- Pacijenti drugih opština moraju imati overen uput od lekarske komisije nadležne filijale Zavoda za zdravstveno osiguranje\n- Ukoliko postoji osnov za oslobađanje od participacije, to treba da bude potvrđeno odgovarajućom šifrom na uputu za bolničko lečenje koji izdaje nadležni lekar u DZ, overeno pečatom i potpisom, odnosno odgovarajućim dokumentom na za to predviđenom obrascu\n- Ukoliko pacijent nosi naočare, slušni aparat, zubnu protezu ili kontaktna sočiva, mora doneti i kutiju u kojima će da čuva navedena pomagala.\n- Donošenje hrane u bolnicu je zabranjeno (dozvolјava se flaširana voda i suvi keks u manjim količinama).\nPrimlјeni pacijent, pre nego što dođe na odgovarajuće odelјenje, prolazi kroz sanitarni prijem.\nSvoje želјe i predloge kažite lekaru u toku vizite, odnosno medicinskoj sestri.\nNovac, nakit i druge stvari od vrednosti vraćaju se, odnosno predaju pratiocu bolesnika. U slučaju da nema pratioca, primlјene stvari se popisuju i o tome se sačinjava Zapisnik. Prilikom otpusta, popisane stvari se vraćaju pacijentu.\nInstitut je dežuran za ortopedske povrede ponedelјkom, četvrtkom i petkom od 07h – 07h.\nSlužba za hirurgiju kičmenog stuba je dežurna 365 dana u godini 24h dnevno.\nProcedura pripreme pacijenata sa liste čekanja za ugradnju veštačkih zglobova kuka i kolena


Alfa Romeo razmatra električni krosover? - Auto Republika\nItalijanska marka moraće da ozbiljnije revidira svoju gamu ukoliko želi da izbegne kazne EU u vezi sa flotnom emisijom štetnih gasova. Aktuelno rukovodstvo Alfe vidi kao potencijalno rešenje plasiranje električnog SUV modela.\nU ovom trenutku, sasvim je jasno da Alfa Romeo nema kapacitete ni tehnologiju da samostalno uđe u EV segment. Čelnici brenda sa Apeninskog poluostva stoga polažu svoje nade u spajanje FCA i PSA.\nEventualni električni krosover Alfe bio bi postavljen na francusku CMP platformu, koja omogućava korišćenje potpuno električnog pogona. Takav model italijanske marke verovatno bi bio postavljen u B segment čime bi bio “brat” Peugeotu e-2008.\nFrancuski EV koristi baterije kapaciteta 50 kWh i raspolaže sa 136 ks. Domet mu je 300 km prema WLTP protokolu. Ovi podaci deluju obećavajuće, no realno je da bi Alfa želela da dobije još koje “grlo” više kada je reč o snazi, a možda i nešto veću autonomiju kretanja.\nPoboljšanja na oba polja sasvim su moguća, a opravdanost plasiranja još jednog električnog krosovera u ovom segmentu FCA-PSA mogli bi da nađu u činjenici da je Alfa ipak premijum brend, odnosno da bi njen model mogao da nosi i višu cenu.\nOvde bi moglo doći do sukoba sa DS-om, jer i on je premijum marka, i takođe ima automobil u ovoj klasi. No, Francuzi su okrenuti udobnosti, dok bi Alfa mogla insistirati na voznoj dinamici, te da se u tome napravi razlika između ponuđenih modela.\nIpak, sve je to za sada u domenu dalekih planova. Prvi sledeći novi model Alfe Romeo trebalo bi da bude Tonale koji smo prvi put videli u konceptualnoj formi pre godinu i po dana. Otada informacije stižu sporadično, a zvanična premijera još uvek nije zakazana.\ntags: alfa romeo električni automobili Električni SUV FCA\nprevious Volkswagen: Reputacija Nirburgringa je precenjena\nnext Renault nastavlja sa proizvodnjom u Sloveniji, Francuskoj i Španiji\nSvi “stari” proizvođači automobila odavno brinu o proboju i rastu prodaje električnih vozila. Alfa Romeo nije bila među tim kompanijama i u kombinaciji sa lošom poslovnom politikom je skoro pa pokojni brend. Nažalost.\nZa to vreme na evropskom kontinentu u doba korone:\nTesla model 3 u martu na drugom mestu po broju prodatih automobila. Ne među EV nego svim, da ne bude zabune.\nBravo za njih …\nSetimo se samo ovog teksta i komentara u istom.\nČemu, hibrid i lpg riješe problem. Ako dodje do spajanja, nek naprave i to čudo ali to je samo radi izbjegavanja evropskih kazni, ako Evropa preživi do tada a sve je izglednije da neće pa ništa od njenih glupih, restriktivnih zakona.\nDa, hibrid je skroz ok.\nHibride su trebali da imaju u prodaji bar pre par godina kao prelazno rešenje. Razvijati tako nešto u ovom momentu bi tek bila pogrešna politika koja bi zacementirala fabriku jer dovesti hibrid na tehnološki stadijum Tojote koja Prius razvija 25 godina u kratkom roku je gotovo nemoguće.\nDošlo je vreme električnih i tkzv “smart” automobila.\nma ima fiat to, 500 i ostali modeli, nije problem strpat i rec imamo i mi model, mada manji co2 ispusta lpg, i ta dva modela koja ce se ionako prodavati na razini statisticke pogreske kao i elektro srot, ce smanjiti mogucnost kazne, ionako su u dealu sa teslom. Cilj je izbjeci kaznjavanje EU, a uostalom za fiat EU nije ni vazna, vise prodaju van EU neg u njoj.\nVerovatno ce je zacementirati,sve nazalost ukazuje na to:kriza u Italiji kao glavnom trzistu ,fuzija sa PSA ,a moguce i preuzimanje ….u najboljem slucaju da vegetira kao Lancia.Surov je ovaj svet.


O D L U K A – КОМОРА БИОХЕМИЧАРА СРБИЈЕ\nОбјавио КБС | 19. септембра 2008. у 14:46 | Важне информације\nNa osnovu Zakona o Komorama zdravstvenih radnika (Sl. Glasnik RS, Br. 107/05) Statuta Komore biohemičara Srbije i odluke donesene na IV redovnoj sednici Skupštine Komore biohemičara Srbije, Komora biohemičara Srbije raspisuje:\nI Z B O R\nza Skupštinu Komore biohemičara Srbije\n– Izborna jedinica Beograd –\n1. Dopunski izbor će se održati 10.10.2008. godine u 13 časova u prostorijama Komore biohemičara Srbije – Ogranak Beograd , Bulevar Despota Stefana 81.\n2. Izbor će se održati na način i po postupku utvrđenim Odlukom o raspisivanju izbora za Skupštinu Komore biohemičara Srbije od 13.03.2006. godine, u svemu po tački 12. navedene odluke.\n3. Na osnovu Člana 32. Statuta Komore, izabrani član mora biti Dipl. farmaceut –\nspecijalista medicinske biohemije.\n4. U tački 8. Odluke o raspisivanju izbora za Skupštinu Komore biohemičara Srbije od 13.03.2006. godine, stoji da izborna komisija izborne jedinice objavljuje birači spisak na oglasnoj tabli izborne jedinice, 7 dana pre održavanja izbora.\n5. Za blagovremeno kandidovanje i dopunske izbore za Skupštinu Komore odgovorni su svi članovi izborne jedinice Beograd.\n6. Izborna Komisija je sastavljena od 3 člana, i to: Prim. dr med Slavica Cimbaljević – Predsednik Komisije Mr sci. Sanja Stanković – član Komisije Dipl.ph Iva Perović – Blagojević – član Komisije\nPredlogom da Prof. dr Svetlana Ignjatović postane Član zdravstvenog saveta Srbije u ogranku Beograd, upražnjeno je mesto za jednog Dipl. farmaceuta – spec. medicinske biohemije.\nPredlog Skupštine je da to bude biohemičar koji radi u Vojnoj Ustanovi ogranka Beograd.\nU Beogradu, 17.09.2008. godine Skupštine Komore biohemičara Srbije\nПретходнаKRAJEM GODINE DOPUNSKI „VEČERNJI“ RAD U BOLNICAMA\nСледећаEUROPEAN SYMPOSIUM 2009


Drugi sastanak Savjeta za bezbjednost saobraćaja opštine Lopare – Majevica Online\nObjavljeno 31. Avgusta 2018. 16:09\n[sg_popup id=”5629” event=”inherit”][/sg_popup]U Loparama je danas održan drugi sastanak Savjeta za bezbjednost saobraćaja opštine Lopare. Između ostalog Savjet je raspravljao o bezbjednosti školske djece kao najmlađih učesnika u saobraćaju, a u vezi početka nove školske godine.


OTAC MELANIJE TRAMP NA METI SAD ZBOG JUGOSLOVENSKE UDBE?! Šef Bele kuće u problemu zbog tazbine iz Slovenije! - Informer\nTastu američkog predsednika Donalda Trampa Viktoru Knavsu (74) moglo bi da bude oduzeto državljanstvo SAD, koje je nedavno dobio, spekulišu tamošnji mediji.\nOni navode da Melanijin otac ima dosije iz vremena bivše Jugoslavije, te da prema novim pravilima, koje je uveo upravo Tramp, nije imao pravo da postane američki državljanin. Zbog toga bi mogao da bude podvrgnut procesu revizije.\nMelanija neće da komentariše\nMelanijina portparolka Stefani Grišam nije želela da odgovori "Dejli bistu" ništa u vezi sa optužbama protiv Viktora Knavsa.\n- Politika prve dame SAD je da ne komentariše ništa o svojim roditeljima jer oni nisu deo administracije i zaslužuju privatnost - navela je Grišamova.\nKako ugledni portal "Dejli bist" podseća, pozivajući se na knjigu slovenačkog novinara Bojana Požara "Melanija Tramp - gola istina", Knavsovo ime pominje se u arhivima Udbe. Navodi se da je bio optužen po članovima 226 i 235 Krivičnog zakona SFRJ iz 1970. Prvi član se odnosio na prodaju ili proizvodnju robe bez odobrenja, a kazna za to je bila do osam godina zatvora. Drugi član se odnosio na utaju poreza, za šta je bila zaprećena kazna do deset godina robije.\n- Drugih detalja u vezi s Viktorom Knavsom u Udbinoj arhivi nema. Međutim, novinar Požar u svojoj knjizi navodi da je on sedamdesetih trgovao na crno, da je švercovao automobilske delove i utajio porez. Zbog toga je, kako Požar piše, bio krivično gonjen između 1974. i 1976, i bio je u zatvoru godinu dana - navodi "Dejli bist".\nPortal stoga zaključuje da je slučaj Viktora Knavsa više nego interesantan u vreme kad Amerika odbija da izda boravišne dozvole i državljanstva ljudima koji imaju dosijee u drugim zemljama.\nBivši šef Asocijacije američkih advokata za imigracije Dejvid Liopold kaže da zbog krivičnog dela utaje poreza Knavs nije trebalo da dobije ni zeleni karton u SAD, a kamoli državljanstvo.\n- To može da bude pravni osnov za oduzimanje njegovog državljanstva - rekao je Liopold.\nOn je dodao da je Tramp nedavno uveo pravilo prema kojem državljanstvo SAD ne mogu da dobiju oni koji imaju krivični dosije. Takođe, svi oni za koje se ispostavilo da su lagali u svojoj prijavi za državljanstvo mogu da ostanu bez njega.\n- Hiljade ljudi su u procesu revizije državljanstva. U istom tom procesu bi mogao da se nađe i Trampov tast - objašnjava Liopold.\nS druge strane, Knavsov advokat Majkl Vajlds tvrdi da je aplikacija njegovog klijenta za dobijanje američkog državljanstva u potpunosti u redu i da je u skladu sa važećim zakonima u SAD.\n- Njegov proces dobijanja državljanstva ne razlikuje se od ostalih u Americi. Knavsovi su prošli isti proces kao i milioni onih koji se prijave za državljanstvo - naglasio je Vajlds.\nIpak, mediji u SAD sumnjaju da je predsednik lično urgirao za svog tasta. On se sa suprugom Amalijom (73) preselio u Ameriku nakon što se Melanija 2005. udala za Trampa. Posle više od deset godina Melanijini roditelji su 9. avgusta dobili američko državljanstvo. Polagali su zakletvu na privatnoj ceremoniji u Njujorku. Nejasno je, međutim, ostalo to da li im je Melanija bila garant i ako nije, ko je to bio.\nNacrtao holandsku zastavu umesto američke\nDonald Tramp se tokom vikenda žestoko izblamirao jer nije znao kako izgleda američka zastava. On je sa Melanijom posetio dečju bolnicu u Kolumbusu u Ohaju, gde se družio sa decom, a kad je u bojanki trebalo da oboji zastavu SAD, umesto nje nacrtao je holandsku.\nTramp je seo sa decom za sto, a mališani su mu dali bojanku i flomastere. Trebalo je da oboji američku zastavu koja ima 13 crvenih i belih horizontalnih pruga i 50 belih zvezdica na plavom polju, ali predsednik SAD nije mogao da se snađe. Prvu horizontalnu liniju obojio je crveno, drugu je ostavio belo, međutim treću je ofarbao u plavo.\nDeca su ga čudno gledala, pa je brzo sklonio bojanku i nastavio da priča sa mališanima.\nIpak, Trampov gaf je zabeležen kamerama, te su mu se Amerikanci smejali kad su videli šta je uradio. Društvene mreže pune su komentara, od onih da je sramota da predsednik SAD ne zna kako izgleda zastava njegove zemlje, do onih da građani nisu znali da žive u sjedinjenim holandskim državama.\nDonald Tramp Melanija Tramp Viktor Knavs UDBA SAD


MUP: Ako su vam SMS-om tražili lične podatke za isplatu penzija – prijavite - Ozon Media\nU Sremu tri sumnje na virus Covid. Sumnja se da dva imaju simptome. Radili testove u Moroviću


MILIONI ZAKOPANI U TEGLAMA NA PLANINI! Klan Velje Nevolje sakrio gomilu novca po cijeloj Srbiji? - Leutar.net\nMILIONI ZAKOPANI U TEGLAMA NA PLANINI! Klan Velje Nevolje sakrio gomilu novca po cijeloj Srbiji?\n11. marta 2021. LEUTAR Srbija, Vijesti 0\nTaj „krvavi keš“, kako se pretpostavlja, zakopan je u velikim teglama i specijalnim kesama, a samo najuži krug ljudi oko Belivuka zna gde je zakopano ovo „blago“.\nPrema nezvaničnim informacijama iz istrage, u toku je pokušaj da se uđe u trag novcu koji su Belivuk i njegovi saradnici zaradili najtežim krivičnim delima.\n„Prilikom hapšenja Belivuka i njegovih saradnika i tokom istrage pronađeno je samo oko 80.000 evra u kešu, što je smešna suma za ovu bandu. Oni su gotovo držali monopol nad prodajom droge u Srbiji, reketirali su brojne biznismene, oteli su mnogo nekretnina od građevinskih investitora i držali su obezbeđenje u većini najpoznatijih klubova u Beogradu. Samo od tih poslova zaradili su ogroman novac, koji se merio desetinama miliona evra…“, objašnjeno je medijima, uz poruku:\n„Međutim, Belivuk i njegovi saradnici su sasvim sigurno držali u „šteku“ veliku količinu keša. Na istražiteljima je sada da pronađu te pare, ali i da uđu u trag celokupnom novcu koji je „opran“ preko investicija“, objašnjava sagovornik.\nPrema rečima sagovornika, značajan deo novca stečen kriminalom „opran“ je preko saradnika Belivukovog klana, koji su kupovali nekretnine i ulagali u razne druge poslove.\nBožidar Spasić, bivši operativac Državne bezbednosti, veruje da je Belivuk sa nekoliko najbližih saradnika sakrio više od deset miliona evra.\n„Pare se u tim mafijaškim klanovima pakuju u staklene tegle ili posude, a onda se zakopavaju na tajnim lokacijama. Tako novčanice ne mogu da se ovlaže, ubuđaju se i propadnu posle izvesnog vremena pod zemljom. Prema mojim saznanjima, novac je zakopan na lokacijama po rubnim delovima Beograda, koje je Belivuk prethodno otkupio, ali i na planini Rudnik, gde je Velja Nevolja uhapšen 4. februara...“, kaže Spasić, i dodaje da će bezbednosne službe sigurno naći makar deo sakrivenog novca:\n„Moguće je da je deo novca sakriven i u nekim bankarskim sefovima, koje su zakupili Veljini ljudi od poverenja, ali ti sefovi se lako blokiraju, otvore i provere po nalogu suda. Zato sam uveren da je većina keša ipak zakopana“.\nPodsetimo, prilikom hapšenja Veljka Belivuka, Marka Miljkovića i 20 njihovih saradnika, početkom februara, policija je pronašla ukupno 80.000 evra.\nU jednom od stanova koje je koristio Velja Nevolja pronađeno je 60.000 evra, dok je preostalih 20.000 nađeno na nekoliko drugih lokacija koje su koristili pripadnici njegove bande.\nZanimljivo je da je veštačenjem ovih novčanica utvrđeno da na skoro svim postoje tragovi kokaina, iz čega proizilazi da su pare najverovatnije brojane na stolovima na kojima je razmeravana droga.\nPare stigle iz Crne Gore\nOsim toga, postoje podaci da je Veljko Belivuk nekoliko meseci pre hapšenja dobio veliku količinu keša iz Crne Gore. Navodno, radilo se o čak deset miliona evra.\nPodsetimo, Belivuk je sa nekoliko saradnika iz vrha MUP radio za zloglasni crnogorski „kavački klan“ i bio je praktično šef ispostave ove opasne bande u Srbiji.\nNicović: Mafija ne može bez „živog“ keša,\nMarko Nicović, bivši šef beogradske policije, takođe je uveren da je banda Velje Nevolje sakrila veliku količinu novca jer „mafija ne može bez živog keša“.\n„Narko-klanovima i mafiji uvek treba živi keš kojim oni podmićuju ljude na položajima, plaćaju robu, isplaćuju svoje vojnike… Njima ništa ne znači novac u bankama ili na karticama. Keš je majčino mleko za mafiju. Među uhapšenima treba pronaći saradnike koji imaju saznanja o tome gde su pare sakrivene“, objašnjava Nicović.\nOn procenjuje da je sakriveno najmanje 20 miliona evra u kešu!\n„Ako uzmemo u obzir da je ta grupa reketirala koga god je stigla, da su imali skoro monopol nad trgovinom drogom u celoj zemlji, da su obezbeđivali najekskluzivnije lokale po prestonici, onda nećete mnogo pogrešiti ako kažete da je sakriveno 20 ili 30 miliona evra“, smatra Nicović.


Svečano završen 50. Fest - Beogradski Portal\nSvečano završen 50. Fest\nNajbolji film pedesetog Festa je „Nitram”, u režiji Džastina Kurcela, odlučio je međunarodni žiri Glavnog takmičarskog programa kojem je predsedavao glumac Miloš Biković. Prema Bikovićevim rečima, na festivalu je bilo više sjajnih filmova koji su zaslužili priznanja nego što je bilo nagrada i da, kakvu god da je odluku žiri doneo, ona ne bi bila apsolutno pravična. Prema odluci žirija, nagrada za najbolju režiju pripala je filmu „Sestre”, rediteljke Dine Dume, a nagrađena je za „veštinu vođenja i usmeravanja mladih glumaca i fantastično pripovedanje kroz objektiv”, tako da je film uspeo da ispriča priču o veoma važnoj društvenoj temi našeg vremena i pokrene dijalog.\nPočasnog „Beogradskog pobednika” za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti dobio je čuveni producent Din Devlin, američki producent i scenarista koji je napisao i producirao velike holivudske hitove poput „Univerzalnog vojnika”, „Zvezdane kapije”, „Dana nezavisnosti”, „Godzile”, „Patriote” i koji snima u Srbiji brojne američke serije, pri čemu je najveći investitor u filmsku i televizijsku industriju u našoj zemlji.\nNajbolju žensku ulogu ostvarila je Suzana Žuane u ostvarenju „Optužba”, u režiji Ivana Atala, i to za „za stvaranje bogatog unutrašnjeg sveta na više nego ubedljiv i upečatljiv način”. Nagradu za najbolju mušku ulogu poneo je Kejleb Landri Džouns za film „Nitram”, reditelja Džastina Kurcela, i to „za moćan i kompleksan nastup, toliko ubedljiv da je izbrisao liniju između filma i stvarnosti”. Priznanje za najbolji debi otišlo je u ruke rediteljke Sonje Tarokić za film „Zbornica”. Kako je žiri naveo, priznanje je otišlo rediteljki koja je bila dovoljno hrabra i smela da smesti toliko različitih likova u jednu prostoriju, istovremeno uspevši da stvori tako originalno delo koje može da posluži kao metafora za stanje današnjeg društva. Sonja Tarokić je putem video-poruke zahvalila žiriju i Festu na nagradi i na pozivu za učešće na beogradskom festivalu. Posebno priznanje otišlo je Alekseju Germanu Mlađem za film „Kućni pritvor”.\nMeđunarodni žiri programa „Fest fokus”, u sastavu Ljubica Luković, Filip Đurić i Strahinja Madžarević, kao najbolji film nagradio je ostvarenje „Svet posle nas”, u režiji Lude Bena Salah-Kazana. Kako žiri navodi, reditelj sa „iznenađujućom zrelošću, precizno sprovedenom vizijom, na duhovit i iskren način uspeva da uhvati duh generacije u svom debitantskom ostvarenju”. Žiri programa „Fest fokus” posebno želi da pohvali i istakne film „Heroji”, reditelja Gorana Nikolića, koji odiše originalnom i hrabrom vizijom i može da bude putokaz mladim autorima da se više oslanjaju na svoju ideju nego na produkcijske uslove”. Nagrada „Fedora” za najbolji film u internacionalnoj selekciji otišla je filmu „Optužba”, u režiji Ivana Atala. Žiri za dodelu Politikine nagrade „Milutin Čolić”, u sastavu Dubravka Lakić, kritičar, Miloš Avramović, reditelj i producent, i Nemanja Ćeranić, reditelj i prošlogodišnji dobitnik ove nagrade za film „Lihvar”, jednoglasno je odlučio da ovo priznanje za najbolji većinski srpski film u programima Festa pripadne reditelju Stefanu Arsenijeviću za film „Strahinja Banović”. Nagrada „Nebojša Đukelić” pripala je filmu „Mrak”, reditelja Dušana Milića.\nIvan Karl, gradski sekretar za kulturu i predsednik odbora Festa, i Jugoslav Pantelić, umetnički direktor Festa i direktor Jugoslovenske kinoteke, proglasili su 50. Fest zatvorenim.\n– Nadamo se da će sledeći 51. Fest biti održan u nekom boljem svetu bez rata i bez boleština i da ćemo se kao nekada radovati stoprocentno punim plućima onome što već 50 godina pruža festival – rekao je Pantelić, zahvalivši i žiriju, i gostima, i publici za još jedan sjajan Fest.\nZavesu na jubilarno izdanje festivala spustio je Simfonijski orkestar RTS-a muzikom čuvenog Džona Vilijamsa uz numere iz filmskih hitova kao što su „Ratovi zvezda”, „Indijana Džons”, „Supermen”, „Hari Poter” i drugih.\nNeposredno pre zatvaranja Festa na konferenciji za novinare producentkinja Vanja Vuksanović sumirala je festival kroz brojke – tokom deset dana trajanja održano je 380 projekcija, devet premijera domaćih filmova, došlo je 116 gostiju, a zaključno sa 5. martom prodato je 52.000 ulaznica, „što je ogroman uspeh s obzirom da ove godine nije bilo filmova u Velikoj dvorani Sava centra”.\n– Mislim da smo ga obeležili na adekvatan, simboličan i pristojan način preko različitih aktivnosti, što će kulminirati krajem godine kada u saradnji sa Jugoslovenskom kinotekom budemo otvorili Muzej Festa – najavio je Karl.\nOn je ocenio da će 50. Fest biti upamćen po tome što se održao u situaciji kada je pandemija korone na zalasku i tokom izbijanja rata u Ukrajini.\n– Ovaj Fest nije bio granica naših sposobnosti, ali jeste mera naših mogućnosti u datom trenutku – poručio je Karl.\nPostFESTum će od 7. do 13. marta biti održan u salama Doma omladine, Dvorane Kulturnog centra Beograda i u bioskopu „Sinepleks Ušće”. Publika će moći da uživa u nekim od najtraženijih filmskih naslova sa ovogodišnjeg festivala, među kojima su „Kockar”, „Vorteks”, „Heroji”, „Nitram”, „Električni život Luja Vejna”, „Gejm”, „Optužba”, „Šarlota o Džejn”, „Smrt ženskaroša”, „Suncokret”, „Superheroji”, „Zbornica”, „Belfast” i mnogi drugi.\nFestival su podržali Ministarstvo kulture i informisanja, Sekretarijat za kulturu Grada Beograda, Filmski centar Srbije, partneri Lukoil, Knjaz Miloš, Super vero i Hajneken sa brendom „bira moreti”.