Komplikovane procedure i podijeljene nadležnosti - Školegijum\nU tekstu pred vama Edina Međić je provjeravala da li vlasti u Bosni i Hercegovini i u kojoj mjeri poštuju Konvenciju o pravima djeteta koja je iznad bh. zakonodavstva.\nIlustracija: alinabuphoto / Shutterstock.com\nNedavno sam gledala performans učenica i učenika nižih razreda osnovne škole koji su, noseći zastave BiH, pjevali pjesmu:\nVratite mi moje snove, moje igre i igračke,\nmalu lutku, moga medu i sve dječije razbibrige.\nŠta to radi ova naša planeta i zašto u mojoj mladosti\nnema trunke dječijeg svijeta...\nTo me ponukalo da istražim koliko se u Bosni i Hercegovini primjenjuje i poštuje Konvencija o pravima djeteta jer naša zemlja, prema Ustavu BiH, daje prednost tom međunarodnom sporazumu nad svim ostalim zakonima. Generalni zaključak je da Konvencija o pravima djece svijeta traži stvaranje zajednice u kojoj će svako dijete imati priliku rasti, učiti, razvijati svoje sposobnosti i talente, odrastati u porodici, biti sigurno i zaštićeno, i mislim da naša zemlja nije ni blizu stvaranja takve zajednice. Ali, krenimo redom.\nBosna i Hercegovina svakih pet godina Ujedinjenim nacijama šalje izvještaj o mjerama koje su donesene i napretku koji je postignut. Komitet UN-a je 2019. godine razmatrao dva izvještaja BiH o stanju dječijih prava i pohvalilo je napredak koji je postignut usvajanjem Akcionog plana za djecu BiH (2015–2018) sa 127 mjera i formiranje Vijeća za djecu u okviru Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, ali...\nFinansijska sredstva za rad Vijeća za djecu obezbjeđuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice i nevladine organizacije, ali je izražen nedostatak ljudskih i tehničkih resursa.\nOpšte mjere provedbe (članovi 4, 42, 44) traže da svaka država preduzme zakonske, upravne i druge mjere za provedbu Konvencije. Našoj zemlji preporučeno je donošenje sveobuhvatnog zakona o dječijim pravima na nivou BiH, te da se Vijeću za promociju i zaštitu obezbijedi dovoljno ovlaštenja i resursa za jačanje koordinacione uloge Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH prema drugim nivoima vlasti. U posljednjem izvještaju Bosna i Hercegovina je navela da zakon na nivou države nije donesen, ali su nabrojani zakoni koji unapređuju dječija prava u BiH. U Republici Srpskoj unaprijeđen je Krivični zakon, Zakon o dječijoj zaštiti i Zakon o osnovnom vaspitanju i obrazovanju. U Federaciji BiH zakoni su upućeni u parlamentarnu proceduru. U oba entiteta usvojen je Zakon o izričitoj zabrani tjelesnog kažnjavanja. Na nivou BiH doneseno je mnogo strategija, planova i politika kojima se unapređuju prava djeteta. Urađeni su različiti vodiči, smjernice i pravilnik o nediskriminaciji, a planirano je i usklađivanje zakonskih akata o definiciji djeteta (jer je u nekim aktima dijete – dijete do 15. godine života, a u nekim do 18. godine), te regulisanje međunarodne pravne pomoći, finansijske i zdravstvene zaštite... Sve ovo urađeno je na inicijativu Vijeća za djecu i nevladinih organizacija u našoj zemlji. Pored većine nabrojanih mjera konstatuje se da su djelimično provedene zbog komplikovanih procedura i podijeljenih nadležnosti entiteta, kantona i općina.\nKomitet UN-a tražio je da se poboljša sistem prikupljanja podataka, te je 2017. godine donesen Pravilnik o elektronskom prikupljanju podataka, ali to nije zaživjelo zbog različitih kriterija prikupljanja podataka.\nPreporučeno je poduzimanje mjera na planu širenja i podizanja svijesti, ali u BiH ne postoji plansko i sistematsko informisanje djece i roditelja, profesionalaca i javnosti o pravima djece. Vjerovatno bi pomoglo da se postave precizni rokovi i adekvatne sankcije za one koji ne izvrše zadatke?\nRazličite inicijative podnesene su i kako bi se zabranili svi oblici diskriminacije (članovi 2, 3, 6, 12): izrada specijalnog izvještaja o pravima djece na obrazovanje, osiguranje odgovarajućih mjera podrške i pravilno obučavanje kadrova kako bi se olakšale etničke raznolikosti i integracija u školama radi prekida segregacije. Ilustracije radi, obrazovanje Roma, kako je navedeno u izvještaju, nije se odvijalo na željeni način zbog finansijskih problema i nedovoljne zainteresovanosti.\nDruga je inicijativa za unapređenja kodeksa ponašanja novinara radi uklanjanja stereotipa i stigmatizacije u medijima. Uz pomoć UNICEF-a urađena je publikacija Mediji u najboljem interesu djeteta. U članu 3 traži se određivanje najboljeg interesa djeteta. Uz pomoć Mreže Snažniji glas za djecu i UNICEF-a kreirane su smjernice za određivanje najboljeg interesa djece za svaku oblast, a usvojena je i Javna politika i Zakon o hraniteljstvu, ali je ostao problem nepostojanja fondova i registra djece bez roditeljskog staranja. Podnesene su inicijative za porodično zbrinjavanje i pojednostavljivanje složenog procesa usvajanja djece, ali još nema rezultata.\nUN traži i poštivanje mišljenja djeteta i izrađene su smjernice s prijedlogom programa i aktivnosti o podizanju svijesti za promociju učešća djece, pokrenuta je inicijativa za organizovanje dječijih parlamenata, ali još postoje barijere u praktičnoj primjeni.\nKonvencija (u članovima 7, 8, 13, 17, 19, 37a) osigurava potpunu primjenu građanskih prava i sloboda djece i uspostavljanje specifičnih mehanizama za zaštitu prava i sloboda. U našoj zemlji uveden je elektronski sistem vođenja matičnih knjiga, sa trajnim važenjem rodnih listova, ali Zakon ne predviđa plaćanje novčanih taksi.\nPo pitanju prava na privatnost djeca mogu da se žale zbog kršenja njihovih prava, što je regulisano u Fakultativnom protokolu koji je donesen uz Konvenciju 17. 5. 2018. godine.\nČlanovi 19, 37a i 39 štite dijete od zanemarivanja, zlostavljanja, napuštanja, iskorištavanja, mučenja i osuđivanja. Zakonima o zaštiti od nasilja u porodici u BiH nije eksplicitno zabranjeno tjelesno kažnjavanje, ali je Vijeće za djecu u svojim inicijativama uspjelo uraditi mnogo, barem na papiru. Jačanje kompetencija roditelja nije sistematski riješeno, već edukaciju vrše entuzijasti, odnosno grupe psihologa i nevladine organizacije.\nPitanje zlostavljanja i zanemarivanja djece razmatrano je i u Istanbulskoj konvenciji i dogovorena je uspostava baze podataka o slučajevima nasilja u porodici i nad ženama. U Federaciji BiH uspostavljen je informacioni sistem, SOS telefon, sigurne kuće i 60% kantona to provodi, dok u Republici Srpskoj podatke prikuplja Ministarstvo porodice, omladine i sporta. Međutim, podaci su neujednačeni zbog različitih načina prikupljanja. Prevencija se provodi donošenjem smjernica, izradom aplikacija, slikovnica, edukacijom za pojedine škole uz pomoć nevladinih organizacija. Razvijanje efikasne mreže zaštite na nivou BiH nije provedeno, osim što su zlostavljana djeca uvedena u pravo socijalne zaštite.\nKonvencija (članovi 5, 9, 10, 11, 18, 20, 21, 22, 35) traži osiguravanje i jačanje kapaciteta porodice i ukupnog društvenog ambijenta za ostvarivanje socijalne zaštite i implementaciju prava djece lišene porodičnog okruženja. U izvještaju naše zemlje navedeno je da se provodi reforma centara za socijalni rad s ciljem da oni budu ojačani. Prioritet je organizacijom savjetovališta za porodice i promocijom odgovornog roditeljstva u medijima prevenirati raspad porodica. U praksi – savjetovališta će razgovarati s porodicom tek kad dobiju informaciju od odgovarajućih ustanova. U medijima, pak, imamo sasvim različiti pristup – BHT ima jednu, a RTRS nekoliko emisija o roditeljstvu.\nPravo na obrazovanje, odgovarajući tjelesni, umni, duhovni i socijalni razvoj i primjerenu zaštitu prava djece s poteškoćama regulisano je članovima 23, 24, 27 i 30. Donesene su strategije da djeca s poteškoćama imaju pravo na obrazovanje i da u najvećoj mogućoj mjeri budu uključena u redovno obrazovanje, kao i inicijativa prema entitetima i kantonima da jačaju mjere podrške za roditelje te djece. Zakonom je regulisano otklanjanje arhitektonskih barijera koje onemogućavaju kretanje invalidnih lica.\nPodnesena je i inicijativa za rješavanje razlika između ratnih, vojnih i civilnih invalida i djece s poteškoćama koja traži dodjelu sredstava prema potrebi, a ne prema statusu, ali to nije provedeno, vjerovatno zbog političke osjetljivosti. Sada je dječiji dodatak u nekim kantonima 20 KM, a iznos koji primaju djeca s invaliditetom je 87 KM i time država osigurava povoljan ambijent za život socijalno ugroženim porodicama.\nSvako dijete ima pravo (član 24) na uživanje najviše moguće razine tjelesnog i duševnog zdravlja, na olakšice u pogledu ozdravljenja i oporavka, te da se, u slučaju potrebe, s njim postupa na primjeren način. Prvi korak na koji naša zemlja ukazuje u izvještavanju je osiguravanje zdravstvenih usluga Romima do 26. godine, što je plaćeno iz budžeta Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara BiH. No, potrebno je pojačati resurse za program cijepljenja radi dostupnosti imunizacije svima, kontrole nedostatka željeza, zagovaranje dojenja, bezuslovne zaštite zdravlja djece i žena u vrijeme trudnoće i porođaja, te zagovaranje zdravih životnih navika. Zbog zdravlja adolescenata poduzete su mjere zabrane prodaje alkohola, duhana i droge, ali mjera sistematskog prikupljanja podataka o ugroženosti nije provedena. Preventivne programe rade socijalni radnici, ali bi rezultati bili bolji da je djelovanje od javnog interesa i da je formiran stručni centar za razvijanje modela prevencije. Uz ovo je planirano prostorno uređenje ustanova koje pružaju pomoć djeci žrtvama nasilja da bi se zadovoljile dječije potrebe, ali to nije urađeno.\nNigdje u izvještaju nije navedeno da djeca zdravstvene usluge dobijaju u svojoj općini i kantonu, a u slučaju da trebaju uslugu u drugom kantonu, moraju dobiti odobrenje da se liječe u ustanovi van kantona. Niko još nije podnio inicijativu da se pojednostavi procedura za odobrenje liječenja u inostranstvu i finansiranje, pa djecu liječimo prikupljanjem dobrovoljnih priloga. U izvještaju nema ni riječi o nedostupnosti lijekova i pomagala koje djeca u susjednim zemljama dobijaju besplatno u osnovnom paketu zdravstvenih usluga.\nKonvencijom je regulisan i životni standard djece (članovi 6, 8, 2, 7), a u vrijeme izrade izvještaja u BiH skoro trećina djece od 5 do 15 godina bila je okarakterisana siromašnom, mjereno linijom apsolutnog siromaštva (potrošnja 238 KM po osobi mjesečno), i dvostruko je veća u ruralnim područjima. Vijeće za djecu je 2016. godine uputilo inicijativu za hitnu izradu strategije za smanjenje siromaštva, ali ona još ne postoji. Najviše je urađeno u Tuzlanskom kantonu, koji je predvidio pravičan pristup osnovnim uslugama za sve – pravilna ishrana, stanovanje, voda, kanalizacija, socijalne, zdravstvene usluge i obrazovanje. Kada bismo sada mjerili siromaštvo u BiH, ocjena bi vjerovatno bila zastrašujuća.\nKonvencija o pravima djeteta (članovi 28, 29, 31) zahtijeva pravičan i dostupan sistem odgoja i obrazovanja za razvijanje potencijala djeteta/učenika visokokvalitetnim, prilagođenim i sveobuhvatnim uslugama. Naša zemlja formirala je Agenciju za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH BiH, Agenciju za razvoj visokog obrazovanja i osiguravanje kvaliteta, Centar za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja, a u RS-u Agenciju za akreditovanje visokoškolskih ustanova. Svi zakoni o obrazovanju u BiH usklađeni su sa međunarodnim konvencijama EU, standardima EU i principima. Na nivou BiH usvojena su četiri okvirna zakona, a entiteti i kantoni trebali su svoje uskladiti s njima. Imamo sedam strateških dokumenata za daljnju primjenu Bolonjskog procesa. Urađeni su ishodi učenja za sve predmete i kantoni trebaju svoje nastavne planove i programe uskladiti s tim ishodima učenja. Organizovana je STEM edukacija i izrađen priručnik, provedeno PISA i TIMMS testiranje. Izrađene su smjernice za prepoznavanje i zaštitu djece od diskriminacije i vodič za profesionalce. U izvještaju je navedeno da su izrađeni Standardi zanimanja za odgajatelje, nastavnike u osnovnim i srednjim školama i Smjernice za moderan pristup nastavi, vrednovanju učeničkih postignuća i akcioni planovi za obrazovanje o ljudskim pravima i miru. Vijeće ministara BiH usvojilo je Platformu za rani odgoj i obrazovanje (2017–2022), ali se ne primjenjuje zbog nedostatka resursa. U nekim kantonima uvedeno je obavezno pohađanje predškolskog programa u godini pred polazak u školu. Vijeće za djecu podnijelo je inicijativu nadležnim obrazovnim vlastima za preispitivanje opravdanosti zatvaranja područnih škola u ruralnim područjima i uticaju tog procesa na pristup djece odgoju i obrazovanju u tim područjima. Od njih je potekla inicijativa o uvođenju obaveznog i besplatnog srednjoškolskog obrazovanja kako bi srednje obrazovanje bilo dostupno svakom djetetu, jer 90% djece upiše, a 38% učenika napušta srednje obrazovanje u prvom i drugom razredu školovanja. Kao podršku obrazovnim institucijama, Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke raspisuje javne pozive za unapređenje uslova za rad škola. Nevladine organizacije, naročito Save The Children, ulažu u modernizaciju škola u BiH. Tražene su i konkretne akcije (član 30) za prava djece koja pripadaju manjini na upotrebu maternjeg jezika, na uživanje u svojoj kulturi i ispovijedanju svoje vjere. U borbi protiv diskriminacije romske djece u obrazovanju traženo je da se organizuje individualni rad izvan škole, ali i zaštita djece izbjeglica i migranata, odnosno ranjivih grupa (člana 22).\nČitajući ovaj izvještaj o stanju odgoja i obrazovanja u BiH, mogli bismo zaključiti da se mnogo radi na tom planu. Međutim, pogledamo li stanje u praksi, vidimo da se većina procesa odvija sporo, u projektima koje finansiraju nevladine organizacije i bez adekvatnog nadzora. Dakle, to nije primjetno u učionicama.\nZa nezavisni nadzor nad primjenom Konvencije traženo je usvajanje Nacrta zakona o Instituciji ombudsmena za ljudska prava kako bi se poboljšala nezavisnost i efikasnost, te osigurali resursi za efikasan rad Odjeljenja za zaštitu dječijih prava i adekvatno postupanje prema preporukama koje izdaju ove institucije.\nBez obzira na to što je saradnja vladinog i nevladinog sektora na lokalnom nivou ocijenjena odlično, preporučeno je tehničko jačanje saradnje sa UNICEF-om.\nVijeće ministara razmatralo je provođenje mjera i zaključilo da je 29% planiranih mjera djelimično provedeno, 14% nije uopšte, a 57% provedeno je potpuno ili većim dijelom. Ali, važno je naglasiti da se mjera smatra djelimično provedenom samim tim što je neko podnio inicijativu!\nZaključeno je da je najviše urađeno u sistemu odgoja i obrazovanja. Rezultati su najlošiji u unapređenju ambijenta za implementaciju općih principa poput nediskriminacije, najboljeg interesa djeteta i poštivanja mišljenja djeteta, zatim u osiguranju mehanizama za primjerenu zaštitu prava djece s poteškoćama i ukupne zaštite djece i životnog standarda.\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH dobilo je zadatak da odmah počne s pripremom Akcionog plana za djecu BiH 2019–2022. s ciljem potpunog provođenja Konvencije o pravima djeteta i praćenja ljudskih prava djece u BiH. No, do kraja 2021. godine nije bilo informacije da je plan napravljen i da se provodi.\nPosmatranjem stanja dječijih prava u BiH u cjelini, ne možemo reći da se ništa ne radi – imamo mnogo papira, smjernica, planova, a premalo promjena koje poboljšavaju život djece.


Malezija: Kralj proglasio vanredno stanje zbog korone\nTanjug 12. januara 2021. 08:26\nKUALA LUMPUR – Kralj Malezije Al-Sultan\nAbdullah proglasio je danas vanredno stanje u celoj zemlji kako bi se sprečilo dalje širenje korona virusa, čime je, navodi Rojters, praktično učvršćen nesiguran položaj premijera Malezije Mihjidina Jasina, jer njegovo politički protivnici neće moći da iznude prevremene izbore.\nTokom svog televizijskog obraćanja naciji, malezijski premijer je potvrdio da će parlament biti suspendovan na određeno vreme, kao i da izbori neće biti održavani dok traje vanredno stanje, preneo je Rojters.\n„Vanredno stanje koje proglasio kralj, nije vojni puč i neće biti policijskog časa“, istakao je premijer Malezije Mihjidina Jasina.\nProšle nedelje je prvi put u Maleziji evidentirano više do 3.000 novozaraženih u jednom danu, ukupan broj do sada potvrđenih slučajeva kovida-19 iznosi nešto više od 138.000, a od početka pandemije registrovano je 555 smrtnih ishoda među kovid pacijenata.


Verajeti osuđuje nedostatak raznolikosti u Holivudu Prolog\nAmerički časopis Verajeti (Variety) pridružio se kritikama zbog nedostatka diverziteta u Holivudu i objavio naslovnu stranu sa rečima „Sram nas bilo“ uz ocenu da ceo Holivud, od studija do medija, ima deo odgovornosti zbog nedostatka raznolikosti medju nagradjenim glumcima i napravljenim filmovima.\n„Tokom 2015. stara borba za ljudska prava u Americi koncentrisala se na policijsko nasilje, na pucnje koji su suviše često ubijali nenaoružane crne gradjane“, piše Verajeti i dodaje da je ove godine „borba nacije za identitet i inkluziju našla novi fokus – Holivud“.\nPolemika je počela sredinom januara objavom nominacija za Oskare u kojima su drugu godinu zaredom svih 20 nominovanih glumaca belci. Zbog toga su istaknuti crni reditelj Spajk Li kao i glumica Džejda Pinket Smit i njen suprug Vil Smit najavili da neće prisustvovati ceremoniji ove godine.\nPosle toga je američka Akademija za filmsku umetnost i nauku, koja dodeljuje ove prestižne zlatne statuete, objavila nove, „istorijske“ mere prema kojima svoje članstvo otvara ženama i etničkim manjinama.\n„Bes izazvan tako belim Oskarima uveo je Akademiju u krizu i nedostatak diverziteta bio je glavna tema u Holivudu, od rukovodilaca studija Dizni do hodnika vodeće agencije za talente CAA“, navodi časopis.\nČasopis dodaje da krivica nije samo u Oskarima nego u svima koji su u filmskoj industriji.\n„Hijerarhija holivudskih studija je i dalje klub belih ljudi i jedne bele žene. Velike agencije za talente nemaju saradnike iz redova manjina. I mediji koji o njima pišu, uključujući Verajeti, zapošljavaju samo nekolicinu obojenih ljudi“, piše ovaj časopis.\nO tom pitanju već su se izjasnili direktori studija Dizni i Vorner koji su rekli da treba učiniti više da se odrazi diverzitet društva u njihovim ostvarenjima.\nViše udruženja koja predstavljaju manjine, posebno Afroamerikance, juče su izdale zajedničko saopštenje u kome traže da se sastanu s rukovodiocima Akademije i drugim filmskim organizacijama. U saopštenju se navodi da Akademija rizikuje da izgubi svoj značaj ako ne sprovede najavljene mere i zaista poveća udeo žena i predstavnika etničkih manjina medju članovima.\n'Dva čoveka u gradu' u bioskopima od 7. avgusta!


Vukanović: Gdje je nestalo 1,4 miliona KM? - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Vukanović: Gdje je nestalo 1,4 miliona KM?\nVukanović: Gdje je nestalo 1,4 miliona KM?\n3. Marta 2020. Istinito818Leave a Comment on Vukanović: Gdje je nestalo 1,4 miliona KM?\nRaspravom o Nacrtu zakona o posredovanju u prometu nepokretnosti nastavljena je 9. redovna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske.\nVeć na samom početku poslanik Nebojša Vukanović ušao je u oštru raspravu sa predsjednikom NSRS Nedeljkom Čubrilovićem koji ga je opominjao da se drži dnevnog reda i da ne priča o osobama koje nisu prisutne u sali.\nVukanović je potom pred poslanicima pročitao pravosnažnu presudu koju je, kako tvrdi, donio Okružni sud u Banjaluci, a po kojoj je Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske kupio poslovni prostor u Trebinju koji je platio 1,8 miliona KM od osobe koja je prethodno taj objekat kupila za tek 430.000 KM.\n– Prostor je kupio Srđan Šućur od jedne firme, a potom prodao Fondu za tri puta veću cijenu. I tu nije sav problem. Još veći problem je što Šućur nije isplatio tih 430.000 KM toj firmi, pa je ona podnijela tužbu i kupoprodajni ugovor je u međuvremenu poništen. Samim tim ugovor o kupoprodaji koji je Fond potpisao sa Šućurem ne vrijedi. Dakle, FZO je dao 1,8 miliona maraka i ne može da uknjiži na sebe taj prostor – rekao je Vukanović.\nOn je naveo da je za tri puta veću cijenu za koju je Fond kupio zgradu odgovoran biši direktor FZO, a prozvao je i poslanicu Valeriju Lakić.\nVukanović se obrušio i na poslanika Ognjena Žmirića kojeg je optužio za nezakonitu kupovinu zgrade mašinskog servisa površine 20 puta 40 za 65.000 KM i zemljište jedne firme u stečaju u Gradiški.\nOn je optužio Žmirića da je zloupotrijebio svoju političku funkciju za nezakonitu kupovinu zemljišta.\nŽmirić mu je oštro odgovorio da mu je sad jasno zašto Vukanovića toliko osoba tuži i zašto gubi sporove.\n– Bilo bi korektno da prvo provjerite informacije prije nego ih iznesete javno. Pominjete da sam se okoristio i uzeo neko zemljište i objekat što nije tačno. Ne radi se o nikakvom zemljištu. Tačno je da je moj brat kupio navedenu zgradu, ali sve je bilo transparentno. Bio je javni poziv za kupovinu te zgrade. Licitacija je održana tri puta i mogao je da je kupi bilo ko – naveo je Žmirić.\nU raspravu se uključio i poslanik Miladin Stanić koji je upitao vladajuću većinu zašto ćuti na pljačku i upitao gdje je nestala razlika od 1,4 miliona KM.\n– Ko je odgovoran, zašto ćutite. Gdje je policija, da li je radila išta po ovom pitanju? Ovo je evidentno, dokazano i postoji presuda – naveo je Stanić.\nOn je predložio da se kopija navedena presuda podijeli poslanicima i svim ostalima koji žele da je vide.\nStanić je upitao ministra zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alena Šeranića da li je upoznat sa tim da je FZO objekat vrijedan 430.000 KM platio 1,8 miliona KM.\nTagged fzo istinito nebojša vukanović nepokretnosti novac nsrs prodaja trebinje\nGušenje hranom uzrok smrti pretučenog Banjalučanina\nŠkole u RS dobile higijenske preporuke zbog korona virusa


Bicikli | Delovi i oprema : Bisage za bicikl 11.07.2019 - ID 49706418 - KupujemProdajem\nBicikli | Delovi i oprema > Bisage, korpe i prikolice > ID oglasa: #49706418 (postavljen: pre 6 dana)\nBisage za bicikl / Odlicno stanje\n- Cena 20 e\nVELIKI IZBOR BISAGA - Pogledajte u mojim oglasima\nRukavice - VANUCCI / Velicina M\nSticna za bicikl UNO - 26,8 / 30 cm\nSve po dogovoru , svaka preporuka za ovog člana .\nSelle Italia TRANS AM FLX - Sediste\nSvaka preporuka za saradnju sa Gospodinom Željkom!\nKATRIN JONES - Polarizovane zenske naocare\nSve po dogovoru. Odlicna saradnja. Moja preporuka


Serijski Audi e-tron GT na sledećem sajmu u Los Anđelesu | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Industrija » Serijski Audi e-tron GT na sledećem sajmu u Los Anđelesu\nPojedini mediji pišu da će Audi na sledećem sajmu automobila u Los Anđelesu (u novembru 2020.) predstaviti serijski e-tron GT koji je inače u formi koncepta promovisan prošle godine, takođe u Los Anđelesu.\nNemci ovim modelom planiraju da konkurišu Teslinom Modelu S, a kako se očekuje prodaja Audija e-tron GT bi trebalo da startuje na proleće 2021.\nPo nekim ranijim najavama, serijski Audi e-tron GT će imati pogon na sva četiri točka, a autonomija će iznositi više od 400 km.\nAudijev šef tehničkog razvoja je ranije otkrio i da će e-tron GT dobiti neke Porscheove gene, uključujući tu i platformu koju koristi električni Porsche Taycan.\nTakođe, u pitanju je veoma dinamičan automobil, uz najavu da će 80% kapaciteta baterija moći da se napuni za oko 20 minuta (baterije su inače od 90 kWh).\nŠto se koncepta tiče, automobil je dugačak 496 cm, širok 196 cm, visok 138 cm, međuosovinsko rastojanje iznosi 290 cm, a raspolaže snagom od 434 kW/590KS.\nUbrzanje od 0 do 100 km/h traje 3,5 sekundi, do 200 km/h stiže za 12 sekundi, dok je najveća brzina el. ograničena na 240 km/h.\nSerijski e-tron GT će se proizvoditi u Neckarsulm fabrici u Nemačkoj, pri čemu će to biti jedan od 10 Audijevih električnih modela koji će se pojaviti do 2025. godine.


RTS :: Dva čamca Srbije u četvrtfinalu SP\nOstali sportovi Dva čamca Srbije u četvrtfinalu SP\nnedelja, 09. sep 2018, 13:19 -> 13:26\nDva čamca Srbije u četvrtfinalu SP\nOd tri srpska čamca koja učestvuju na Svetskom prvenstvu za seniore u Plovdivu dva su odlično startovala i već u prvim trkama se domogli narednih rundi šampionata. Dvojac Miloš Vasić, Nenad Beđik i skifista Marko Marjanović su se prvim, odnosno drugim mestom u svojim kvalifikacionim grupama, direktno plasirali u četvrtfinala koja su na programu 12. septembra.\nSrpski veslači Miloš Vasić i Nenad Beđik pobedili su u svojoj kvalifikacionoj grupi s vremenom 6:23.70, ostavivši iza sebe i posadu Čeha, Helešika i Podražila, osvajača medalja na sva tri ovogodišnja svetska kupa.\nPored našeg čamca među 24 najbolja otišle se i posade Češke (6:26.66), Italije (6:28.45) i Ukrajine (6:30.40), dok je petoplasirani Brazil (6:32.33) otišao u repesaž.\nU četvrtfinalu je i skifista Marko Marjanović, koji je osvojio drugo mesto u svojoj kvalifikacionoj četvrtoj grupi, dok će naš treći predstavnik na šampionatu Miloš Stanojević u skifu za lake veslače morati u repesaž, pošto je bio peti u svojoj kvalifikacionoj grupi.\nČetvrtfinalne trke održaće se 12. septembra.\nSrpski "oklopnici" na prestižnom turniru u Sankt Peterburgu\nTeska Muka Шверцовао алат у вредности од 20.000 евра\nKriminalci sa visnjama Лисице због вишања, оштећен буџет Србије\n.. Аутомобил слетео с пута код Руме, три особе страдале\nsvi novi skuteri idu do 53km/h САТ: Како решити регистрацију мопеда?\nA hoće li se firme držati rokova? Томислав Николић позвао кинески "Сунлон Груп" да улаже у Србији


zaharova: Možda da SAD pre fokusiranja na pretnje uklone svoje „male tragove“ u Iraku, Libiji, Avganistanu, Siriji\n„Možda da pre fokusiranja na pretnje uklone svoje 'male tragove' u Iraku, Libiji, Avganistanu, Siriji...?“, saopštila je ironično Zaharova.\nPrema njegovim rečima, ono što „SAD vide u Avganistanu i kako se sada razvijaju dešavanja u Iraku pomaže im da shvate da ne smeju da ignorišu pretnje na Bliskom istoku, već da se sa njima nose na drugačiji način, ostavljajući mali trag kako bi američko 'telo' bilo više usredsređeno na pretnje iz Kine i Rusije“.\nPuovnik Ljubinko Đurković, komandnat odbrane Košara: Epopeju heroizma i viteštva izneli su ti slavni srbski vojnici i junaci koji su obučavani i pripremani da čuvaju slobodu\nVraćanje snaga bezbednosti Republike Srbije na granične prelaze, odnosno na granice Srbije, zatim čuvanje srbskih enklava i svetinja pod okriljem naših snaga bezbednosti i vojnika\n„Polaskana sam“: Urednik RT-a o sancijama\nMargarita Simonjan, glavni urednik RT-a, prokomentarisala je njeno uvrštavanje na novu listu sankcija SAD. "Polaskana sam. Bez sankcija u naše vreme, nije ni pristojno da pošten čovek živi. Š\nNajava: Ustoličenje izabranog episkopa budimljansko-nikšićkog Metodija\nUstoličenje Njegovog preosveštenstva izabranog Episkopa budimljansko-nikšićkog g. Metodija održaće se u nedelju, 26. septembra 2021. godine u manastiru Đurđevi Stupovi, najavila je Eparhija budimljansko-nikšićka.


Kolumbija najsretnija zemlja svijeta, BiH peta zemlja s najmanje nade – Fokus.ba\nKolumbija najsretnija zemlja svijeta, BiH peta zemlja s najmanje nade\nKolumbija je najsretnija zemlja svijeta u anketi koja je provedena u 68 zemalja, a slijede je Fiđi i Saudijska Arabija. Istraživanje je provela agencija WIN/Gallup International.\nTokom istraživanja ispitano je 66.040 ljudi iz 68 zemalja, a zanimljivo je da se među deset najsretnijih zemalja nalazi samo jedna evropska država, Island.\nIspred Saudijske Arabije, koja je često kritikovana od udruženja za zaštitu ljudskih prava, plasirali su se samo Kolumbija na prvom sa 85 posto sretnih stanovnika i Fiđi na drugom mjestu. Na posljednjem mjestu je Irak.\nRezultat ankete su pokazali da ljudi imaju različito viđenje onoga što smatgraju srećom. Nekima je važno materijalno bogatstvo, nekima ideološka sloboda i nekima građanska stabilnost…\nU svakom slučaju, treće mjesto Saudijske Arabije na listi je iznenađenje, s obzirom na posljednji izvještaj Amnesty Internationala u kojem se ocjenjuje kako vlast u toj zemlji ograničava slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja.\nPrema istom istraživanju stanovnici Kine i Fidjija imaju najviše nade u bolju budućnost. Građani Nigeriji su najoptimisičniji kada je u pitanju razvoj njihove ekonomije.\nEvropljani, prema ovom istraživanju, nisu trenutno sretni, a ni previše optimistični kada je u pitanju budućnost. Jedino je Island među deset najsretnijih zemalja svijeta, dok je Italija nacija sa najmanje nade od svih 68 obuhvaćenih anketom.\nU istraživanje je bila uključena i Bosna i Hercegovina koja se nalazi na petom mjestu zemalja sa najmanje nade. Grčka je treća najnesretnija zemlja, dok su među deset još Francuska i Italija.\n#izdvojeno#kolumbija#bosna i hercegovina\nRaskomadano tijelo bivšeg nogometaša pronađeno u rijeci\nPolicija spasila 105 pacijenata iz “pakla na zemlji”, držali ih u kavezima i mučili (VIDEO)


Ukradena Rembrantova slika vraćena Novom Sadu (FOTO)\n► Ukradena Rembrantova slika vraćena Novom Sadu (FOTO)\n13.03.2013 Novi Sad\nSlika "Portret Rembrantovog oca" koja je u ponedeljak pronađena posle krađe od pre sedam godina vraćena je danas Novosađanima, primopredajom tog dela u skupštini grada.\nPredstavnici Policijske uprave u Novom Sadu koje je predvodio zamenik načelnika PU Stevan Krstić predali su gradonačelniku Novog Sada Milošu Vučeviću tu izuzetno vrednu sliku koja je, zajedno sa još tri slike, ukradena iz Zbirke strane umetnosti Muzeja grada 8. januara 2006. godine.\nZahvalivši svim pripadnicima MUP-a Srbije koji su radili na ovom ozbiljnom slučaju gradonačelnik Vučević je izrazio nadu da će policija do kraja da rasvetli taj nemio događaj od pre sedam godina i da će preostale slike biti vraćene Muzeju grada.\nOn je čestitao svima koji su omogućili da se taj reprezentativni umetnički eksponat vrati gradskom muzeju, a time i građanima Novog Sada.\nVučević je napomenuo da će uskoro Muzej grada predložiti gradskim vlastima kako mogu da pomognu da bi svi eksponati bili mnogo bolje obezbeđeni i zaštićeni podsetivši da je ta slika dva puta bila kradena iz gradskog muzeja.\nGradsko veće, dodao je gradonačelnik, predložiće skupštini grada da utvrdi kriterijume za nagrađivanje zaslužnih pripadnika PU koji su se posebno istakli u očuvanju bezbednosti građana, zaštiti života i imovine u Novom Sadu.\nZamenik načelnika PU Stevan Krstić je čestitao pripadnicima policije na uspešno obavljenom poslu naglasivši da se akcija nastavlja i da se očekuje da će uskoro i preostale ukradene slike biti vraćene muzeju.\nDirektorka Muzeja grada Vesna Jovičić je istakla da će "Portret Rembrantovog oca" biti izložen za javnost u predstojećem periodu i izrazila nadu da će uz odgovarajuće obezbeđenje ta slika biti dostupna građanima, jer, kako je rekla, umetničke vrednosti treba da budu u galerijama i muzejima i tako dostupne javnosti.\nPrimopredaji slike prisustvovali su predstavnici Kriminalističke policije i inspektori koji su je pronašli u podrumu jedne kuće na periferiji Sremske Mitrovice Dejan Gajin, Srđan Jakovljev i Mile Radivojević.\nKustos Zbirke strane umetnosti Muzeja grada Ljiljana Lazić potvrdila je u izjavi Tanjugu da je pravi naziv te slike "Portret starca sa krznenom kapom" i dodala da je pitanje autentičnosti te slike otvoreno.\nEvropski stručnjaci kažu da je 1630. godine nastao portret koji je naslikao Rembrant i da se to delo nalazi u muzeju u Insbruku u Austriji, rekla je Lazićeva, i dodala da je po toj slici, tri godine kasnije, nastala Jan Van Flitova gravira koja se nalazi u Metropoliten muzeju u Njujorku, a kasnije je najverovatnije nastalo još nekoliko takvih slika među kojima i ova koja se nalazi u Novom Sadu.\nNesporno je, dodala je Ljiljana Lazić, da je ova slika izuzetne vrednosti i ako je kopija ili replika onda znači da je to stara kopija iz Rembrantove epohe.\nOna je dodala da bi za dalja istraživanja to delo moralo da bude upućeno na analizu stručnjaka u Holandiji.\nSlika je velićine 28 puta 22 santimetra, a ukradena je iz zgrade muzeja u centru Novog Sada 8. januara 2006. godine kada su dve maskirane i naoružane osobe vezale čuvara i osim te slike odnele i Rubensovog "Seneku", zatim "Pejzaš s pecarošem" Pjera Frančeska Mole i "Glavu Hrista" nepoznatog holandskog ili nemačkog autora iz 16. veka.


Naš Tim | Serbian Build Fund\nNaš tim karakteriše disciplina, razumevanje kretanja tržišta, težnja za investicionom izvrsnošću i pre svega, fokus na kreiranju profita za naše klijente.\nPosvećeni smo pozicioniranju firme i kapitala naših klijenata kako bismo pravili što bolje rezultate i nastavili da napredujemo u godinama koje su pred nama.\ni Glavni pravni savetnik\nIgor Živić, predsednik našeg odbora, završio je Ekonomski Fakultet u Beogradu 1998. Godine.\nKroz svoju bogatu karijeru radio je u kompaniji Hemofarm kao šef odeljenja za uvoz, zatim kao direktor operacija i logistike u kompaniji Fresenius Medical Care Srbija a nakon toga i kao operativni direktor u kompaniji Killerspin.\nOd marta 2018. do januara 2019. godine Igor je bio direktor Ioanna Medigroup u Beogradu a nakon toga radio je od februara 2019. do februara 2020. godine kao operativni direktor kompanije Belmedic.\nDanas, Igor je na poziciji direktora procesa naručivanja kupaca švajcarske kompanije Digitec Galaxus AG i predsednik upravnog odbora Serbian Build Fund-a.\nAleksandar “Saša“ Jovičić je 26-godišnji veteran digitalnog marketinga i industrije razvoja poslovanja, koji je lično razvijao brendove kao što su Sport Compact Only (Southwest Autoworks), XM Radio, Sixt, Gannett Local/G/O Digital/Gannett Corporation/USA Today (A Fortune 500 kompanija), Voice Media Group (Phoenix New Times, itd.) i mnogi drugi putem svojih strategija digitalnog marketinga. Saša je odgovoran za više od 24 milijarde dolara dokazivog prihoda za svoje partnere i klijente.\nDanas, Saša upravlja kompanijom Executive Digital Holding Group kao glavni izvršni direktor i izvršni predsednik odbora.\nExecutive Digital Holding Group je matična kompanija za kompanije SportsEdTV, Moda Design District, Miami Construction Pros, Generated 3D, Libereos i ThePetTap.\nSa preko 2.000 zaposlenih i izvođača širom sveta, Executive Digital je kompanija stručnjaka za digitalni marketing na nivou preduzeća sa inkorporiranom Holding kompanijom koja zastupa interese i drži ključne zainteresovane strane i vlasničke pozicije u međunarodnim infrastrukturnim, obrazovnim, tehnološkim i građevinskim korporacijama u 19 zemalja.\nUroš ima preko 10 godina iskustva u industriji nekretnina. Trenutno radi kao generalni direktor kompanije Soravia Real Estate Development, kojoj se pridružio 2018. Pre nego što se pridružio kompaniji Soravia, radio je u Colliers International kao generalni direktor odgovoran za nekoliko zemalja u regionu JIE. Uroš je takođe radio u UniCredit banci, kao menadžer odnosa u odeljenju za finansiranje projekata, kao i specijalista za procenu vrednosti u odeljenju za upravljanje kolateralima. Sa Colliers Internationals, bio je uključen u nekoliko velikih projekata, od najveće procene portfolija fizičkih lica kao konsultanti za kupovinu u 2015. godini, do nekoliko procena portfolija za međunarodne klijente, lokalne banke, kao i procena portfolija NPL u Sloveniji, Srbiji i Crnoj Gori.\nUroš Vukomanović je licencirani procenjivač po zakonu Srbije, član upravnog odbora Društva procenitelja Srbije i član je MRICS-a.\nNemanja Tomašev je senior partner u Advokatskoj kancelariji Tomašev (Tomašev Law Firm), čiji je osnivač advokat Branislav N. Tomašev je jedan od najistaknutijih pravnih stručnjaka u Srbiji i regionu.\nZavršio je Pravni fakultet u Beogradu a školovao se i tri godine na Cambridge school u Engleskoj i godinu dana u Sjedinjenim Američkim Državama.\nNemanja Tomašev kontinuirano pruža podršku najvišeg profesionalnog standarda širokom spektru klijenata: od multinacionalnih kompanija, vodećih regionalnih i domaćih kompanija i preduzetnika, do IT/Development i graditeljskih konglomerata.\nIvan Popović, član našeg upravnog odbora, završio je Ekonomski fakultet u Beograd. Već sa 23 godine otvorio je školu za strane jezike kao i nekoliko trgovinskih radnji. Ivan 2006. godine odlazi u Sjedinjene Američke Države gde je u početku radio kao proizvođač za ComCast u Čikagu. U Majami se seli 2010. godine gde je osnovao firmu koja se bavila rentiranjem luksuznih automobila i limuzina.\nPored toga Ivan je bio investitor u nekoliko startapova i bavio se izvozom produkata za srpsko tržište.\nNekretnine su nešto što je oduvek voleo tako da 2020. godine sa partnerom osniva firmu Miami Construction Pros LLC u Majamiju a vrlo brzo prebacuje svoje poslovanje u Srbiju.\nDanas kroz svoju građevinsku firmu investira projekte u Kragujevcu, Zrenjaninu i Subotici a od 2022. godine je i član našeg upravnog odbora.\nUroš Kostić rođen je 10.04.1997.godine, završio je Vojnu akademiju u Beogradu 2020. godine kao diplomirani menadžer. U periodu od septembra 2020. godine do marta 2022. godine radio je kao oficir na odgovornoj poziciji zamenika komandanta vojnog broda u Rečnoj Flotili u Novom Sadu, gde se svakodnevno susretao sa izazovima organizacije tima i rada na pozicijama visoke odgovornosti. Оd aprila 2022. godine priključuje se Serbian Build Fund-u kao njegov generalni direktor.\nOd 2019. godine Uroš se bavi investiranjem na svetskim berzama, a 2020. godine završio je nekoliko finansijskih kurseva na Corporate Finance Institute sa sedištem u Vankuveru, Kanada.\nNaš generalni direktor svojim znanjem o investiranju na svetskim berzama i uskim poznavanjem funkcionisanja REIT fondova doprinosi kvalitetu i profesionalnosti našeg poslovanja.


Dok Gradiška maksimalno koristi granični prelaz, Velika Kladuša ispušta priliku za zaradom - Priče sa granice\nDok Gradiška maksimalno koristi granični prelaz, Velika Kladuša ispušta priliku za zaradom\nin Gradiška, Velika Kladuša\nUredbom opštine Gradiška koja je donesena 2009. godine, propisano je da svaki kamion koji ulazi I izlazi iz BiH mora da plati taksu u iznosu od 10 KM. Taj novac je namijenjen, kako kažu u Gradskoj upravi Gradiška za saniranje puteva.\nPutem ovih taksi, Gradiška godišnje inkasira preko 1,5 miliona KM. Prevoznici su na razne načine pokušali oboriti ovu odluku, čak i preko Ustavnog suda Republike Srpske ali nisu uspjeli. Zbog ovih nameta, autoprevoznici često izbjegavaju dio autoputa u Gradišci, kako bi kompenzovali tu taksu, koja je po njima prevelika.\nPored Gradiške, samo Brod ima ovakvu vrstu naknade u BiH, a ova opština godišnje putem ovog nameta inkasira blizu pola miliona KM.\nSličnu situaciju kad je u pitanju položaj i frekventnost na graničnom prijelazu ima i najzapadnijI grad u BIH, Velika Kladuša. Prema informacijama koje smo dobili od zvaničnih insititucija, Velika Kladuša nema ovakvu vrstu taksi, a sigurno je da bi nadležni organi mogli razmotriti da se neka vrste naknade uvede, jer je frekventnost ovog prijelaza jedna od najvećih u BiH.\nPrije par godina bilo je nekih lokalnih inicijativa građana, koji su tražili da se nađe način kako da se prikupe sredstva za saniranja puta kojim svakodnevno prolaze kamioni prema graničnom prijelazu. Ako bi se uvela neka vrsta taksi ili naknada, ta bi se sredstva trebala isključivo koristiti za saniranje putne infrastrukture na području opštine.\nPored putne infrastrukture, ovim novcem bi se koliko-toliko kompenzovale silne gužve na granici i sve ono što te gužve nose sa sobom.\nAko znamo da sui Gradiška i Velika Kladuša veoma frefkventni granični prelazi, nema sumnje da bi sav taj teret koji nosi život na granici na neki način mogao biti kompenzovan ovim nametom. Ne mora se taj novac ulagati isključivo u infrastrukturu, jer teret života na granici osjete svi građani Velike Kladuše.


Euro NCAP testirao Ford Explorer, Mazdu CX-30, Opel Corsu i Mercedes GLB - Auto Republika\nU ovoj rundi testiranja nije bilo dramatičnih rezultata, ali nije baš sve ni prošlo kao po loju.\nTri navedena SUV modela dobila su pet zvezdica za sigurnost, dok je Opel Corsa dobila četiri. Ipak, iako su dobili pet zvezdica ne znači da su svi pomenuti automobili briljirali na testu.\nUzmimo Ford Explorer koji je ostvario ukupan rejting za zaštitu odraslih putnika od 87%, dece unutar vozila 86%, dok je zaštita pešaka i biciklista samo 61%, što je lošije i od Opel Corse koja je dobila ukupno lošiju ocenu!\nPri frontalnom udaru od 64 km/h u mobilnu prepreku Explorer nije obezbedio najbolju zaštitu vozaču i suvozaču. Najbolji rezultat nije ostvaren ni kod bočnog udara gde je su velika opterećenja na torzou vozača.\nPrimera radi, Mazda CX-30 je bila fantastična. Zaštita odraslih putnika čak 99%, dece 86% i pešaka i biciklista 80%! Na istom testu kao i Fordov SUV, Mazda je ubeležila mnogo bolje rezultate.\nDalje, Mercedes GLB je takođe pokupio pet zvezdica, ali je ostvario lošiji rezultat od Mazde i bolji od Forda. Za zaštitu odraslih putnika Mercedesov krosover dobio je 92%, dece 88%, a pešaka i biciklista 78%.\nOpel Corsa, koja je parnjak Peugeota 208, te s obzirom na četiri zvezdice koji je dobio francuski model nije bilo ni očekivano da nemački adut prevaziđe svog brata. Za zaštitu odraslih putnika Corsa je dobila 84%, dece 86%, i pešaka i biciklista 66%, što je bolji rezultat, kao što smo već rekli, nego Ford Explorer.\ntags: Euro NCAP Ford Explorer Mazda CX-30 mercedes glb opel corsa\nprevious Toyota odložila premijeru Yarisa GR\nnext Holandija ograničava maksimalnu putnu brzinu na svega 100 km/h\nNiste napisali da je to jedini automobil koji je osvojio 99% na Euro Ncapu.\nBravo za mazdu\nBravo, za prvih 6 meseci, dok je hrđa ne dezintegriše, a nema sumnje da hoće. Posle toga da ponove test, ako dobije dve, da pevaju..\nPeugeot se odriče hot heč modela?!\nNova Teslina fabrika nalaziće se u Teksasu\n23/07/2020 - 07:59


Ekološki prihvatljiv sistem grejanja.\nVisok stepen energetskog iskorištenja goriva.\nAutomatsko paljenje kotla.\nAutomatski regulisana brzina ventilatora.\nAutomatska kontrola snage gorionika.\nAutomatsko čišćenje gorionika.\n1123920 KOTAO NA PELET VISION ECO MAX 35kW 264.464,00 #\n1123921 KOTAO NA PELET VISION ECO MAX 50kW 292.598,00 #\n1123922 KOTAO NA PELET VISION ECO MAX 70kW 410.762,00 #\n1123923 KOTAO NA PELET VISION ECO MAX 100kW 572.259,00 #\nKatalog - VISION kotlovi i kamini na pelet\nKotlovi VISION ECO MAX\nsu većih snaga za zagrevanje većih objekata, isključivo na drveni pelet. Superiorna automatika i visoka efikasnost pružaju sigurnost u radu i visoku autonomiju rada.\nOvi kotlovi nemaju ugrađenu pumpu , expanzionu posudu i sigurnosni ventil već se to mora posebno projektovati / dimenzionisati i izvesti u zavisnosti od potreba same instalacije. Gorionik je od livenog čelika.\nKotlovi 50-100kW se isporučuju sa ugrađenom hidrauličnom skretnicom. Hidraulična skretnica obezbeđuje rasterećenje rada cirkulacione pumpe, povećanje efikasnosti rada celog sistema i smanjenje efekta kondenzacije. Kotao se može razdvojiti, prilikom unošenja u objekat, na kotlovski i spremnički deo radi lakše manipulacije.\nUgrađeni zaštitni uređaji\nSTB – sigurnosni prekidač prekoračenja temperature\nPresostat – sigurnosni prekidač prekoračenja pritiska\nSigurnosni ventil pritiska tečnog fluida\nDOMING šifra : 1123920 1123921 1123922 1123923\nNominalna oznaka: 35 50 70 100\nToplotna moć: kW 12 - 35 32 - 50 32 - 70 40 - 100\nDimenzije: Š x D x V: mm 1170 x 920 x 1390 1265 x 1150 x 1395 1265 x 1155 x 1535 1600 x 1250 x 1558\nDimovodna cev: mm 80 120\nGrejna površina: m2 300 500 600 900\nTežina: kg 435 560 705 812\nStepen iskorištenja: % 91.16 90 89.5 95.2\nKoličina vode u sistemu: L 95 150 200 280\nPotrošnja peleta Min/Max: kg/h 2.9 - 7.1 6.8 - 10.7 6.8 - 14.5 7.9 - 20.3\nVreme rada sa punim spremnikom: h 44.8 - 18.3 25.0 - 15.8 30.1 - 14.1 25.9 - 10.1\nKapacitet spremnika: kg 130 170 205 205\nPolazni i povratni vod: inch 5/4" 2"\nod 29.324,00 RSD\nod 7.145,00 RSD\nod 183.806,00 RSD\nod 194.015,00 RSD\nod 226.876,00 RSD


Akcija MUP-a „Zaštitimo djecu u saobraćaju“ | Radio Gacko\nHome /Akcija MUP-a „Zaštitimo djecu u saobraćaju“\nAkcija MUP-a „Zaštitimo djecu u saobraćaju“\nU petak 1. septembra počinje nova školska godina a u cilju bezbjednosti učenika MUP RS provodi republičku akciju „Zaštitimo djecu u saobraćaju“ koja je počela 28. avgusta i trajaće do 29. septembra.\nPrema informacijama koje smo dobili od zamjenika komandira PS Gacko Siniše Adzića akcija će se realizovati kroz tri vrste aktivnosti: preventivna, edukativna i represivna.\nSankcionisaće se sva nepropisna parkiranja u zonama škola i pješačkih prelaza. Zatim, kontrolisaće se brzina kretanja vozila u blizini škola, kretanje pješaka, odnosno odnos vozač-pješak, propuštanje na zebri postovanje signalizacije na semaforu.\nDruga aktivnost se odnosi na edukaciju najmlađih osnovaca od 1.do 4. razreda. U školi će službenici policije održati predavanja uz emitovanje filmova koji se odnose na poštovanje saobraćajnih propisa na putu od kuće do škole pod nazivom „Pažljivko“.\nTreći dio akcija podrazumijeva pojačano prisustvo policijskih službenika u blizini škola i sankcionisanje svih saobraćajnih prekršaja, a sve u cilju bezbjednog i pravilnog učešća djece u saobraćaju.\nAdzić ističe da prošle godine na početku školske godine nije bilo saobraćajnih nezgoda u kojima su učestvovala djeca, pa policija ovim preventivnim mjerama pokušava održati taj pozitivan trend.\nOni apeluju i na nadležne opštinske službe da se obrati pažnja i na ostarjelo drveće koje opada, na pse lutalice, kao i na nepropisno korišćenje trotoara u blizini pijace, jer sve to takođe ugrožava bezbjednost pješaka u saobraćaju.


NISKONAPONSKA POSTROJENJA 0,4kV\nNominalni napon: 0,4 [kV]\nNominalna struja: 1250 [A], 1600 [A], 2000 [A]\nStruja kratkog spoja: 25/52,5 [kA]\nSnaga transformatora: 630 [kA], 1000 [kVA]\nBroj izvoda: 8, 10, 12\nRadna frekvencija: 50 [Hz]\nRadna temperatura: od -25 do +40 [℃]\nRelativna vlažnost: do 95 [%]\nNadmorska visina: do 1000 [m]\nVisina bloka: 1700 [mm]\nŠirina bloka: 1250 [mm], 1450 [mm], 1650 [mm]\nDubina bloka: 500 [mm]\nNiskonaponska postrojenja proizvodnje "Elektromehanika" d.o.o. Niš napravljena su od dva puta dekapiranog i pocinkovanog čeličnog lima debljine 1,5mm. U postrojenjima se ugrađuju glavni prekidači nominalnih struja 1250A, 1600A i 2000A, sa odgovarajuće dimenzionisanim bakarnim sabirnicama. Broj izvoda može biti standardno: 8, 10, 12, ili po specifičnom zahtevu Investitora. Izvodi mogu biti: osigurački, sa rastavnim letvama, sa rastavnim osiguračkim letvama ili prekidački (sa odgovarajućom zaštitom). Postrojenja sadrže strujne i naponske merne transformatore i trosistemsku mernu grupu. Takođe, postrojenja sadrže i kondenzatorske baterije za kompenzaciju reaktivne energije u praznom hodu transformatora. Na vratima postrojenja ugrađuje se oprema za praćenje glavnih električnih veličina (struje i napona po fazama) analognog ili digitalnog tipa. Postrojenja, prema posebnom zahtevu, mogu sadržati i deo vezan za kontrolu javne rasvete. Postrojenja su standardno zaštićena nanošenjem poliester-epoksidnog praha u boji RAL 7035.\nNiskonaponsko postrojenje sa oznakom EM-NN/1250LBS dolazi u varijantama sa različitim tipovima izvoda i standardno je namenjeno za ugradnju u trafo-stanice 1x630kVA. Sadrži jedno dovodno trafo-polje i jedno razvodno polje. U njemu je ugrađen glavni prekidač sa termičkom zaštitom od 1250A i osam izvoda, kao i kompenzacija reaktivne energije od 30kVAr-a.\nNiskonaponsko postrojenje sa oznakom EM-NN/1600LBS dolazi u varijantama sa različitim tipovima izvoda i standardno je namenjeno za ugradnju u trafo-stanice 1x1000kVA. Sadrži jedno dovodno trafo-polje i jedno razvodno polje. U njemu je ugrađen glavni prekidač sa termičkom zaštitom od 1600A i dvanaest izvoda, kao i kompenzacija reaktivne energije od 60kVAr-a.\nNiskonaponsko postrojenje sa oznakom EM-NN/1250MCCB dolazi u varijantama sa različitim tipovima izvoda i standardno je namenjeno za ugradnju u trafo-stanice 1x630kVA. Sadrži jedno dovodno trafo-polje i jedno razvodno polje. U njemu je ugrađen glavni prekidač sa prekostrujnom zaštitom od 1250A i osam izvoda, kao i kompenzacija reaktivne energije od 30kVAr-a.\nNiskonaponsko postrojenje sa oznakom EM-NN/1600MCCB dolazi u varijantama sa različitim tipovima izvoda i standardno je namenjeno za ugradnju u trafo-stanice 1x1000kVA. Sadrži jedno dovodno trafo-polje i jedno razvodno polje. U njemu je ugrađen glavni prekidač sa prekostrujnom zaštitom od 1600A idvanaest izvoda, kao i kompenzacija reaktivne energije od 60kVAr-a.\nNiskonaponsko postrojenje sa oznakom EM-NN/2000AIR dolazi u varijantama sa različitim tipovima izvoda i standardno je namenjeno za ugradnju u trafo-stanice 1x1000kVA. Sadrži jedno dovodno trafo-polje i jedno razvodno polje. U njemu je ugrađen glavni prekidač (vazdušni) sa prekostrujnom zaštitom od 2000A i dvanaest izvoda, kao i kompenzacija reaktivne energije od 60kVAr-a.\nSLIKE IZ PROIZVODNJE:\nProspekt za EM-NN/1250LBS postrojenje\nCAD crtež za EM-NN/1250LBS postrojenje\nProspekt za EM-NN/1600LBS postrojenje\nCAD crtež za EM-NN/1600LBS postrojenje\nIspitni izveštaj Instituta "IRCE", Istočno Sarajevo


17-05-2019 09:20 Srbija Hronika\n- Iz prepiske s mobilnim operaterom vidi se da ne posrtoji paravan "log of", odnosno komanda za isključivanje telefona. To može da znači i da zoran nije namerno ugasio telefon, već da je on bio na nekom posebnom modu, odnosno režimu rada - objasnio je Jokić.\n- Takođe, ne može da se isključuje mogućnost da je telefon izgubio signal, što se svakodnevno događa svim korisnicima - kazao je Jokić.\nŠta je Vladimir Marjanović rekao o novoj optužnici protiv Zorana pročitajte OVDE.\nVUČIĆ: Pokušaće u nedelju da isprovociraju Srbe na severu Kosova, planiraju da hapse srpske policajce


Polaroid SX-70 Alpha 1 Model 2 | ProFoto 060 335 11 11\nHome » FOTOAPARATI » Analogni Fotoaparati » Polaroid SX-70 Alpha 1 Model 2\nKategorije: Analogni Fotoaparati, ARHIVA, FOTOAPARATI Oznake: Alpha 1, Model 2, Polaroid, SX-70\nEnquiry about Polaroid SX-70 Alpha 1 Model 2\nBezbednosni kod AOILBJ81\nSlike sa SX-70 se automatski izbacuju i razvijaju brzo (potpuno u roku od 10 minuta) bez ostataka hemikalija. Osnivač Polaroida Edvin H. Land najavio je SX-70 na godišnjem sastanku kompanije u aprilu 1972. Na sceni je iz džepa ogrtača izvadio presavijeni SX-70 i za deset sekundi snimio pet slika, obe radnje nemoguće sa prethodnom Land kamerom. Kompanija je počela prodaju SKS-70 u Majamiju na Floridi krajem 1972. godine, a na nacionalna prodaja u USA počela u jesen 1973. Iako su visoki troškovi od 180 dolara za kameru i 6,90 dolara za svaki filmski paket od deset slika (danas 1.100 i 42 dolara računavši inflaciju) ograničavalo potražnju, Polaroid je prodao 700 000 komada do sredine 1974. U periodu 1973–4, astronauti Skilab 3 i 4 koristili su SX-70 za fotografisanje video ekrana kako bi mogli da uporede Sunčeve karakteristike sa jedne orbite na drugu.\nBilo je raznih modela počevši od 1972. godine sa originalnim SX-70, mada su svi delili isti osnovni dizajn. Prvi model je imao običan ekran za fokusiranje ali kada su se mnogi korisnici žalili da je fokusiranje teško, naročito pri slabom osvetljenju, dodata je prizma daljinometra sa podeljenom slikom. Ova funkcija je standardna za sve kasnije modele ručnog fokusa.\nIako skup, SX-70 bio je popularan 1970-ih i do danas zadržava status kultnog fotoaparata.


Vlado Jagodić o napadačima FK Borac, Saša Kajkut, Jovo Lukić | Sport | Fudbal\nJagodić o klasičnim napadačima Borca: Kajkut kao mladić od 20 godina, biću strpljiv sa Lukićem 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nTrener crveno-plavih poslije pobjede nad Tuzlom sitijem (2:0) govorio je i napadačima banjalučkog kluba.\nBorac je na Gradskom stadionu zabilježio pet pobjeda i zadržao maksimalan učinak na svom terenu.\nSinoć je u okviru osmog kola m:tel Premijer lige Bosne i Hercegovine savladao Tuzlu siti rezultatom 2:0 (0:0) nakon što su u periodu od 74. do 78. minuta mrežu Azira Muminovića pogađali Vladan Danilović i Almedin Ziljkić.\nZiljkić se tako sa četiri pogotka u sezoni izjednačio sa kapitenom crveno-plavih Stojanom Vranješom na klupskoj listi najboljih strijelaca, dok je Danilović dosad uknjižio pogodak manje.\nKad se pogleda golgeterska statistika, za Borac je od klasičnih napadača, tzv. špiceva samo Jovo Lukić bio strijelac jednog pogotka ove sezone i to protiv Slobode u drugom kolu prvenstva BiH.\nU sinoćnjem duelu, priliku u početnom sastavu je poslije dužeg vremena dobio iskusni Saša Kajkut, o kojem je na konferenciji za štampu u superlativu govorio trener Banjalučana Vlado Jagodić.\n"Stavio sam Kajkuta od prvog minuta i on je odradio izuzetno veliki posao. Ukazao sam mu povjerenje jer radi fantastično na treninzima i bori se za mjesto kao da ima 20 godina", rekao je Jagodić.\nPojasnio je da to ne znači da je dosadašnji centarfor Jovo Lukić izgubio mjesto u startnih 11.\n"Lukić je stalno bio starter, a na ovoj utakmici je iz taktičkih razloga ostao na klupi. Pod navodnicima, naravno, moj odnos s njim i sa ekipom je bio takav da on da svoj doprinos kad bude trebalo. Znali smo da ako budemo trebali da stižemo rezultat, treba nam zbog skok igre i nekih lopti prema njemu. A, i u kontranapadu nam pogotovo treba da odloži loptu i odradio je sve što sam od njega tražio. To me naravno veseli. Imaću naravno strpljenja za mlade igrače poput Jove iako ne postižu golove, ali rade sve što tražim od njih. Vjerujem da će biti sve bolje i bolje".\nJagodić nije odbacio ni mogućnost da dvojica klasičnih napadača odigraju neke utakmice i zajedno.\n"Definitivno će biti utakmica na kojima će igrati zajedno, to smo radili i na pripremama, međutim Tuzla siti nije protivnik da možemo igrati 'grlom u jagode' bez obzira na domaći teren. Na sreću, imamo jake ostale ofanzivne igrače, Gorana Zakarića, Almedina Ziljkića, ovaj Boban Georgiev takođe je izuzetno dobar što ćete vidjeti vrlo brzo. Ivan Crnov sada nije dobio priliku, ali isto tako dobro radi i vrijedno trenira. Sistem igre se pravi u odnosu na raspoložene i raspoložive igrače, ali i u odnosu na protivnika", naglasio je strateg crveno-plavih.\nBorac je poslije ove pobjede dospio na drugom mjestu sa 15 bodova, koliko ima i Željezničar uz utakmicu manje. Lider m:tel Premijer lige BiH je šampion Sarajevo sa pet bodova više.\nFK Borac Vlado Jagodić Saša Kajkut Jovo Lukić FK Tuzla Siti Premijer liga BiH


JPU "Đina Vrbica": Spavanje nije ukinuto, već smo započeli proceo ukidanja obaveznog spavanja\nUPRAVA: "RADIMO U INTERESU DJECE"\n"Ukoliko je dijete umorno ili roditelj stavi do znanja da mu je iz objektivnih razloga potrebno spavanje, svakako će to biti ispoštovano"\n5016 pregleda\t3 komentar(a)\nSpavanje predškolaca u JPU "Đina Vrbica" nije ukinuto, nego je inicirano ukidanje obaveznog spavanja, objašnjenje je te vaspitno-obrazovne ustanove.\nUprava vrtića JPU “Đina Vrbica” bez znanja roditelja donijela je odluku da se ukida obavezno spavanje za djecu uzrasta od 3 do 6 godina od prvog februara, ranije su saopštili iz Savjeta roditelja JPU Đina Vrbica.\nIz Savjeta roditelja kažu da je uprava vrtića ranije obećala da se nijedna odluka neće donijeti bez potvrde roditelja.\n"JPU "Đina Vrbica" sve radi samo i isključivo u interesu djece, pa je tako i ovu inicijativu, koja je za samu Ustanovu dodatni zahtjev i obaveza, a koja je pritom potekla od samih roditelja, podržala sa najboljom namjerom. Ovdje je riječ o lijepoj inicijativi koja ne podrazumijeva ukidanje spavanja, već prilagođavanje individualnim potrebama svakog djeteta", navodi se u saopštenju JPU "Đina Vrbica".\nIstiču da je akcenat "na dobrovoljnosti, umjesto dosadašnje obaveze".\n"Dakle, ukoliko je dijete umorno ili roditelj stavi do znanja da mu je iz objektivnih razloga potrebno spavanje, svakako će to biti ispoštovano. Dodatno, ponovo napominjemo da je ova inicijativa upravo potekla od roditelja, zbog velikog broja djece koja ne spavaju. No, nezavisno od koga je potekla, važno je da će njeno sprovođenje biti, naravno kao i uvijek, u okvirima propisa", navodi se u saopštenju.\nspavanjevrtićJPU Đina Vrbica\n14.08. 12:34 h\t1738\t77018\n14.08. 17:00 h\t266\t72599\n14.08. 07:35 h\t217\t61180\n14.08. 21:40 h\t100\t53026\n14.08. 08:10 h\t44164


Odlazak reformatora : Umro Ante Marković, posljednji predsjednik vlade Jugoslavije | Kliker.info\nOdlazak reformatora : Umro Ante Marković, posljednji predsjednik vlade Jugoslavije\nAnte Marković, nekadašnji predsjednik Saveznog izvršnog vijeća SFRJ, preminuo je u 87. godini. Marković je rođen u Konjicu 25. novembra, 1924. godine. Diplomirao je 1954. godine na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu 1954. godine.Predsjednikom Saveznog izvršnog vijeća, dakle de facto premijerom SFRJ, imenovan je u martu 1989. godine, nakon ostavke Branka Mikulića. Krajem 1989. godine pokrenuo je ambiciozan program ekonomskih reformi, dotad neviđenih u SFRJ, koje su uključivale i stabilizaciju dinara, kao i privatizaciju putem dodjele dionica radnicima. Rezultat je bio zaustavljanje inflacije, koja je uzela maha tokom osamdesetih godina 20. stoljeća, kao i brzo i značajno, premda kratkotrajno, povećanje životnog standarda. To je Markovića u tome trenutku učinilo jednim od najpopularnijih političara u jugoslovenskoj povijesti.\nMarković je svoju popularnost dugovao svom imidžu novog, modernog političara zapadnoga stila. Također je održavao popularnost time što je ostajao po strani sve većih sukoba unutar Saveza komunista Jugoslavije i što je pokušavao da posreduje u sukobima između pojedinih jugoslavenskih republika.Kada se SKJ raspao u januaru 1990. godine, Marković se mogao osloniti samo na vlastitu popularnost i uspjeh svojih ekonomskih reformi. U maju 1990. godine osnovao je Savez reformskih snaga Jugoslavije, političku partiju koja ja podržavala njegove ekonomske reforme i zalagala se za evolutivnu reformu cjelokupnog društvenog i državnog uređenja SFRJ.\nMarkovićev program reformi, međutim, ubrzo je sabotirala vlada Slobodana Miloševića, a savezna vlada je bila dodatno oslabljena pokretima za nezavisnost u Sloveniji i Hrvatskoj. Tokom posljednjih mjeseci svoga mandata Marković je pokušavao da pronađe kompromis između ove dvije republike s jedne strane, i Srbije i Crne Gore s druge strane, koje su tražile da Jugoslavija opstane kao centralizirana država. Međutim, njegovi napori nisu urodili plodom, iako su ih podržavale nove demokratske vlasti u Bosni i Hercegovini i Makedoniji, prije svega zato što se Jugoslavenska narodna armija (JNA), za koju bi se očekivalo da bude njegov najveći saveznik, svrstala uz Miloševića i srpsko nacionalističko vodstvo.Marković je ostao na dužnosti i poslije izbijanja rata, premda je već ranije izgubio kontrolu nad JNA i nad svim drugim polugama vlasti u federaciji. Dana 19. decembra 1991. na konferenciji za novinare Ante Marković je "vratio mandat" građanima Jugoslavije, rekavši da ne postoji više nijedan državni organ u Jugoslaviji kome bi se mogla podnijeti ostavka. Nakon toga se povukao sa javne scene i posvetio poslovnoj karijeri. (Kliker.info-Seebiz)


nova vlada crne gore lista ministara potpredsednik dritan abazovic | Info | EX YU\nIZABRANA NOVA VLADA CRNE GORE: Žena na mestu ministra odbrane, a evo koju funkciju je dobio Abazović! 22 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.11.2020. / 15:07\nCrna Gora je vest samo kad se kriminalci kokaju i kad Tramp sklanja onog nesretnog premijera sa puta.Zalosno je da tako mali narod nastao 1945 godine na krilima komunista bude toliko kriminogen u svim porama drustva.Vama ni Vucic ne bi pomogao, sva sreca pa je na celu Srbije 😄😄😄\n01.12.2020. / 21:38\n@SLBbezP Crna Gora je najstarija drzava na Balkanu...Crnogorci su ponosna nacija, Srbi skinite nam se vise sa grbace. Sto vi umisljate da biti Srbin je neki prestiz...Srbi pored svega sto su radili su omrazeni u cijelom svijetu. Ne moguce da niko na Balkanu ne valja, samo su Srbi u pravu...\nSrbija je imala dve expertske vlade i to za vreme dos-a. I za vreme tih vlada rasprodato je ono sto je vredelo, zatvorene domaće banke, ubili nam premjera, desavala, se otmice i iznude raznih klanova, vojska raspustena i tehnika pretopljena u staro gvožđe, narod zarobili u kredite i da ne nabrajam dalje, bogati postali tajkuni i jos više se obogatili.


Đokić: Nijemci zainteresovani da ulažu u Srpsku\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas u Štutgartu da vlasnici njemačkih kompanija imaju interes da ulažu u Srpsku i razvijaju privrednu saradnju.Đokić je istakao da su predstavnici Vlade Srpske prenijeli njemačkim privrednicima da je Srpska mjesto gdje je moguće investirati, što će doprinijeti poboljšanju ukupne spoljnotrgovinske razmjene sa NJemačkom koja se iz godine u godinu povećava.\n"Cilj je da ohrabrimo njemačke investitore da dođu u Srpsku, ali i da u političkom smislu budemo prepoznati kao važan region koji može da praktikuje sve evropske vrijednosti, principe i standarde, što i činimo, jer na tome zasnivamo naše zakonodavstvo i politike", rekao je Đokić novinarima.\nMinistar Đokić, koji kao član delegacije Vlade Srpske boravi u NJemačkoj povodom svečanog obilježavanja Dana Republike u Štutgartu, istakao je da predstavništva Srpske u inostranstvu značajno afirmišu i podržavaju aktivnosti koje Vlada provodi na planu saradnje sa svijetom, planu razvoja i poboljšanja opštih prilika u Republici.\nOn je rekao da je Predstavništvo Srpske u NJemačkoj, u pokrajini Baden-Virtemberg, prethodnih godina dalo vidan doprinos takvim naporima.\n"Obilježavanje Dana Republike u ovom dijelu NJemačke je bilo nova prilika da sretnemo različite ljude i predstavnike raznih kompanija sa kojima smo razgovarali o mogućnostima privredne saradnje", rekao je Đokić.\nOn je dodao da su predstavnici Vlade Srpske razgovarali i sa ljudima iz različitih organizacija, klubova i udruženja, koji daju doprinos afirmisanju Srpske i njenog pozicioniranja kao regionalne zajednice sposobne da funkcioniše i posluje u skladu sa evropskim principima.\nU Štutgartu je juče svečano obilježen Dan Republike.\nObilježavanju u organizaciji Predstavništva Srpske u NJemačkoj prisustvovali su i predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović, potpredsjednik Vlade Srpske Srebrenka Golić i ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Zlatan Klokić.


TeamViewer za Linuks\nMyCity » Linux -> Linux aplikacije » Članak: Linuks terminali\nPoslao: 22 Avg 2011 09:06\n7Ovo se svidja korisnicima: Springfield, ProTacticus, FarscapeFan, ThePhilosopher, mpman, Dr SiGn, kostic.dk\nNapisano: 07 Avg 2011 13:50\n(ovo nije zvanican home page, njihova sajt ne radi, http://okiebuntu.homelinux.com/okwiki/clicompanion, vazi i za dokumentaciju)\nPogodan terminal za pocetnike. U zaglavlju se nalaze komadne koje treba potvrditi.\nLista komandi se moze azurirati i editovati.\nToplo preporucujem terminal CLI Companion svima koji imaju "problem" sa komandama za terminal.\nDopuna: 22 Avg 2011 9:06\nDrugi deo priredio Bocke.\nPoslao: 22 Avg 2011 18:14\n3Ovo se svidja korisnicima: Taxista, ThePhilosopher, drummer\nPromakao mi je rxvt-unicode. Pogledaj ovde za više informacija:\nZvanična dokumentacija: http://pod.tst.eu/http://cvs.schmorp.de/rxvt-unicode/doc/rxvt.1.pod\nArch Linux howto (verujem da nije Arch specifičan): https://wiki.archlinux.org/index.php/Rxvt-unicode\nTu je i fork xterma Thomas Dickey-a. Mislim da Xorg koristi ovu verziju, ali u svakom slučaju na njegovom sajtu je uvek najsvežija verzija.\nBtw, moje dodatke si mogao da dodaš u članak bez citiranja. Bio bih zadovoljan da si me samo pomenuo na kraju.\nPoslao: 22 Avg 2011 18:39\nUkupno su 736 korisnika na forumu :: 51 registrovanih, 7 sakrivenih i 678 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: AC-DC, amstel, bankulen, BRATORIII, cavatina, cincarin, Cufo, cvrle312, Dežurni pod palubom, DH, draganca, dragon986, flash12, Fog of War, Gagi193, Georgius, havoc995, Hektor, Insan, Jovan Nenad, Kibice, Konda, kunktator, mane123, Markoni29, MB120mm, mercedesamg, Mirage 2000N, moldway, mrkanidja, mushroom, Neutral-M, pedja.st, Pohovani_00, raskoljnikov, Regrut Boskica, RiV, ruso, segax1, Simon simonović, Smiljke, Srki94, Srki98, Steeeefan, Tenk, Van, vasa.93, VJ, vladas87, Vladko, Zi0mek


Upozorenje stručnjaka: Šume Srbije se suše zbog stresa\nBlic\t15.05.2018 13:46\nPodručje jugo-istočne Evrope, u kojem se nalazi i Srbija, jedno je od najugroženijih globalnim klimatskim promenama, pre svega zbog povećanja srednje godišnje temperature vazduha i neujednačne količine padavina u našoj zemlji, ocenio je dekan Šumarskog fakulteta u Beogradu Ratko Ristić.\nRistić je na međunarodnom skupu stručnjaka zemalja centralne i istočne Evrope i Kine "16+1" u Klubu poslanika u Beogradu, na kojem se razgovara o problemima vezanim za klimatske promene u svetu, nestajanju šuma i razvoju drvne industrije, istakao da u ovom trenutku postoje velike površine šuma u Srbiji koje se suše "zbog stresa", odnosno, povećanja prosečne godišnje temperature vazduha.\nOcenjuje da Srbija može mnogo da nauči od stručnjaka iz Kine jer je ta zemlja, kaže, jedan od svetskih lidera u procesu prilagođavanja na efekte klimatskih promena i prevenciju klimatskih katastrofa.\n- Srbije je mala zemlja na svetskoj mapi, ali problemi kojima smo izloženi su veoma veliki i Srbija je paradigma globalnih problema - napominje Ristić za Tanjug.\nNa skupu su predstavnici 16 zemalja i Kine predstavili probleme sa kojima se njihove zemlje susreću usled klimatskih promena, a šumarstvo je ocenjeno kao jedno od najvažnijih mera za ublažavanje efekata ovih promena.\nOsnovno pitanje za stručnjake na skupu je i kako razvijati globalnu drvnu industriju, a ne ugrožavati prirodu i kako da 5.000 firmi u našoj zemlji iz ovog sektora nastavi da se razvija, ali bez uticaja na prirodno okruženje.\n- Srbija, posle tranzicionih dešavanja, ima industriju drveta kao jednu od najvitalnijih grana privrede koja zapošljava 30 hiljada ljudi i prihoduje više od milijardu evra - rekao je Ristić.\nKineske kompanije žele da ulažu u našu drvnu industriju\n- Pored tradicionalnih tržišta Severne Amerike, Rusije i područja Balkana, Srbija je veoma zanimljiva za kineske kompanije koje ovde kupuju vrlo kvalietno drvo i prerađuju vrhuinske proizvode u svojim kompanijama i širom sveta - objašnjava dekan Šumarskog fakulteta.\nPitanja kako da se koriste šume u Srbiji, a da se ne napravi šteta i podrži razvoj industrije drveta, a građanima obezbedi svake godine dovoljana količina drveta za ogrev, biće tema i narednih godina za stručnjake za klimatske promene.\nZato, kaže Ristić, predlaže se, pre svega, bolja organizacija nadležnih institucija, odgovorniji odnos pojedinaca prema šumamam kao i promena niza zakona te brži "uvoz" savremenih pozitivnih iskustava i znanja iz sveta.


Prvomajski Zbor Crvene Rijeke | SEEcult.org\nVest | Izlozbe | Rijeka | Politika | Diskusija | Otpor | SIZ | Levica\n01.05.2017 | 14:23\nUmetnički kolektiv Samoupravna interesna zajednica (SIZ) u Rijeci, nastavljajući da razvija platformu koja ispituje rastuće strukturno nasilje u društvu i načine otpora takvom nepovoljnom razvoju događaja, organizovala je uoči prvomajskog praznika intenzivan program izložbi, diskusija, performansa i drugih javnih nastupa, kojima je postavila pitanje savremenosti u nametnutoj terminologiji postojanja jedne, monolitne savremene umetnosti, ali i savremene politike “bez alternative”.\nU okviru programa Zbora Crvene Rijeke, usmerenog ka međunarodnom borbenom stvaralaštvu, u Galeriji SIZ do 7. maja otvorena je izložba “Crvena Rijeka” kustoskog kolektiva Prvomajski zbor, na kojoj učestvuju Rena Rädle i Vladan Jeremić, Rene Gabri i Ayreen Anastas, Minna Henriksson, Ilya Orlov, Nemanja Cvijanović, zip Grupa, Filip Jovanovski, Marina Naprushkina i Christian Costa.\nU Galeriji SIZ izveden je 30. aprila i performans “Il rimmel dell’Europa” kolektiva Et l'Europe alors (Branko Popović i Nhandan Circo), a do kraja maja u Studiju Kamov otvorena je dokumentarna izložba Ženskog antifašističkog Zagreba, čija je kustoskinja Barbara Blasin.\nProjekat “Ženski antifašistički Zagreb” bavio se međuratnim razdobljem, kao i razdobljem Drugog svetskog rata, prateći razvoj ženskih pokreta, sindikalnog, omladinskog i studentskog ženskog organizovanja na području Zagreba, te sa tim povezanim zbivanjima na području tadašnje Jugoslavije. Aktivne učesnice zagrebačke scene, po osnivanju NDH i zabrani rada svih ženskih udruženja i organizacija, krajem leta 1941. osnovale su inicijativni odbor Antifašističkog fronta žena (AFŽ), te nastavile\nrad ilegalno u Zagrebu i brojnim drugim gradovima, kotarima i selima, istovremeno kroz zajedničke zadatke povezujući široke slojeve žena radi omasovljenja i učvršćenja organizacij,e te širenja antifašističkog otpora. Preživele su nastavile rad i nakon rata u sklopu posleratnog AFŽ-a.\nUmetničko-politički transparenti Rena Rädle i Vladana Jeremića iznad predizbornog štanda HDZ-a\nU jeku kampanje za lokalne izbore u Hrvatskoj, deo programa Zbora Crvene Rijeke, poput postavljanja ruskog “revolucionarnog stejdža” zip Grupe ispred gradske Vijećnice, izazvao je i negodovanje stranačkih aktivista lokalne Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) koji su agitovali na obližnjem štandu u centralnoj gradskoj pešačkoj zoni.\nIznad štanda HDZ-a ostale su da vijore ulične zastave koje su umetnici Rena Rädle & Vladan Jeremić iz Beograda proizveli na tekstilu (140x250cm) kao “potencijale za borbeno stvaralaštvo”, uz poziv na prekid represije i uspostavljanje vizuelnih poruka otpora.\nMeđu učesnicima Zbora Crvene Rijeke bio je i Partizanski hor “Pinko Tomažič” iz Trsta, koji je nastupio na Titovom trgu, na pozornici specijalno napravljenoj od redarskih ograda.\nPartizanski hor “Pinko Tomažič” iz Trsta\nProgram Zbora Crvene Rijeke počeo je 28. aprila panelima “Granice analogija među fašizmima” (učesnici Barbara Blasin, Rastko Močnik, Boris Buden i Maja Breznik, moderator: Srećko Pulig) i “Gde su danas komunisti?” (Hrvoje Štefan, Srećko Pulig, Christian Costa, Sezgin Boynik, Rastko Močnik, moderator: Boris Buden).\nIzmeđu ostalog, Sezgin Boynik govorio je o temeljnoj ideji komunizma – borbi protiv herrenvolk demokratije liberalnog desničarskog nacionalizma i fašizma. Polazeći od publikacija istoričara Domenica Losurda, bilo je reči o prevlasti ideje reprezentativne demokratije u 20. veku, s naglaskom na kritiku takvih liberalnih tendencija u umetnosti i kulturi. Takođe, razmotreno je teško pitanje komunističke kulture, ideologije umetnosti koja se izjednačava s fašizmom i komunizmom, te tvrdokornoj reprodukciji buržoaskog poimanja nacionalizma u institucionalizovanim umetničkim\nRastko Močnik govorio je o fašisoidnosti u okviru zakona, ukazujući da se nekada smatralo da samo radikalna transformacija državnog oblika od liberalne demokratije prema fašizmu omogućuje državno nasilje koje prekoračuje “veberovsko” legitimno nasilje. Danas to može i obična liberalno-demokratska država, smatra Močnik, navodeći kao primer izbacivanje srpskog naroda iz hrvatskog Ustava, “brisanje” državljanki i državljana drugih postjugoslovenskih republika u Sloveniji, dodeljivanje policijskih ovlašćenja vojsci (Slovenija), mogućnost masovnog izbacivanja izbeglica bez individualnog tretmana (Slovenija) – sve su te mere proizašle iz korektne procedure liberalnog parlamentarizma. Pravi neofašistički vampirizam, prema Močniku, sada je izgleda stvar civilnog društva i spontanih građanskih inicijativa.\nBoris Buden, govoreći o fašizmu, skrenuo je pažnju na sve rašireniju upotrebu te reči u evropskoj javnosti koja danas preti posvemašnjom inflacijom njenog značenja. Zato je nužno fokusirati se na njenu “službenu” definiciju u Rezoluciji Evropskog parlamenta o evropskoj savesti i totalitarizmu koja je prihvaćena 2. aprila 2009 velikom većinom glasova. U njoj se fašizam pominje samo još kao – južnoevropska – podvrsta totalitarizma koji je shvaćen kao zločin iz prošlosti bez aktuelnih počinitelja. Rezolucija definiše Evropu kao posttotalitarnu tvorevinu i vidi razlog odnosno budućnost evropskog ujedinjenja u pomirenju koje se zasniva na priznanju zajedničke baštine totalitarne prošlosti. Rezolucija počiva na pravnoj ideologiji koja depolitizuje ne samo značenje pojma fašizma, nego i aktuelnu i stvarnost, smatra Buden koji je u izlaganju analizirao ideološke aspekte te rezolucije, kao i njene implikacije na današnji politički trenutak u Evropi i Hrvatskoj.\nDiskusioni program nastavljen je 29. aprila u Hrvatskom kulturnom domu na Sušaku panel dikusijama “Pobunjeni narod” (Minna Henriksson, Vesna Vuković, Srećko Pulig, Milan Rakita, Sezgin Boynik, David Munoz, Giovanna Esposito Yussif, Ilya Orlov).\nMinna Henriksson predstavila je neke od svojih umetničkih projekata, čiji je cilj razotkriti fašizam i antikomunizam kao ideološku bazu finske nacionalne\ndržave. Ti umetnički projekti istražuju različita istorijska vremena i posmatraju aspekte nacionalnog kulturnog nasleđa, naučnih postignuća i spoljnje politike iz protivhegemonijske perspektive. Minna Henriksson dovodi u pitanje često korišćene koncepte kao što su “nordijski mirotvorci” i “finska neutralnost”, a cilj joj je da osvesti javnost o drugim povestima, koje su manje poznate, manje pamćene ili manje slavljene, ali su takođe oblikovale narod i društvo – povesti radničkih borbi i međunarodnih pokreta za solidarnost.\nProgram Zbora Crvene Rijeke skrenuo je pažnju na politički kontekst mnogih današnjih društava i država koje vlastite “nacionalne projekte” stavljaju u središte svih sfera, od ekonomije do umetnosti – samo zato da ih ne bi realizovale. Dok frustracije nezadovoljne većine stanovništva rastu, identitetsko nasilje poprima oblike nove fašistoidnosti. “Radikalizam centra”, kako je upozorio Zbor crvene Rijeke, još uvek apsorbuje desne ekstremizme i levu kritiku, ali na način rastućih koncesija onome što se neprecizno naziva populizmom.\n“Od strane EU izumljeni, a ovde obilato primenjivani, diskurzivni mehanizam o ‘dva totalitarizma’ – onom fašističkom i onom komunističkom – poput magičnog štapića pokušava svu povest pretvoriti u totalitarnu. Sve to samo zato da bi ‘postistorijsko vreme’ današnjih institucija bilo doživljeno poput bundeve, čarobnim štapićem pretvorene u sjajne kočije demokratije. Ali u toj bajci za odrasle iza ponoći Pepeljuga uviđa da opet postaje sluškinja i sasvim je sigurno da Princ neće uspeti da pronađe prave cipelice, ma koliko celo evropsko kraljevstvo trubilo kako one postoje, jer su ‘reformske’ i delo ‘eksperata’”. Stoga se, kako je navedeno u programu Zbora crvene Rijeke, postavlja pitanje ne samo kako biti na nivou savremenosti, već mnogo odsudnije - šta je to uopšte savremeno u današnjem događanju?\n“Bez nekog normativnog, što uvek znači dogmatski opterećenog, dakle ideologizovanog shvatanja povesti, ne odustajemo od potrage za onim povesnim u pukom istorijskom protoku vremena. Pitamo se što znači izraz ‘savremena’ u nametnutoj terminologiji postojanja jedne i monolitne savremene umetnosti? Ili savremene politike ‘bez alternative’, uostalom?”, poručili su organizatori Zbora Crvene Rijeke.\nIl rimmel dell’Europa, kolektiv Et l'Europe alors\nSmatrajući da revolucionarne politike nema bez izgradnje politički progresivnih institucija, ali i da, s druge strane, forsiranje pukog “institucionalizma” po svaku cenu ne vodi nikuda, organizatori Zbora Crvene Rijeke ukazuju da institucije opstaju proizvodeći stanje vlastite krize i u rukama su retrogradnih snaga. Jedan od paradoksa savremenosti je i tome što se ušančenim institucionalnim razlozima ponekad suprotstavlja fetišizovani i nepromišljeni aktivizam, u kojem postaje mogućim biti politički uljuljkan retoričkim pozivanjem na klasnu borbu, kako u kritici institucionalizacije levice primećuje slovenački pesnik i istoričar umetnosti Miklavž Komelj. Za uspešnu borbu protiv današnjeg strukturnog fašizma stoga je neophodno uvideti i njegove razlike naspram tzv. povesnog.\n“Istorizacija je uvek nužna, ali ne zato da bismo se narcistički ogledali u slici vlastite prošlosti, već da bismo iskovali čekić, kojim ćemo razbiti sliku kapitalističkog realizma savremenosti. Emancipatorni politički pokreti današnjice, a s njima i stranke, tzv. nevladine organizacije, platforme i drugi oblici kolektivnog nastupanja, kao da još ne mogu stvoriti dovoljno snažan vlastiti imaginarij. Pa se, s jedne strane, zapetljavaju u postmodernu citatnost, a s druge rastaču u aktivističkom prakticizmu, bez teorije”, poručio je Zbor Crvene Rijeke, konstatujući da umetnost ponovo postaje direktno politizovana, ali da ostaje otvoreno pitanje da li je njena politika radikalna promena društva.\nPrema navodima organizatora, rastuće nasilje u društvu, sociološki opazivo kidanje svih dojučerašnjih veza među ljudima, posledica je logike kapitala i s njom najuže povezane logike identiteta. Paralelno se događaju procesi po sebi dubioznog “tehnološkog napretka”, koji se reklamira kao zamena za ionako sve manje plaćen ljudski rad, uz istovremenu regresiju u razne provincijalizme, banalnosti i moralizme, kao nadomeštaje za kritičko mišljenje koje je proterano iz javnosti. Zabrana zapošljavanja i zabrana mišljenja danas su najuže povezani. Te zabrane izriču se u ime nacija, religija, vladajućih birokratija, namerno krivo interpretiranih rodnih i klasnih politika. Svakodnevno biramo nepodnošljive slobode - od bezrazložnog kapitalističkog optimizma, do distopijskih slika paranoidnih društvenih odnosa. A sve to na pozadini “nacionalnih euforija”, u stvari svojevrsnog post-nacionalnog etnicizma, kao pozornice za beskonačnu kompeticiju među narodima, koja istiskuje i samu pojavu teme međunarodne solidarnosti.\nZbor Crvene Rijeke problematizovao je stoga pitanje mesta subjekata promene našeg doba, njihove organizovanosti, postojanja u preduzećima i ustanovama, u kojima rade “sretnici” koji su još zaposleni. Kroz panel diskusije pokušalo se utvrditi i kakve to veze ima s političkim strankama, nevladinim organizacijama i sindikatima, da li je rešenje u zajedničkom uličnom aktivizmu, krije li sama komunistička ideja mnogo skromniji zahtev za ponovnim dosizanjem socijalizma, gde je pobunjeni narod i ko u njegovo ime i na koji način govori…\nSmatrajući i da ponovno rađanje povesti kroz okupacije, pobune, divlje štrajkove i spontane izlive narodnog nezadovoljstva na zanimljive načine korepsondiraju sa savremenim oblicima umetničkih izraza, organizatori Zbora Crvene Rijeke kao svoj zadatak navode otvaranje zajedničkog prostora i vremena političkim, ekonomskim, umetničkim i teorijskim praksama, koje nisu orijentisane na profit, umetničke fondacije banaka i politiku vladajućih oligarhija.\n“Zajedničkom proizvodnjom otvaramo budući komunistički prostor. Ne trebaju nam beskonačne medijacije i prevođenja u administrativne kulturne alate. Naša platforma naravno ne može ponuditi gotove koncepte lokalnim, državnim i međunarodnim zajednicama, ali može na svim tim nivoima proizvoditi novu, zaboravljenu ili opovrgnutu zajedničkost. Rešenje, koje bi stvari zahvatilo u korenu, bilo bi u međunarodnom povezivanju na osnovama savremenom trenutku saobražene antifašističke, antiimperijalističke i antikolonijalne borbe. Jugoslavenski narodi jednom su već uspeli u tom naumu, kada su osnivanjem AVNOJ-a svoju budućnost povezali ne uz jezik, državljanske tradicije, pa čak niti uz kulturne identitete, već samo uz pobedu nad fašizmom i izgradnju socijalizma”, poručuje Zbor Crvene Rijeke, koji međunarodno borbeno stvaralaštvo vidi samo kao jedan od prevoda tih problema na savremene društvene mobilizacije.\nFoto: Zbor Crvene Rijeke


Brew serija | Alfa Laval\nUticaja na životnu sredinu i kvaliteta piva\nBrew 701 eMotion™ kompanije Alfa Laval ima i do 70% manju potrošnju energije u poređenju sa tradicionalnim centrifugama za pivo. To znači da praktično za svaku\nBrew 701 eMotion™ centrifuga za pivo\nOur beer centrifuges have proved crucial in enabling breweries around the world to achieve higher yields and greater efficiency. They ensure minimal levels of oxygen pick-up during passage through the separator, which is a major quality requirement for brewers. Hygiene is also a prime focus of the design of our brewery centrifuges.\nMultifunkcionalna centrifuga za zanatske pivare\nDo 50 hl/h\nŽelite da saznate više o Brew 80? Pročitajte više o Brew 80\nVery low power consumption with eDrive (direct drive)\nExtremely low power consumption with eDrive (direct drive) and eMotion (reduced air friction)\nDa li biste želeli da saznate više o rešenjima za separaciju za vašu pivaru?\nPopunite sledeći obrazac i naš tim će vam se uskoro javiti\nDa, želeo bih da dobija informacije o novim proizvodima kompanije Alfa Laval za pivare.


4 najčešća mita o nastanku celulita i borbi protiv njega — Story.hr\nPočetna › Beauty › 4 najčešća mita o nastanku celulita i borbi protiv njega\n4 najčešća mita o nastanku celulita i borbi protiv njega\nŠto ga uzrokuje, kako ga možemo eliminirati (i možemo li uopće), je li privilegija samo ženskog roda...\nNetočno: Vjerovanje kako mnogo tekućine smanjuje nakupine celulita nema nikakvo uporište. Pijete li dovoljno vode, ona će svakako pomoći da vaša koža ljepše izgleda, jer voda potiče izlučivanje toksina iz tijela, no ne i onih koji su zaduženi za nastanak celulita. No, pijete li previše vode i ona može dovesti do nastanka “narančine kore”.\nZašto dubinske masaže nisu djelotvorne protiv celulita?\nNetočno: Čak i žene u formi mogu imati celulit. No, istina je da što manje masnog tkiva imate, to će se i manje celulita ‘loviti’. No, u svakom slučaju preporučamo da redovito vježbate jer ćete tako smanjiti masnoće u tijelu do zdrave razine i lijepo zategnuti mišiće.\nNetočno: Jesti dobro, odnosno zdravo je preporučljivo, no pojedina hrana neće spriječiti ili ukloniti celulit. S druge strane ‘junk food’ odnosno nezdrava hrana najviše utječe na njegovu pojavu. Koristite li proizvode za uklanjanje celulita budite svjesni da oni sami ne mogu uništiti ‘narančinu koru’. Redovito tretiranje, prehranu, ciljani kozmetički proizvode i masaže recept su za uspjeh.\nNetočno: Znanstveno je dokazano da i muškarci mogu imati celulit. Primjerice, nedavno istraživanje u SAD-u pokazalo je da je oko 6000 Amerikanaca prošle godine potražilo pomoć protiv celulita u kozmetičkim salonima. Pojavu celulita kod muškaraca stručnjaci objašnjavaju nižom razinom androgenih hormona. Istodobno, kod nekih muškaraca javljaju se i udubljenja u koži, karakteristična za celilit.\nNEPRIJATELJ NO.1 Zašto se celulit javlja uvijek na istim mjestima?\nVRIJEDI POKUŠATI! 3 ekspresna rješenja za prikrivanje celulita\nKoji su najmoćniji prirodni sastojci protiv omraženog celulita?


Daljinski za klimu fujitsu uputstvo - Ekonomičan rabljeni automobil\nKoristite u slučaju kad izgubite daljinski upravljač ili dođe do kvara na daljinskom upravljaču. Beżićni daljinski upravljać omogućava upravljanje radom unutraşnje . Daljinski upravljač klima uređaja. Univerzalan daljinski za klimu.\nFunkcije klima uređaja na daljinskom upravljaču. Izbegavati postavljanje klima uređaja pored kamina i ostalih grejnih mesta.\nUniversal air & universal air plus daljinski\nBežični daljinski upravljač omogućava upravljanje radom unutrašnje jedinice. TIMER i SWING unutrašnje jedinice će da svetle. Ograničene funkcije za bežični daljinski .\nBilo da klimu koristite za hlađenje ili grejanje, praktično je beskorisna bez dobrog daljinskog upravljača. Možda ste tokom servisiranja ili čišćenja klime uvideli . Ponuda " FUJITSU daljinski upravljac za Inverter klima uredjaj" je arhivirana.\nKorisničko uputstvo univerzalnog daljinskog upravljača za klima uređaje. Model Severac je univerzalni daljinski upravljač za klima uredaje .\nObaveštenja o situaciji u Vašoj prostoriji i statusu klima -uređaja. Kada se daljinski upravljač isprlja, obrišite ga suvom, nežnom tkaninom. Srpskom jeziku i na samom kućištu daljinskog upravljača. Ako ste se ikada uhvatili za daljinski upravljač vaše klime i zapitali. Klime sa integrisanim Wifi modulom, kao što i samo ime kaže, imaju već u sebi podršku . Veliki izbor polovnih i novih delova i opreme za klima uređaje.\nE Ne koristiti klima uredaj u slućaju ćuvanja hrane, żivotinja i biljaka. Prioritet će imati ona funkcija čije je dugme na daljinskom upravljaču poslednje pritisnuto. Preko 20 godina uvozimo i distribuiramo daljinske upravljače za televizore, dvb- t2 uređaje, satelitske risivere, klima uređaje, kapije, garaže. Klima neće da se uključi uopšte. Ako je dovod struje uredu treba proveriti daljinski (npr baterije ),sledeći problem može biti prijemnik signala ne elektronici ili . Fujitsu inverter klima uređaj . Molimo pažljivo pročitajte ovo korisničko uputstvo pre upotrebe. Ako drugi električni uređaji reaguju na signal daljinskog upravljača. Baterije iz daljinskog upravljača moraju biti reciklirane ili .\nFOX klima uređaji prepoznaju se po odličnim tehničkim karakteristikama kao i modernom, funkiconalnom i. Pročitajte ovo uputstvo pre ugradnje i korišćenja. Kada pritisnete ovo dugme kako bi resetovali daljinski upravljač.\nSIGURNOSNE MERE Pre korišćenja uređaja pročitati uputstvo i SIGURNOSNE. Zidni split sistem klima uređaj. Molimo da pažljivo i detaljno pročitate ovo uputstvo.\nDa li je daljinski upravljač van efikasne udaljenosti od unutrašnje.\nMatičnjaci u košnici\nIzrada drvenih kutija za poklone\nSkuter ostaje bez goriva\nFat bike hrvatska


Močvarna ostrva za spas Palića | (Vesti - 15.12.2011) Subotica\nKomentara: 12 | Pregleda: 7946\nMočvarna ostrva za spas Palića\n16.12.2011 u 00:02h\nVađenje mulja, pravljenje močvarnih ostrva sa biljkama „filterima” i stalno praćenje stanja u jezeru – to su, pojednostavljeno, osnovna rešenja koja za spas jezera Palić predlaže Institut „Jaroslav Černi”, a neka od rešenja potpuno su nova za našu sredinu. „Ovde je voda problem, i u vodi je ključ rešenja”, kratko je definisao Goran Nikolić, koordinator projekta. U projektu Instituta „Jaroslav Černi” polazi se od stava da je za opstanak jezera Palić neophodno obezbediti dovoljne količine sveže vode, a što je moguće osim dotokom vode sa prečistača i iz Tise putem kanala Tisa–Palić. Doduše, voda sa novog prečistača, u koji je uloženo preko 20 miliona evra, odgovara projektovanim vrednostima, ali je prisustvo azota i fosfora i dalje previsoko za plitko panonsko jezero. Daljim koracima predviđa se izmuljavanje jezera, a kako su ranija istraživanja pokazala, u jezeru ima oko dva miliona kubnih metara mulja debljine od 0,3 do 1,5 metara. Analizom mulja utvrđeno je da je on i do 80 odsto neorganskog sastava, a da je u njemu i 70 odsto peska. Ovakav mulj nije pogodan za pravljenje đubriva za njive, što je pre analize bila jedna od ideja, te Institut predlaže da se on skladišti u delu jezera.\nJezero Palić je podeljeno po sektorima, i iz četvrtog, koji je svima poznat kao turistički, i trećeg mulj bi se, prema ovom projektu, izvlačio specijalnim mašinama, koje rade poput usisivača, i prebacivao u deo drugog sektora. Drugi sektor bi se podelio armiranobetonskom konstrukcijom ispod koje bi bila propusna podloga kroz koju bi se ovaj mulj polako „oceđivao”. Osim toga, u ovom drugom sektoru predviđena su močvarna ostrva tzv. vetland, na kojima bi se gajile biljke koje rade kao prirodni filteri i u stanju su da apsorbuju fosfor i azot, glavnu hranu algi koje dovode do eutrofikacije jezera.\nTreći segment u zaštiti jezera jeste stalno praćenje stanja vode, što znači da ukoliko voda sa prečistača ne odgovara kriterijumima, ona će se preusmeriti u druge vodotokove. Spas Palića, ukoliko se projekat prihvati, zavisio bi i od redovnog košenja močvarnih ostrva, kao i od stvaranja zaštitnog zelenog pojasa oko jezera. Institut „Jaroslav Černi” je od 2009. godine uključen u analizu stanja vode i mulja u jezeru Palić, a krajem prošle godine dao je najbolju ponudu za izradu projekta sanacije vode u jezeru i remedijacije mulja. Izrada idejnog i glavnog projekta sa pratećim dokumentima košta 24,7 miliona dinara, što se može smatrati sitnicom u odnosu na vrednost čitavog projekta spasavanja jezera koji bi mogao da košta i do milijardu dinara.\nKako bi ovaj projekat mogao da utiče na životnu sredinu, jer Palić i susedni Ludoš su dom retkih ptica i biljaka, stručnjaci Instituta obrazložili su staraocima nad jezerom, kao i nevladinim organizacijama, koje su imale određene nedoumice. Za profesora dr Đulu Fabijana, sa Građevinskog fakulteta u Subotici, uvođenje vetlanda predstavlja veliku nepoznanicu i neizvesnost, a postavio je i pitanje uticaja premeštanja oko 10 miliona kubnih metara ocedne vode koja će se pokrenuti kada se mulj prebaci u kasete. Vesna Vider iz JP „Palić–Ludoš” skrenula je pažnju da zakon ne ostavlja mogućnost staraocima nad jezerom da obezbede okolnu zaštitnu zonu jer se tu zemlja nalazi u privatnim rukama. Ona je takođe upozorila da se uvođenjem močvarnih ostrva smanjuje površina vodenog ogledala, a da studija o uticaju na životnu sredinu to nije valorizovala.\nRukovodstvo Instituta „Jaroslav Černi” najavilo je da će primedbe uzeti u obzir tokom izrade glavnog projekta.\nPostavljeno pre 3025 dana i 10 časova\nNemesis [pre 3025 dana i 10 časova] Odgovori\nJedina stvar oko koje se slazem a napisana je u ovom tekstu je da je problem u vodi... Bilo bi jako lepo da ovo neko od glavesina procita, pa da spozna u cemu je problem... Ovo sto se nudi kao resenje ce mozda da odgovara par godina i to je to. Trajno resenje, koje je nazalost izuzetno komplikovano i skupo je da se Palic ponovo potpuno isusi, da se udje mehanizacijom, i sav mulj ukloni, te da se nakon toga pristupi produbljivanju jezera, a tu mislim na dubinu 30-40 metara. Razlog za ovo je to sto ce tek sa tom dubinom da se dobije dovoljan kapacitet vode koja moze samu sebe da preciscava. Ako izuzmemo svetsko more, zapitajmo se koja je vodena povrsina na svetu najcistija? Odgovor je Bajkalsko jezero. Razlog - dubina od skoro 2 kilometra. I najveca kolicina slatke vode bilo gde na planeti. Eto, posto ipak na Palicu, ne mozemo da postignemo 2000m dubinu, mislim da ce i 30-40m za Palic biti preporod.\n#17173 (0) (0)\nCIRINELA [pre 3025 dana i 2 časa] Odgovori\nImam jeftino rešenje. Jedna bombica od 100 megatona bi iskopala krater od 500 metara dubine. A kad bi u čamac stavili ..... koje sreće za ovaj narod .......\n#17184 (0) (0)\nSanda [pre 3025 dana i 1 čas] Odgovori\nEeeh, kako je lako razbacivati se sa tuđim parama, jel da ? Sa jedne strane se ovima iz instituta Jaroslav Černi platilo već ko zna koliko para za raznorazne projekte i studije da bi nam rekli ono što i svako dete u gradu zna - da u jezeru Palić ima mulja, a sa druge strane se zapošljavaju stručnjaci čak iz inostranstva da nam kažu ono što svako dete u gradu zna - da se mora prečišćavati voda koja ulazi u jezero ! http://www.subotica.com/vesti/malo-nade-za-spas-palica-id8625.html Tako da je evidentno da u gradu postoje najmanje dve, a možda i više, opcije za rešavanje problema jezera Palić i da svaka vuče pare na svoju stranu. Jedna od tih pijavica koje nam izvlače pare iz džepova je ona koju podržava Gordana Gavrilović i tera vodu na vodenicu instituta Jroslav Černi http://www.youtube.com/watch?v=GKqJnkBWvvs&list=UU2q0sEUVjoe6OhN8iE2Ig5g&index=20&feature=plpp_video pa ostaje pitanje ko je predstavnik one druge struje koja zapošljava strance da nam kažu šta nam je činiti sa jezerom. Naravno da daju različita rešenja da bi se vremenski što duže oteglo rešavanje problema sa čime će oni imati sve više para u svojim džepovima, zar ne ?!\n#17190 (0) (0)\nSion [pre 3024 dana i 23 časa] Odgovori\nDok god kanalizajija odlazi u jezero Palic ovde nema sta dalje da se prica...\n#17197 (0) (0)\nvip [pre 3024 dana i 23 časa] Odgovori\nSamo da krenu vise da rade i samo rade a ne da zabusavaju i trpaju pare u dzep. Nadam se da ce krenuti u rad i zavrsiti radove do kraja i iskreno se nadam. Jer palic je jedan od nasih najlepsih mesta u subotici kao i grad. I trebalo bi pesacku zonu oko palica renovirati novom, posto je skroz u pukotinama i rupama.\n#17198 (0) (0)\nMilan [pre 3024 dana i 22 časa] Odgovori\nZašto EU ne igra ulogu u svemu ovome? Stalno nam govore da smo u procesu približavanja Evropskoj Uniji a građani ne vide u konkretnim stvarima ulogu EU. Za ovaj projekat mišljenja sam mora se konsultovati neka od merodavnih ustanova EU a i sredstva se od njih većim delom mogu dobiti.\n#17203 (0) (0)\nBunjevac [pre 3024 dana i 19 časova] Odgovori\nOvi stručni predlozi su lakrdija,da nisu tragični,bili bi komični.Budalaštine.Idite u Emirate pa nek oni dođu da uređuju Palić.\n#17244 (0) (0)\ndomaci [pre 3024 dana i 15 časova] Odgovori\nmocvarna ostrva za spas necijih novcanika. 6 aeratora su postavili ove godine u palic a koliko radi??? jedan ili ni jedan! u prevodu, placeno je sest, a kupljen je jedan koji radi ponekad, a ostalih 5 komada su samo varka za posmatrace i od tih 5 komada su se tovili lopovi koji su na vlasti\n#17281 (0) (0)\nбомисрб [pre 3024 dana i 14 časova] Odgovori\nЈој како се ова власт разбацује нашим парама...па то је страшно!!!! Колико су само милиона ставили у своје џепове купујући ''фамозне пречистаче" и замазали очи грађанима Суботице а још увек никакве ефекте не видимо и онда кажу да је проблем у води....СТРАШНО!!! Зато имамо прилику и шансу да на предстојећим изборима скинемо лопове са власти и поставимо људе који ће урадити нешто корисно за све нас и нашу заједницу!!!! УВЕК УЗ СВОЈ НАРОД!!!!\n#17290 (0) (0)\nBAĆO [pre 3023 dana i 15 časova] Odgovori\nper zar nisu (uvek uz svoj narod)zajedno na vlasti sa ovima koje pljuješ?\n#17352 (0) (0)\nбомисрб [pre 3023 dana i 14 časova] Odgovori\nBAĆO уколико имало пратиш дешавања у нашем граду а поготово дешавања везана за Палић и пречистаче требао би да знас колико су стварно коштали пречистачи а колико се пара на њих до сада потрошило а ако то знаш онда би требао и да знаш у чији џеп је та разлика отишла!!!!! .....а зна се добро у чији џеп је отишла....\n#17357 (0) (0)\nBAĆO [pre 3023 dana i 13 časova] Odgovori\nPa što ne reagujete?vi ste isto na vlasti!\nEvo predlog: dok se to ne ispita (uvek uz svoj narod)uskraćuje podršku onima koji su pokrali ovaj grad.\n#17363 (0) (0)


Cilj je suštinski napredak u pregovorima » CDT\nCilj je suštinski napredak u pregovorima\n23/10/2017 Milica Bogdanović\nCrna Gora mora odlučnije i brže da ispunjava političke kriterijume u pregovorima sa Evropskom unijom (EU), a za donosioce odluka i državu, pored formalnog, cilj mora biti i suštinski napredak u pregovorima sa EU, poručeno je na panel diskusiji.\nCentar za demokratsku tranziciju (CDT) organizovao je panel diskusiju „Procjena napretka Crne Gore u ispunjavanju političkih kriterijuma u pregovorima sa EU“.\n„Crna Gora mora energičnije, odlučnije i brže pristupiti ispunjavanju političkih kriterijuma. Naši zaključci istraživanja o ispunjenosti političkih kriterijuma u pregovorima sa EU, govore nam da za donosioce odluka i državu Crnu Goru, pored formalnog, cilj mora biti i suštinski napredak u pregovorima sa EU“, rekao je direktor CDT-a, Dragan Koprivica.\nIstraživanje tima CDT-a je potvrdilo poznatu tezu da, kako je rekao Koprivica, „imamo solidne zakone, ali da je naš problem njihovo sprovođenje u praksi, odnosno način na koji funkcionišu institucije u ovim oblastima“.\nKako se dodaje, zakonodavne reforme su ocjenjeno značajno boljim ocjenama, dok su performanse institucija koje realizuju reforme po pojedninim oblastima veoma loše.\nPrvi dio istraživanja dostupan je na:\n„Za oblasti mediji i reforma javne uprave i zakonodavni dio je ocijenjen dosta niskim ocjenama, što ne iznenađuje budući da taj okvir još uvijek nije zaokružen“, saopšteno je iz CDT-a.\nKljučni osnov za pripremu procjene je, kako je pojasnio Koprivica, 168 indikatora koje su pripremili na osnovu izvještaja Evropske komisije, ali i drugih međunarodnih i domaćih izvještaja, brojni međunarodni standardi, prakse i drugi referentni materijali.\nMinistar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović rekao je da ovo istraživanje treba sagledati politički.\n„Najintenzivnija oblast, najdinamičnija, najviše se radi u oblasti 23 i 24. Volio bih da imamo više konstruktivnih pristupa civilnog društva sa preporukama koje nam služe da unapređujemo stanje“, kazao je on.\nPrema riječima Pejovića, reforma i stalna promjena administracije ne prestaje i reforma treba da omogući veći zahvat i veću dinamiku.\n„Javna uprava, je pored vladavine i prava i ekonomskog upravljanja, jedan od tri najvažnija stuba u ovom procesu. U cijelom tom reformskom zahvatu mi smo se usmjerili na unapređenje strategijskog planiranja. Dosad smo imali cijeli niz strategijskih dokumenata, ali i šumu dokumenata koji ne pokazuju kako bi se oni mogli povezati i imali efikasnu“, naveo je on.\nPejović je kazao da imamo 120 strategijskih dokumenata. „To je šuma dokumenata, ali je pitanje da li oni imaju dobru uvezanost“.\n„Najlakše je promijeniti zakon ili donijeti uredbu za strateško planiranje, ali to nije rješenje“, poručio je Pejović.\nIz CDT-a je navedeno da 17 godina duga reforma pravosuđa, prema ocjenama njihovih eksperata, još uvijek nije proizvela mehanizme za potpuno efikasno i nezavisno pravosuđe.\nIstraživanje pokazuje i da, iako državni zvaničnici saopštavaju da je bezbjednosna situacija u Crnoj Gori povoljna, dio javnosti ističe da je organizovani kriminal ozbiljna prijetnja za bezbjednost u Crnoj Gori.\nDrugi dio istraživanja dostupan je na:\nKada je riječ o oblasti borbe protiv korupcije, za prvih pet godina pregovora, odnosno tri i po godine bavljenja tom oblašću, stvoreni su preduslovi za ozbiljniji rad. „Zato je oblast pravni okvir i najbolje ocijenjena od naših eksperata. Ali nakon toga nas čeka „teža polovina“ posla. Neki zakoni su zreli za dodatnu doradu i izgovori su za skromne rezultate“.\nKako se navodi u istraživanju, reforma javne uprave nesumnjivo predstavlja jedan od najkompleksnijih reformskih poduhvata na našem putu ka EU.\n„Da bi se ona kvalitetno sprovela neophodno je donijeti teške odluke i posvećeno realizovati veliki broj aktivnosti. Razlog za zabrinutost je značajno kašnjenje u uvođenju sistema „upravljanje za rezultate“. Iako postavljen kao strateški cilj Vlade, proces unapređenja postojećeg sistema planiranja i koordinacije vladinih politika tek je započet“, naveli su iz CDT-a.\nKako dodaju, rezultati istraživanja o okruženju i uslovima u kojima mediji u Crnoj Gori funkcionišu, su čini se, odrazili realno stanje stvari i potvrdili ono u čemu je saglasna većina medija, bez obzira kojoj „strani“ pripadaju: stanje u medijima je loše i hitno se mora popravljati.\n„Pravni okvir, rješavanje slučajeva zastrašivanja novinara, ekonomski faktori koji utiču na funkcionisanje medija i uslovi za zapošljavanje i rad novinara jedva su dobili prelaznu ocjenu stručnjaka koji su nam pomagali u istraživanju. Naši istraživački zaključci ne obuhvataju kvalitet izvještavanja medija“, poručuju iz CDT-a.\nPrema ocjenama CDT-ovih eksperata, iako se ljudska prava u Crnoj Gori generalno poštuju, sistem zaštite i promocije bi trebalo da bude djelotvorniji.\nOni ističu da kao ključan problemi ostaje nekažnjivost, odnosno mali broj procesuiranih slučajeva povreda ljudskih prava.\n„Iako državni zvaničnici saopštavaju da je bezbjednosna situacija u Crnoj Gori povoljna, dio javnosti ističe da je organizovani kriminal ozbiljna prijetnja za bezbjednost u Crnoj Gori. Sa tim su saglasni i naši eksperti, koji ističu da Crna Gora još uvijek nije ostvarila značajne rezultate u oblasti organizovanog kriminala“, navode iz CDT-a.\nPrevious PostŠta smo naučili za 100 godinaNext PostMladi su islamofobični, stigmatizuju migrante