BOJANIĆ: Počinje zapošljavanje na auto-putu – Portal Luca\nBOJANIĆ: Počinje zapošljavanje na auto-putu\nMinistar kapitalnih investicija (MKI) Mladen Bojanić najavio je da će zapošljavanja i obuke na naplatnim rampama i drugim radnim mjestima na prvoj dionici auto-puta od Smokovca do Mateševa početi ovog mjeseca i da će taj kadar birati Monteput kome je dodijeljeno upravljanje ovom dionicom\n”Novi upravljački tim Monteputa pokrenuo je odgovarajuće procedure i pripremu za organizovanje sopstvene službe za zimsko održavanje, dok je planirano da se prateći sadržaji (benzinske pumpe, prodavnice.i drugi sadržaji) realizuju putem koncesionog akta koji je u pripremi”, rekao je Bojanić.\nMinistar je kazao da je u toku izrada idejnog projekta za drugu dionicu auto-puta od Mateševa do Andrijevice sa pratećom dokumentacijom čiji završetak očekuju u prvoj polovini ove godine, nakon čega će se donositi dalje investicione odluke, dok se o tačnoj vrijednosti izgradnje može govoriti tek po završetku idejnog projekta.\nOn je istakao da advokatski tim koji zastupa državu i Elektroprivredu (EPCG) još nije dobio odgovor od Evropske energetske zajednice (EEZ) u vezi daljeg statusa pljevaljske Termoelektrane, kao i da je potrebno da prođe određeno vrijeme da bi se analizirali poslovni rezulatati nacionalnog avio-prevoznika “Air Montenegro” koji nije zaokružio prvu godinu poslovanja koja je period razvoja i investicija.\nMinistar vjeruje da će brodarske kompanije Crnogorska i Barska plovidba profitabilno poslovati u ovoj godini, a ukazuje da poslednje informacije koje dolaze od koncesionara Eni – Novatek u vezi istražnoj bušenja nafte u crnogorskom podmorju nisu optimistične.\nNa osnovu novog Zakona o putevima i izmjene Odluke o osnivanju društva sa ograničenom odgovornošću Monteput, prošle godine ovoj kompaniji je formalno dodijeljeno upravljanje prvom dionicom auto-puta u komercijalnoj fazi, odnosno, fazi eksploatacije. Zapošljavanja i obuke će započeti od januara 2022. godine, a menadžment Monteputa će shodno svojim ovlašćenjima izvršiti odabir kadra.\n“Nakon sprovedenih analiza, kao i zbog specifičnosti zimskog održavanja autoputa, novi upravljački tim Monteputa pokrenuo je odgovarajuće procedure i pripremu za organizovanje sopstvene službe za zimsko održavanje, dok je planirano da se prateći sadržaji realizuju putem koncesionog akta koji je u pripremi”, kazao je on u intervjuu “Vijestima”.\nDo sada je od strane Izvođača radova podnešeno više zahtjeva za dodatna plaćanja i dodatni rok realizacije, po raznim osnovama, a koji su, kako je rekao, prema mišljenju Nadzornog organa (Inženjera) neopravdani.\n“U toku su relevantne ugovorne procedure i u vezi sa ocjenom opravdanosti zahtjeva Izvođača radova za dodatnim plaćanjima i dodatnim rokom realizacije zbog rada u uslovima globalno izraženih posledica pandemije, što je i povezano sa ocjenom osnovanosti prava investitora za naplatu penala. Prema mišljenju nadzornog organa izvođač radova ima pravo na produženje roka samo po osnovu pandemijskih uslova rada i to do 16. novembra 2020. godine, bez prava na dodatna plaćanja”, kazao je Bojanić.\nKao što je javnosti već poznato u toku je izrada idejnog projekta za dionicu od Mateševa do Andrijevice sa pratećom dokumentacijom, čiji završetak očekujemo u prvoj polovini 2022. godine, nakon čega će se donositi dalje investicione odluke.\n“Za ovu dionicu je aplicirano prema Evropskoj komisiji putem mehanizma investicionog okvira za Zapadni Balkan sa zahtjevom za dodijeljivanje bespovratnog novca za kofinansiranje izgradnje i konačna odluka zavisi od rezultata nove sveobuhvatne Studije opravdanosti za čitav auto-put, čiji završetak očekujemo u prvoj polovini ove godine. Prethodne preliminarne procjene vrijednosti izgradnje su bile na osnovu prethodno rađene dokumentacije, koja je bila na nivou idejnog rješenja, pripremljenog prije više od deset godina, od kada su se izmijenili tržišni uslovi. O tačnoj vrijednosti izgradnje može se govoriti tek po završetku idejnog projekta, kao dokumenta sa većim nivoom detaljnosti”, odgovorio je Bojanić na pitanje zašto je došlo do rasta cijene.\nSa Srbijom je usaglašen tekst Sporazuma o utvrđivanju kontaktne tačke i predstoji njegovo potpisivanje.\n“Kada je riječ o nastavku auto-puta do granice sa Srbijom, upravo je završeno novo idejno rješenje za dionicu od Andrijevice do Boljara, a prema EK putem mehanizma Investicionog okvira za Zapadni Balkan će se istupiti sa zahtjevom za dodijeljivanje bespovratnog novca za kofinansiranje izrade idejnog projekta i prateće dokumentacije za tu dionicu”, naveo je on. .\nOn je komentarisao i izgradnju brze ceste Sarajevo – Tirana, odnosno kroz Crnu Goru, dio od Nikšića do Šćepan Polja.\n“ Upravo ažuriranom Jedinstvenom listom prioritetnih infrastrukturnih projekata je obuhvaćen čitav putni pravac na potezu od Podgorice do granice sa Bosnom i Hercegovinom, kao dio putnog pravca Podgorica – Sarajevo koji je prepoznat u Ekonomskom i investicionom planu EK za Zapadni Balkan od 6. oktobra 2020. godine”, kazao je om- .\nAko govorimo konkretno o dionici od Šćepan Polja do Plužina, kao najzahtijevnijoj u tehničkom smislu, uz podršku EK u završnoj fazi je izrada glavnog projekta, po čijem okončanju će se donositi dalje investicione odluke.\n“S obzirom da samo izgradnja ove dionice košta oko 156 miliona, razmisliće se o njenoj faznoj izgradnji, kako bi se smanjio godišnji fiskalni pritisak”, kazao je Bojanić.\nInformacije u vezi istražnog bušenja za naftu nijesu optimistične\nPoslednje informacije koje dolaze od koncesionara Eni – Novatek nisu optimistične. Tokom čitave operacije istražnog bušenja, parametri do kojih je dolazio koncesionar ukazivali su na to da će nafta u količinama isplativim za eksploataciju biti pronađena. Međutim, nakon ulaska u samo ležište, parametri su pokazali značajno drugačiju sliku i sada čekamo zvanični izvještaj koncesionara.\n“Nakon toga biće poznato da li će koncesionar nastaviti istraživanja ili će ona biti obustavljena. Uz to, na pragu smo realizacije drugog koncesionog ugovora sa Energeanom koji bi, ako bi se odvijalo po planu, počeo da se realizuje početkom drugog kvartala 2022. godine, a koji je vezan za gasni prospekt”, kazao je on.\nAko bi se potvrdile ekonomične količine gasa, pristupilo bi se izgradnji gasnih objekata i gasifikaciji, u prvom redu priobalnog dijela i Podgorice, kazao je on.\n“ EPCG je raspisala tender za izradu gasne studije koja će u fokusu imati gasne objekte u Baru, u Podgorici (u okviru aluminijskog kombinata), Lastvi i u Pljevljima”, zaključo je ministar.\nobavezno ltijase sa potvrdama – PIH !


Rešene dileme - Kajakaški savez Srbije\n21.04.2018. - 14:27 » Vesti\nSve tri dileme oko sastava reprezentacije za Evropsko prvenstvo u Beogradu rešene su na drugoj izbornoj kontroli održanoj Na Adi Ciganliji.\nBiljana Relić je bila brža od Milice Starović u trci na 200 metara što joj je uz pobedu u Kupu Srbije bilo dovoljno da izbori učešće na EP u toj disciplini. Starovićeva je na 500 metara još jednom bila uspešnija od Marije Dostanić i osigurala mesto u tom čamcu.\nNajviše uzbuđenja je bilo u duelu Marka Dragosavljevića i Strahinje Stefanovića u borbi za mesto u jednosedu na 200 metara. Stefanović je u prvoj trci uspeo da anulira Dragosavljevićevu prednost sa Kupa. Dvojica Bačkopalančana su na crtu stala popodne kako bi rešili poslednju dilemu. Ponovo je bilo uzbudljivo, odlučili su centimetri, a na Evropsko prvenstvo će Dragosavljević.\nSastave ostalih posada odrediće selektor Bora Sibinkić sa saradnicima. Evropsko prvenstvo u Beogradu na programu je od 8. do 10. juna ove godine na Adi Ciganliji.


Aer Lingus i American Airlines potpisali codeshare sporazum | Avio Press\nAmerican Airlines i Aer Lingus potpisali su novi codeshare ugovor uz pomoć kojeg će se ubrzati i olakšati putovanja između Evrope i Severne Amerike. Teksaška avio-kompanija staviće svoje kod na Aer Lingusove letove iz Dablina za London Heathrow, London Gatwick, Amsterdam, Birmingem i Mančester. Pored letova iz glavne baze Aer Lingusa, codeshare saradnja uključuje još neke linije Aer Lingusa sa aerodroma Heathrow. Tako će američki prevoznik imati pravo da koristi svoje kodove na rutama između Heathrowa i gradova kao što su Belfast Siti, Kork i Šenon.\nAer Lingus će sa druge strane svoje kodove staviti na linije iz čikaške mreže American Airlines-a. Oznaka EI naći će se na letovima iz Čikaga O’Hare ka Albukerkiju, Nešvilu, Dalasu-Fort Vort, Los Anđelesu, Sijetlu, San Francisku, San Hozeu i Tusonu. Irski prevoznik će novim codeshare ugovorom u značajnoj meri pojačati svoje prisustvo na američkom tržištu i poststi konkurentniji na transatlantskim letovima.\nAer Lingus American Airlines Severna Amerika vesti iz avijacije\nPipistrel sa novim distributerom za SAD\nEvropa Prvi let S7 Airlines-a sa održivim avionskim gorivom


Problemi dugog sedenja ispred kompa [Archive] - PES Serbia\nPES Serbia > Off Topic > Chill > Problemi dugog sedenja ispred kompa\nView Full Version : Problemi dugog sedenja ispred kompa\nNekad se toliko ukocim dok radim nesto na kompu da me dupe i kicma pocinju boleti do jaja.Totalno izgubim pojam o vremenu i zaboravim ponekad da to nije bas zdravo.S'vremena\nna vreme odigram basket jer mi je teren pod prozorom i licno mislim da je jedina preventiva s'vremene na vreme baviti se sportom,da ne bi totalno postali iskrivljeni kao (?).Sta vi o svemu tome mislite?\nja igram fudbal...u medjuvremenu kada se odmaram ili fizicka aktivnost sa devojkom :D :D :D :D\nTo se podrazumeva.Malo hopa cupa i nema isijasa.:punk:\nmene keva stalno opiminje jer mnogo sedim za kompom ali ja iskuliram i nastavimx)\nOd mnogo sedenja ispred kompa moze da se ocoravi ili ocelavi, a misici atrofiraju pa nisi nizasta\nМени нема помоћи :no:\nIzaberi zivot...reci NE dugom sjedenju ispred PC-a :lol:\nEx samo kad bih mogao !!\nSreća Å¡to idem u Å¡kolu pa imam dosta odmora Å¡to se tiče odmaranja od PC-a,pre sam bio pun00 zaraÅ¾en 'online igrama' itd ali naravno sve dok imam internet ta zaraza\nJa sam pre manje igrao komp jer sam imao dial-up ali kad sam uveo wireless, ne sklanjam se sa kompa ponekad ceo dan... Znam da nije dobro ali jbg\nPonekad malo igram fudbal ali skoro uvek branim posto sam se ukocio od neta i kompa\nJa sam imao tih problema dok mi se nije pokvario komp, e sad kad sam ga popravio dosta toga se neusudjujem da radim jer znam da cu opet da se zarazim i onda ode kicma u k***c:)\nSlazem se sa konstatacijom.Znam da provedem po 10-tak sati za kompom i to sve na internetu.Kicma mi se ukoci do jaja.Eto sad idem u vojsku,pa cu se malo odmoriti od kompa,ali opet i tamo cu biti za kompom,zato sto je moj rod vezan za to.****ga:no:,opet jovo nanovo.\nAko ti uvale mitraljez ko meni sto su,ukocice ti se ne samo kicma.\njedan od najvecih problema dugog sedenje ispred kompa su dobijanje suljeva,gadna stvar a sva sreca pa baba ima kosmo disk pa imam neku zastitu za moju kicmu\nma bre ajde kad igram u skolu blejim za kompom nista strasno ali sad za raspust kad je 35 napolju sta drugo da se radi?\nidem hvala bogu na fudbal i to mi prija jako tako uvek treba odvojiti malo vremena za vezbanje, u najgorem slucajevu odradi se jedna serija cucnjeva, sklekova, trbusnjaka...\nMa sve to zavisi od organizma. Ja na primer mogu da sedim ceo dan za kompom, a mog druga bole oci posle 3 provedena sata za kompom.\nInace igrao sam fudbal uvek preko vikenda, ali zadnji put pre 2 i po meseca, jbg tada su mi pocele vikendom pripreme za FON...\nznas li ti sta su suljevi??\npa sta su?xaxa\nmozda si pomesao sa gljivicama na nogama? :arabia:\nKakve veze ima Kosmo ****ing disk sa suljevima?!?!?:wtf::wtf:\nsuljevi su hemeroidi... i stvarno ne znam kakve imaju veze sa kosmodiskom... i gljivicama na nogama...\nbrate kad budes imao suljeve sigurno neces moci da SEDIS pred kompjuterom!\nzar ja moram da vas ucim o pravopisu i tumacenju srpskog jezika a imam zavrsenu samo osnovnu skolu haha :stupid:\nel tema glasi Problemi dugog sedenja ispred kompa? ja sam izneo dva problema suljevi i kicma\nlepo pise od dugog sedenja mogu se suljevi pojaviti a isto nevalja za kicmu dugo sedenja pa nosim kosmo disk za kicmu ja nevidim nigde da pise za suljeve :slap::detective:\ndobro policajac... kad se jedno 12 puta procita tvoj post i ima nekog smisla... nego da ne idemo u offtopic da nam set ne bi lecio suljeve gedorom\nRadim po ceo dan ali imam vremena da dodjem i popricam malo sa setom na msn :yes:\nda imas i fakultet ovde pise da kosmodiskom lecis suljeve...\nnea veze,dosta :offtopic:\nJa srecom napravim sebi izrabljivanje poput brisanja prasine i tako koje cega...Mada kad zasednem za komp pajserom me odvajas i od stolice i od monitora.\nja nisam dugo sa kompom... samo par sati dnevno :D\nali mene brzo otera od kompa ova stolica, kozna je pa ni malo ne prija sedeti na koznoj stolici po ovoj vrucini ::S:\nJa se trudim da sto manje budem za kompom.Prije sam sjedio po cijeli dan i sav sam se znao ukociti medjutim kako vrijeme odmice sve sam manje pred kompom.Mnogo mi je draze izaci sa djevojkom ili prijateljima nego se zatvoriti i igrati neku igru\nja imam veliki problem....jednom posto zasjedem ustajem samo kad moram srat(i to trpim dokle moze)...najdem se ujutro i onda jednom navece(ko ker) a ostatak vremena provedem na kompu...nekad slucajno izadjem da igram lopte...\nAu koje ste face :D Kao i u svemu u zivotu volja i karakter su presudni da se odvinkes od lose navike...\nako je ovo istina sto si napisao onda bi te trebalo zabraniti zakonom o uredjenju zivotne sredine .gospode boze:nuke:\nJa provedem dosta vremena,al ono je iskidano raznim obavezama,nisam vezao 3 sata za kompom pa ne znam od kad,jedino kad sam pisao maturski :(\nEeee... Ljudi moji! Nijedna prica odavde se ne poklapa sa mojom!\nNece mi niko verovati, ali kad vam kazem da su mi od kompa narasli podocnjaci toliko da ne mogu da se nasmejem kao covek, onda vam je sve jasno! ;)\nPa... tako nekako... Samo kod nas nije 35... nego 40...\nne kapiram kako mozete da se hvalite duzinom sedenja za kompom, em sto nije zdravo za telo uopste, em zatupljuje mozak. ::S:\nZbog kompa sam poceo da nosim naocare :D! Za kicmu znam da ne valja, ali ja sedim pravilno i koristim kosmodisk kako kad :yes: A suljeve brate ne znam kako si ti dobio od sedenja za kompom znaci ne ide mi u glavu (sedis na "kolaC" pa ti malo prokrvarilo):tt2:\nSala :bored:(dosadno mi pa moram da mlatim)! Moj drug dobio suljeve od sedenja (IMA DRVENU STOLICU :crazy:)! Ja imam onu direktorsku fotelju! :tt2:\nProtiv ovoga se "borim" izlascima u grad sa drustvom i ponekad odem na odbojku ili fudbal!\nEto toliko od mene!:rockon:\nP.S. WHITESNAKE - Here I Go Again :D\nresenje problema je lako, ustanes sa vremena na vreme i igras igrice stojeci\nPo meni su gore posledice psihicke prirode, tj. kad postanes svestan da si proveo duuuugo vremena za ovom cudnom masinom umesto da igras fudbal ili da si sa nekom devojkom. To je realno i najveci problem danasnje omladine. I posle se pitamo otkud nervozna i ne druzeljubiva deca.......\nja redovno ustajem u 6 sati,odem otrcim svoje do 7 a onda kad dodjem kuci i vidim ikonu pes6 jednostavno ne mogu da odolim...mada ustane s vremena na vrijeme(kad primim go u zadnjoj minuti pocnem da bacam dzojstil po sobi,kad mi jaran dadne go sa C.Ronaldom pa stanem bogarat,i naravno kad moram da ****m i pisam)....a desi mi se nekad i neka luda pa odem da igram lopte po ovoj zegi\nDobro PC tu ima funkciju ubijanja vremena, ali zaista je glupo kad ti komp. postane stil zivota, tj. kad se emotivno vezes za njega.\nHajde koliko vas ne moze bez PC-a?\nMa ja mogu bez kompa.Ne igram skoro nikako igre na kompu.Pes igram cesto na playci ali sve sa prijateljima.Jedino sto radim na kompu je: dopisujem se na msn-u i odem na koji forum i to je to.\nZato bolje vam je nadjite djevojku , izadjete , zguzite je i to je to.:D::Mnogo zanimljivije od PES-a:yes:\nja vala mogu bez PC-a kad god hoces....nisam toliko vezan za njega nego jbg imam 16 godina,po ovoj vrucini se ne moze nista ni radit,tako da nemam drugog nacina ubijanja dosade...inace navece idem igrat lopte,a slucajno kad onako malo izadjem da ćapim sta za guz :XD:\nmada moze i u smesne slike temu...:D::\njbt ova prva slika je sve samo ne smijesna! :slap:


Pandemija povećava vrste mentalnih bolesti | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNAGENERALPovećane vrste pandiemije mentalnih bolesti\n23 / 09 / 2020 GENERAL, zdravlje, TURSKA, ŽIVOT\nStručnjaci, navodeći da je zabilježen porast vrsta mentalnih poremećaja tokom epidemije koronavirusa, koja je kod nas na snazi od marta, skreću pažnju na činjenicu da su bolesti poput depresije, napada panike, bipolarnog i opsesivnog kompulzivnog poremećaja (OCD) najteže. Stručnjaci su rekli da su napadi viđeni kod nekih pacijenata koji nisu mogli dobiti medicinsku pomoć u okviru mjera izbijanja koronavirusa.\nUniverzitet Üsküdar NPİSTANBUL Specijalista za psihijatriju u bolnici za mozak vanr. Dr. Nermin Gündüz je naglasio da se zajedno s pandemijskim procesom povećala raznolikost mentalnih poremećaja i težina poremećaja kod postojećih pacijenata.\nOzbiljno se povećao broj mentalnih bolesti\nNavodeći da smo u procesu koji nismo uspjeli spriječiti od marta i ne znamo koliko će se to nastaviti i što je još važnije, psihijatar izv. Prof. Dr. Nermin Gündüz je rekao, "Od početka pandemije vidjeli smo značajan porast raznolikosti naših pacijenata ili onih koji su imali novu mentalnu bolest u prvoj epizodi."\nPodsjetivši da su u razdoblju pandemije uvedena neka ograničenja za dosezanje bolnica, izv. Prof. Dr. Nermin Gündüz je rekao: „Pacijenti se ne primaju bez zakazanih termina u državnim bolnicama. Ovo je bio postupak koji je pacijentima otežavao kontakt s liječnikom i zakazivanje sastanka. Zapravo je ova aplikacija imala vrlo logičan razlog. Osnovni razlog bio je spriječiti da se ova epidemija poveća tijekom pandemijskog razdoblja, a pacijenti ne dolaze u bolničko okruženje, osim ako to nije potrebno, i na taj način sprečava daljnji rast epidemije.Ovu praksu Ministarstva zdravlja preporučila je i Svjetska zdravstvena organizacija.\nNapadi su započeli jer nisu mogli dobiti medicinsku pomoć\nNapominjući da grupa pacijenata s mentalnom retardacijom i mentalnom retardacijom teško može doći do ljekara tokom perioda pandemije, izv. Prof. Dr. Nermin Gündüz je rekao: „Ti su pacijenti bili grupa koja je imala poteškoća u dobijanju odgovarajućih medicinskih usluga u drugim oblastima zdravstvenog sistema, osim psihijatrije. Stoga je ova situacija negativno utjecala na posebno shizofreniju, skupinu psihotičnih poremećaja, skupine bipolarnih poremećaja, skupine s mentalnim poremećajima i poremećajima ponašanja, kao i skupine pacijenata koje neprestano pratimo zbog demencije. Kada grupe pacijenata ne mogu doći do svojih ljekara i shodno tome odgovarajućeg recepta, kada ne mogu dobiti lijekove, počinju napadati jer imaju biopsihosocijalne poremećaje. Međutim, kako je broj postojećih psihijatrijskih službi, poliklinika i ljekara značajno smanjen, ti ljudi nisu mogli dobiti potrebnu odgovarajuću medicinsku pomoć i pojavili su se ozbiljni zdravstveni problemi “.\nPovećao se broj pacijenata sa napadima panike\nNavodeći da nije poznato koliko će se dugo trajati proces pandemije, izv. Prof. Dr. Primjećujući da ova situacija povećava anksioznost i anksiozne poremećaje, Nermin Gündüz je rekao:\n„Stoga ova nesigurnost čini ljude sklonima anksioznosti i anksioznim poremećajima. Jer ljudski um uvijek želi pronaći odgovor na pitanje, a mozak ne tolerira neizvjesnost. Želi da sve bude sigurno i ne želi brinuti o budućnosti u tom određenom okviru, želi planirati. U ovom procesu, za koji znamo da se nesigurnost nastavlja, zabilježili smo ozbiljan porast anksioznih poremećaja. Na prvom mjestu je ozbiljan porast broja pacijenata koji su imali napade panike. Konkretno, imamo grupu pacijenata koji napreduju s pogoršanjem mentalnog zdravlja poput šizofrenije. Ovi pacijenti imaju zablude zbog kojih prihvaćaju nenormalne događaje kao da su se dogodili i drže se stvarnosti toga 100 posto. Takođe smo vidjeli situacije o Covid-19 u njegovim zabludama. Postoje i grupe pacijenata koji tvrde da su pronalazači i pronašli su vakcinu za koronavirus i imaju vizuelne halucinacije povezane sa Covid-19. U tom smislu, odraz traumatičnog procesa na psihopatologiju bio je važan za ljekare. "\nNesanica pokreće bipolarni poremećaj\nNapominjući da nesanica izaziva nelagodu kod bipolarnih pacijenata, izv. Prof. Dr. Nermin Gündüz rekao je, „U vrijeme kada su davane prve izjave, svi su bili u žestokoj panici i Ministarstvo zdravlja je izjave davalo uglavnom kasno navečer. Nažalost, vidjeli smo da su naši pacijenti koji su čekali do kasno, posebno redovito povećavajući broj slučajeva i koji nisu mogli spavati zbog tjeskobe, imali napade. Svjedoci smo da su pojačani pogledi pacijenata na depresiju na svijet poput "Ja sam loš, prošlost je loša, život je loš nakon ovoga, okoliš je loš", a misli da će u sljedećem periodu sve biti negativno, pojačane su.\nPovećan broj slučajeva samoubistava\nKonstatujući da je u ovom periodu došlo do porasta slučajeva samoubistava u našoj zemlji, Gündüz je rekao: „Nažalost, bilo je slučajeva samoubistava u razmišljanju, planiranju i realizaciji. Zapravo, na početku procesa pandemije imali smo pacijenta koji je zahvaćen virusom i počinio samoubistvo misleći da se neće oporaviti, a nažalost, izgubio je život. "\nZabilježen je porast OCD poremećaja\nIzrazivši da je ovaj period donio ekonomske poteškoće, Gündüz je nastavio svoje riječi kako slijedi:\n„Previše je pacijenata ostalo bez posla zbog ograničenja i ekonomskih mjera. Imali smo pacijente koji su patili od depresije zbog gubitka posla, čija je depresija bila pokrenuta, pa čak i skupine pacijenata koji su imali suicidalne misli. Imali smo i intervencije na ovim pacijentima. Kao liječnici, znali smo da će se i OCD povećati u ovom procesu, i to se dogodilo. Redoslijed pandemije, odnosno svi koji peru ruke i paze na higijenu, učinili su da se jedan od naših pacijenata s OCD osjeća dobro. Jer u svijetu o kojem sanjaju svi peru ruke, svi paze na higijenu. Kako se ova situacija dogodila tijekom procesa pandemije, počela je ne doživljavati toliko problema kao prije. Zabilježili smo značajan porast opsesivno-kompulzivnog poremećaja općenito, posebno kod pacijenata sa zabludama o čišćenju. Kada su pacijenti s pritužbama na dermotitis koji su tek započeli tijekom procesa pandemije, s upornim ranama, svrbežom i suhoćom kože zbog previše pranja ruku i pranjem ruku do laktova, upućeni k nama iz ambulante za kožu i kada smo proveli detaljan pregled, ustanovili smo da je došlo do povećanja u grupi s brigom za čišćenje.\nVozila javnog prevoza dezinficirana protiv epidemioloških bolesti u Diyarbakır-u\nVozila javnog prevoza dezinficirana protiv epidemioloških bolesti u Adani\nAutobusi TBB dezinficirani protiv epidemioloških bolesti\nAutobusi u Çorlu dezinficiraju se protiv epidemioloških bolesti\nUmut Oran, zemljotres otpornost zgrada na stolu položen na stol\nNačelnik istanbulske metropolitanske opštine Kadir Topbaş, 55% budžeta IMM-a…\nRadovi na pripremi asfalta u Diyarbakıru\nDrveni pragovi su prskanje bolesti.\nDrveni pragovi šire bolest\nIzbijanje bolesti kod turskih radnika u izgradnji željeznica u Etiopiji\nPotpuno novi životni prostor rođen je u potoku Peynircioğlu i oko njega\nOtvoren centar za proizvodnju energije Silivri Seymen\nZaključen konkurs za glavni projekat centra za transfer u arhitektonskom projektu\nPosljednji tunel otvoren u metro liniji Ümraniye Ataşehir Göztepe\nTrajektna luka Passport ulazi u amandman\nPojavila se džamija Bursa Ulu, u rednim gostionicama


–1815 – U Takovu, pod vođstvom Miloša Obrenovića, počeo je Drugi srpski ustanak protiv turske vlasti. Ustanak je okončan sporazumom kojim je Srbija dobila samoupravu. Miloš Obrenović kasnije se izborio za položaj autonomne kneževine i naslednog kneza.\n–1731 – Umro je engleski pisac Danijel Defo (Daniel Defoe), autor romana “Robinson Kruso”.\n1792 – Francuski kapetan Klod Žozef Ruže de Lil (Claude-Joseph Rouget, Lisle) komponovao je “Marseljezu”, koja je kasnije postala himna Francuske.\n1833 – Rođen je crnogorski vojvoda i pisac Marko Miljanov Popović koji se istakao u borbi protiv Turaka. Naučio je da čita i piše u 50-toj godini kada se povukao iz javnog života zbog neslaganja sa politikom knjaza Nikole I Petrovića Njegoša (“Primjeri čojstva i junaštva”, “Pleme Kuči u narodnoj priči i pjesmi”, “Život i običaji Arbanasa”).\n1856 – Rođen je francuski maršal Filip Peten (Philippe Petain), heroj iz Prvog svetskog rata nakon pobede nad Nemcima kod Verdena. U Drugom svetskom ratu sarađivao je sa nacističkom Nemačkom i bio na čelu kvislinške vlade u Višiju.\n–1934 – Rođena je američka filmska glumica Širli Meklejn (Shirley MacLaine). Proslavila se filmovima “Nevolje sa Harijem”, “Apartman”, “Slatka Irma”, “Artisti i modeli” i “Vreme nežnosti”, za koji je dobila Oskara.\n1986 – Umrla je Volis Simpson (Wallis), koja je udajom za britanskog kralja Edvarda VIII (Edward) postala vojvotkinja od Vindzora. Ne želeći da se odrekne braka sa Amerikankom, već jednom razvedenom i neplemićkog porekla, kralj je bio prinuđen da 1936. abdicira.\n1987 – Slobodan Milošević, tadašnji predsednik Predsedništva Saveza komunista Srbije, posetio je Kosovo Polje i dao podršku Srbima sa Kosova koji su se žalili na sve agresivniji nacionalizam kosovskih Albanaca. Ta podrška, simbolično izražena rečenicom “Niko ne sme da vas bije”, označila je početak srpskog populističkog talasa na čijem će čelu u narednih 13 godina biti Slobodan Milošević.\n1991 – Vlada Južne Afrike je saopštila da je postigla dogovor s Afričkim nacionalnim kongresom (ANC) Nelsona Mandele da do 30. aprila 1991. oslobodi sve političke zatvorenike.\n1996 – U Pekingu, predsednici Rusije i Kine Boris Jeljcin i Džijang Cemin (Jiang Zemin) dogovorili su se o novim odnosima dve zemlje.\n2002 – U svom domu u Njujorku umro je fizičar i profesor u penziji Masačusetskog instituta za tehnologiju (MIT) Viktor F. Vajskopf (Victor Weisskopf) koji je iz Beča došao u Ameriku 1937. i kasnije bio jedan od pronalazača atomske bombe, a potom zagovornik kontrole nuklearnog oružja.\n2005 – Novi poglavar Rimokatoličke crkve, papa Benedikt XVI inaugurisan na svečanoj misi na Trgu Svetog Petra gde se okupilo oko 500.000 vernika.\n2006 – Poginule su 32 osobe, a 70 je ranjeno u tri skoro istovremene eksplozije u egipatskom letovalištu Dahab, na Sinajskom poluostrvu. To je treći težak teroristički napad na Sinaju u poslednjih godinu i po dana.\n2009 – Najveći američki proizvođač automobila Dženeral motors najavio je privremeno zatvaranje 13 fabrika u SAD i Meksiku, što bez posla ostavlja 26.000 radnika. Ovaj proizvođač automobila je opstao zahvaljujući 13,4 milijardi dolara državnog zajma i obavezi da sreže dugove, smanji troškove rada i reorganizuje se, kako ne bi otišao u bankrotstvo.\n2011 – Duhovni vođa hinduizma Satja Sai Baba (Sathya), preminuo je u 86 godini u Indiji. Sai baba je u Indiji tretiran kao božanstvo, a imao je brojne sledbenike u više od 126 zemalja sveta.\n2013 – U urušavanju nelegalno izgrađene osmospratnice u predgrađu Dake, glavnog grada Bangladeša, u kojoj je radilo oko 3.000 radnika u nekoliko radionica tekstila, poginulo je 1.126 tekstilnih radnika.\n2013 – Predsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je za RTV Bosne i Hercegovine da mu je žao zbog svih zločina koji su počinili Srbi iz Srbije nad Bošnjacima tokom rata i da će otići u Srebrenicu.\n2016 – Na vanrednim parlamentarnim izborima u Srbiji lista okupljena oko Srpske napredne stranke osvojila je 48,25 odsto glasova. U novi saziv parlamenta ušlo je još 11 lista.\n2016 – U Austriji je održan prvi krug predsedničkih izbora, a Van der Belen je izabran za 13 predsednika Druge republike tek 4. decembra usled ponavljanja drugog kruga glasanja.♦\nAerodrom Batajnica: Obeležen Dan Vojske Srbije\nMuzika: Dead Can Dance u Beograd 28. juna!


Jagger jakna JG6110 • Jagger Brand\nPrepoznatljiv Jagger kroj koji odgovara svakom tipu telesne građe. Uz ovaj model jakne ostavićete utisak gde god se pojavite. Poručite u našem online shop-u. Besplatna dostava na teritoriji cele Srbije.\nSastav: 60% akril, 30% viskoza, 10% vuna | Kolekcija: FW 2016/2017


NB „Radosav Ljumović“ – Poetsko-muzički recital „ODAVDE JE PRVA ISKRA ŚEKLA“ – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusNB „Radosav Ljumović“ – Poetsko-muzički recital „ODAVDE JE PRVA ISKRA ŚEKLA“\nPodgoričkog kulturnog ljeta 2016\nDanu crnogorske državnosti i ustanka protiv fašizma\nODAVDE JE PRVA ISKRA ŚEKLA\nSanja VUJISIĆ, dramska umjetnica i\nFilip ĐURETIĆ, dramski umjetnik\nSrđan BULATOVIĆ, gitara i\nPlato ispred Biblioteke, Njegoševa 22,\nčetvrtak, 7. jula 2016. godine, u 21h\ndan crnogorske državnosti\npoetsko muzički recital "odavde je prva iskra śekla"\nNarodna biblioteka „Radosav Ljumović“ Podgorica povodom objavljivanja Latice – malog zbornika mladih literata Narodne biblioteke „Radosav Ljumović“ br. 2, organizuje VEČE MLADIH LITERATA NARODNE BIBLIOTEKE „RADOSAV LJUMOVIĆ“ Učestvuju: […]


NBS: Izvoz kompjuterskih usluga veći za 40 odsto | Nova Ekonomija\nAko negde u svetu, na androidu gledate video-klip, znajte, softverska podrška za to urađena je u Srbiji. Smislili smo i plaćanje preko Vajbera, a srpska pamet zaslužna je i što Kolorado ima jedinstveno elektronsko glasanje. Ogromno tržište i zaradu donosi srpska igrica Top eleven koju u svakom trenutku u svetu igra 150 miliona ljudi. IT izvoz rapidno raste.\n"Izvoze se kompjuterski programi i mobilne aplikacije, recimo da se u Srbiji razvijaju timovi u kojima su programeri, dizajneri, marketing stručnjaci i drugi koji kreiraju kompjuterske programe koje ljudi širom sveta koriste", kaže Zoja Kukuć iz Inicijative Digitalna Srbija.\nDirektor Kancelarije za inovacione tehnologije i elektronsku prijavu Mihailo Jovanović kaže da već sad možemo da procenimo, za ovu godinu da ćemo imati izvoz koji će prevazići milijardu i 200 miliona što je stopa rasta od skoro 30 odsto.\n"Ovde bih istakao blok čejn tehologiju koja se sve više primenjuje u svetu. Podaci pokazuju da smo po broju i po kvalitetu programera u ovom segmentu rame uz rame sa drugim zemljama", kaže direktor Kancelarije za inovacione tehnologije i elektronsku upravu Mihailo Jovanović.\nCentar za digitalnu transformaciju Privredne komore Srbije povezuje mala i srednja preduzeća sa IT stručnjacima, jer prognozira da će u digitalizaciju morati da zakorače svi od pekara do industrijskih giganata. Potrebno je i da u našu korist planiramo taj sektor.\n"Komora pokušava da ne budemo samo mesto na kome ćemo za nekog proizvoditi kodove, ili programirati za nekog rešenje koje se nalazi u Irskoj ili u Americi ili u Moskvi ili bilo gde. Već kako da napravimo naša rešenja, naše proizvode kompletirane koji onda imaju mnogo veću vrednost", ističe Čadež.\nZa pet godina u Srbiji se utrostručio broj IT kompanija. Imamo svega 45 hiljada IT stručnjaka. Država veruje da će uvođenjem informatike u osnovnu školu, obukama i većim brojem studenata uhvatiti korak sa potrebama i svetom.


Povećana izgradnja stanova\nBEOGRAD - Prema broju izdatih dozvola, u decembru je prijavljena izgradnja 795 stanova, što je više za 49,4 odsto, nego u decembru 2013. godine, pokazuju podaci Republičkog zavod za statistiku.\nPrijavljeni stanovi su prosečne površine 68,2 kvadratna metra. Od ukupnog broja stanova u novim stambenim zgradama, 14,5 odsto biće građeno u zgradama s jednim stanom, sa prosečnom površinom 109,4 kvadrata, a 81,4 odsto u zgradama s tri stana i više stanova, i njihova prosečna površina biće znatno manja i iznosiće 57,6 kvadrata.\nU decembru su ukupno izdate 664 građevinske dozvole, što je za 5,7 odsto više nego godinu dana ranije. Indeks predviđene vrednosti radova u decembru je veći za 131,2 odsto u odnosu na decembar 2013.godine.\nDatum: 23.02.2015 Izvor: Tanjug


“Inzkov zakon van snage stavlja entitetski, pucanj u prazno NSRS” – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/“Inzkov zakon van snage stavlja entitetski, pucanj u prazno NSRS”\nNedim Ademović, advokat i ekspert za Ustavno pravo BiH, pojasnio je za N1 da ‘Inzkov zakon’ derogira sve entitetske koji su u suprotnosti sa državnim zakonima.\nAdemović je pokušaj NSRS da van snage stavi Inzkove izmjene Krivičnog zakona BiH ocijenio kao ‘pucanj u prazno’ i ‘ćorak’ koji je u suprotnosti sa Dejtonom i Ustavom BiH.\nAdemović je izjavio da ‘Iznkov zakon’ važi na teritoriji cijele BiH, bez obzira na dešavanja u Republici Srpskoj.\n“Prema Dejtonu on (visoki predstavnik) zamjenjuje državne institucije kada one ne rade svoj posao. Ovaj zakon je trebala usvojiti Parlamentarna skupština BiH. Inzko je upozoravao na to. Visoki predstavnik je nametnuo zakon, to je faktički državni zakon koji se primjenjuje na teritoriji cijele BiH”, naveo je.\nNSRS je donijela dva zakona u međuvremenu. Jednim se pokušava staviti Inzkov zakon van snage, dok drugim se zabranjuje vrijeđanje Republike Srpske kao teritorije i naroda koji u njoj žive. Ademović je pojasnio šta to znači.\n“Ovaj prvi, pokušaj derogiranja Inzkovog, je pucanj u prazno. Ustav BiH jasno nalaže da državni zakoni derogiraju sve entitetske koji su u suprotnosti sa državnim. Nijedan entitet ne može donijeti zakonski propis koji je u sukobu sa državnim”, poručio je Ademović.\n“Kod sukobljavanja državnog i zakona NSRS, to je igra makaza i papira. Državni stavlja van snage entitetski. To je ćorak. U suprotnosti je sa Dejtonom i Ustavom BiH”, izjavio je Ademović.\nOcijenio je kako bi zbog ‘pravne higijene’ bilo dobro da se pokrene postupak ocjene njegove ustavnosti, jer NSRS sigurno neće prihvatiti to da je taj zakon neustavan, pa bi Ustavni sud BiH trebao donijeti jednu odluku da se on proglasni neustavnim. Njegovo iuvjerenje je da će se to desiti.\nŠto se tiče drugog zakona, kojim se zabranjuje da se RS vrijeđa, kao i drugi narodi u RS – je u nadležnosti NSRS i ne vidi ništa sporno u njemu.\n“Ne smatram da niti jedan narod može biti genocidan, to nam je poručio i visoki predstavnik, da nije usmjeren ni protiv jednog naroda, entiteta, nego protiv ljudi koji hoće da veličaju ratne zločince i one koji su učestvovali u genocidu”, rekao je Ademović.\n“Kvalifikacije naroda ne mogu da prihvatim, i mislim da RS ima pravo da iz javnog prostora izbaci takav rječnik. I Inzkov zakon ima za cilj da se spriječi veličanje zla u javnosti i da gura u prvi plan ono što cijeli svijet osuđuje”, pojasnio je advokat Ademović.\nMišljenja je da ‘Inzkov zakon’ nije štetan, i da bi ga građani trebali prepoznati – jer štiti sve narode, pa i srpski koji je dao veliku žrtvu tokom II svjetskog rata.\nOno što je bitno, prema njegovom mišljenju, sada je probuđena svijest kod ljudi da se takva ponašanja negiranja genocida i ratnih zločina mogu kažnjavati i procesuirati. Također, ističe da ovo nije nikakav novitet u pravnom sistemu, te da ima mnogo komparativnih mjera iz Evrope – iz kojih bi domaći tužioci i sudije trebali da uče kako bi se ‘Inzkov zakon’ u potpunosti provodio na teritoriji cijele BiH.\nAdemović je dodao kako su izmjene Krivičnog zakona BiH korisne za državu i društvo, jer mogu utjecati na formiranje pravnog mira u BiH, budući da se ratni zločinci jako često koriste u političke svrhe.\n“Tu je malo ideologije, a mnogo materijalnog interesa i zato se to radi”, izjavio je gost N1.\nSiguran je da će međunarodna zajednica stati iza provođenja ovog zakona.\n“Iznaći će način da se izvrši pritisak, političkim, diplomatskim i finansijskim sankcijama. To međunarodna zajednica u par poteza može da uradi”, zaključio je Ademović za N1\n“Ostao sam bez porodice, podrške i najbližijih” - Tužna ispovest mladića iz Trstenika


SEVERNA MAKEDONIJA zvanično postala 30. članica NATO | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.03.2020. • 19:33 Srbija Danas/Agencije\nNATO saveznice potpisale su porotkol o pristupanju Severne Makedonije u februaru 2019, nakon čega je svih 29 nacionalnih parlamenta glasalo da se ratifikuje članstvo te zemlje.\nSeverna Makedonija danas je i zvanično postala 30. članica NATO, nakon što je u američkom Stejt departmentu deponovala instrumente o pristupanju, saopštila je Severnoatlantska alijansa.\n"KO PREŽIVI, NAJ*BAĆE!" Vedrana Rudan UZDRMALA CEO REGION zbog korone\nTRAGEDIJA U HRVATSKOJ: Zidar sanirao štetu od zemljotresa na zgradi, pa pao sa 12 metara\n- Severna Makedonija sada je deo NATO porodice od 30 nacija i skoro milijardu ljudi. To je porodica zasnovana na ubeđenju da smo, bez obzira na izazove sa kojima se suočavamo, jači i bezbedniji zajedno - kazao je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nSeverna Makedonija dugoročno doprinosi našoj evroatlanstkoj bezbednosti, uključujući misije pod vođstvom NATO u Avganistanu i na Kosovu, navodi se u saopštenju Alijanse.\nCeremonija podizanja zastave Severne Makedonije ispred sedišta NATO biće održana 30. marta, uz prisustvo generalnog sekretara Stoltenberga, predsedavajućeg Vojnog komiteta Alijanse maršala Stjuarta Piča i šefa makedonske delegacije Zorana Todorova.\nZastava Severne Makedonije biće istovremeno podignuta u komandnom centru savezničkih snaga u Monsu u Belgiji i u Norfolku u SAD.\nSASTANAK U PALATI REPUBLIKE: Vanredno stanje omogućava efikasnije suočavanje sa zdravstvenim i epidemiološkim izazovima\nTUČA ZBOG VREĆE BRAŠNA: Šokantan snimak ispred supermarketa (VIDEO)\nDODIK NAJAVIO OŠTRE MERE: RS mora sprečiti italijanski scenario\nRAZBOJNIŠTVO ZA VREME POLICIJSKOG ČASA: Lopovi pokušali opljačkati benzinsku pumpu\nSeverna Makedonija NATO Jens Stoltenberg


SMRTONOSNI UJED PČELE U ČOKEŠINI , ŽAOKA U VRATU KOŠTALA ŽIVOTA MILENKA RADANOVIĆA\nSad kad su u jeku radovi u njivama , poljima , šumama , u prirodi , čovek se susreće i sa opasnošću od insekata . Pored zmija , krpelja , komaraca , sve su učestaliji ubodi pčela , osa , stršljenja …\nVeć nedelju dana ne stišavaju se reakcije oko smrti domaćina iz Čokešine Milenka Radanovića , zvanog Šilja … Ništa nije slutilo da će jedan naizgled bezazlen insekt koštati glave ovog mladog , čestitog i porodičnog čoveka . U Čokešini muk i neverica . Milenko Radanović krenuo je u polje , na brdo Džajevac , podno planine Cer u Mačvi i ne sluteći da mu je to poslednji dan u životu . Ginuli su ljudi u njivama sa traktorima , podletali pod kombajne , padala drva preko automobila u šumama , ali ovakvu smrt niko nije mogao ni pretpostaviti . Očevici vele da je pčela ujela Milenka za glavnu arteriju na vratu , za žilu i da se sve odvijalo u sekundama , za nekoliko sekundi počeo je da se češe , za dva minuta već je pao u komu , za 40 minuta izumro . Stručniji ljudi kažu da se u blizini nalazio i tim lekara sa VMA spasa ne bi bilo. Ovaj smrtonosni ujed pčele , od kog mnogo ljudi premine zbog jake alergije , ovaj žalac smrti može da čoveka snađe kad to najmanje očekuje . Milenko je rođen 31. maja . 1974 . godine , a od žaoke smrti , odnosno ujeda pcele , preminuo 2.. juna 2018 . godine . Iza njega ostala je supruga i 19. godišnji sin . Selo još uvek u neverici. Najstariji brat od njih tri brata Marinko Radanović, naš ugledni školovani harmonikaš , nije stigao na sahranu jer se u trenutku tragedije zatekao u iostranstvu . Ali , želi da poruči svima , posle ove tragedije koja ih je obukla u crno , da ljudi vode računa , da samo jedan ubod insekta može značiti smrt i da bi o tome trebalo povesti racuna i decu malo više edukovati , da shvate da ni insekti nisu ni bezazleni , ni bezopasni ….\nPrenosimo potresne reči brata Marinka , koji je u Čokešinu , došao tek nakon sahrane :- Siki moj, brate moj rođeni,izvini,i ne zameri što te ne mogu videti poslednji put u životu.. Počivaj u miru,i nek ti Bog da raj i mir nebeski…\nZabeležila : Slavica Jovanović novinar i književnik\nPreminuli Milenko Radanović\nRusija razmatra da se uključi u mehanizam EU za transakcije s Iranom kojim se zaobilaze sankcije SAD\nRusija razmatra mogućnost da se uključi u evropski mehanizam za obračunske transakcije s Iranom, koji zaobilazi američke sankcije, saopštio je stalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov.\nUpsss: „Gugl mapa“ otkrila lansirne pozicije raketa „Patriot“ na Tajvanu\nRT: Vojni avioni SAD-a sa humanitarnom pomoći kreću prema Venecueli nakon novih sankcija\nRT: Maduro želi vojsku na granicu sa Kolumbijom zbog „provokacija“ SAD


Posećenost iznad proseka! - MladenovacInfo.rs - Informacije, Vesti, Reportaže\nPosećenost iznad proseka!\nTokom juna 2018. sajt Mladenovac Info beleži više od 65 hiljada poseta\nObjavljeno: 29.06.2018. \_\_ Vesti \_\_ 0 komentara\nIako jun još uvek nije završen, statistika saobraćaja na sajtu Mladenovac Info u ovom mesecu već beleži izuzetne rezultate! Tako je zabeleženo da je ovaj mladenovački portal od 1. do 28. juna imao 65.173 posete što će se naknadno uvećati do kraja meseca. Tom prilikom je 97.966 puta pročitano nešto od objavljenog na sajtu, a sajt je posećen sa 43.182 različite IP adrese, odnosno, može se smatrati da je toliko različitih ljudi posetilo portal Mladenovac Info. Prosečno, sajt je posećivan 2.327 puta dnevno, a maksimalna posećenost koja je zabeležena 15. juna je iznosila 21.511 poseta. Prema podacima svetski poznatog sajta za analizu saobraćaja na internet portalima Webalizer, portal Mladenovac Info je najviše čitan u periodu od 13 do 17h. Inače, prosečna mesečna posećenost sajta koja se beleži unazad više od godinu dana iznosi oko 50.000.\nPet najčitanijih tekstova koji su u junu objavljeni na sajtu Mladenovac Info su bili Vest o nestanku Anđele Dragović, zatim izveštaj o blokadi puta kod Stanojevca zbog cene goriva, a kao treći najčitaniji, tekst o udesu kamiona i autobusa u Vlaškom polju. Sledi jedna od servisnih informacija o planiranom isključenju struje zbog remonta i kao peta, priča o dvojici meštana Kovačevca koji su samounicijativno uredili autobusko stajalište u toj mesnoj zajednici.\nO poverenju koje kod čitalaca uživa portal Mladenovac Info i njegovoj respektabilnosti i pouzdanosti informacija koje objavljuje ne govori samo zavidna statistika već i činjenica da informacije sa sajta uz puno poverenje prenose i drugi srpski mediji, pre svih jedna od najcenjenijih tv i internet medijskih kuća u struci, N1 Srbija ali i najčitaniji srpski portal Blic, kao i brojni drugi mediji.\nPodsetimo, sajt Mladenovac Info je zvanično počeo sa radom 27. januara 2015. godine i za tri i po godine postao je medij koji uživa veliko poštovanje čitalaca koji ga zahvaljujući ogromnoj čitanosti, statistički smeštaju na lidersku poziciju u informisanju kada je GO Mladenovac u pitanju. Vesti sa sajta se mogu pratiti i preko redovno ažuriranih zvaničnih Facebook i Twitter naloga!


Month: June 2019 - GLAS OPOVA\n/ Opovo, 28. jun 2019;\nokviru konkursa sufinansiranja razvoja saobraćaja i putne infrastrukture koji\nsprovodi Pokrajinski sekretarijat za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj, Opština\nOpovo je realizovala projekat postavljanja brzinskih displeja u Sefkerinu i\nprošle nedelje, montirana su tri brzinska displeja u zonama škola – jedan u Opovu\ni dva u Sefkerinu, a lokacije su obišli predsednik opštine dr Zoran Tasić i pokrajinski\nposlanik Predrag Ginculj.\nje još jedan projekat koji se sprovodi, pre svega u oblasti bezbednosti\nsaobraćaja, brzinski displejevi su postavljeni u zonama škola i potrudićemo se\nda u narednom periodu nastavimo sa ovakvim i sličnim aktivnostima“, izjavio je\novim povodom predsednik opštine.\nprojekta iznosi oko milion dinara, a pored sufinansirajućih pokrajinskih sredstava\nza projekat su izdvojena i sredstva iz opštinskog budžeta.\n30. jun 2019;\nopovačkom Hotelu „Stari Banat“ održan je 11. kamp rukometnih delegata\nRukometnog saveza Srbije na kojem je predsedavao direktor kampa dr Vojislav\nAndrić, inače nekadašnji savezni ministar sporta (2000 – 2001) i savezni\nsekretar za sport i omladinu (2001 – 2003).\ntrodnevnog kampa (28 – 30. jun) na kojem je učestvovalo 52 rukometna delegata\niz cele Srbije održana je sednica Upravnog odbora Zajednice delegata Rukometnog\nsaveza Srbije, urađena je analiza rada rukometnih delegata, analiza delegiranja\nu prehodnoj sezoni i razmatranje akata, odnosno priprema za narednu sezonu. Održano\nje niz edukativnih predavanja delegata članova EHF (Evropske rukometne federacije)\nsa akcentom na mogućnost primene u domaćoj ligi, kao i redovna Skupština Zajednice\nsmo veoma uspešan rad tokom ova tri dana i izuzetno smo zadovoljni uslovima i\nokruženju za rad u Opovu i Hotelu „Stari Banat“. Usluga i smeštaj su bili na\nnivou, a iskoristili smo priliku da između radnih sednica, organizujemo izlet i\nposetimo „Baranda film studio“ gde nam je domaćin bio direktor studija Goran\nBjelogrlić“, izjavio je za Glas Opova predsednik Zajednice delegata Rukometnog\nsaveza Srbije Zoran Černoh iz Pančeva, čijom inicijativom je ovaj kamp održan u\nOD PONEDELJKA SNIŽENJE CENA\nU butiku PETAR I TINA (Borisa Kidriča 14, Opovo) od ponedeljka 1. jula do 15. jula sniženje cena od 20 posto za kompletan asortiman, DOĐITE I IZABERITE!\nSOLIIDNI REZULTATI ALI OVOG PUTA BEZ MEDALJA\nOpovo, 30. jun\nProteklog vikenda je u Novom Sadu\nodržano Prvenstvo Vojvodine za mlađe pionire. Za opovački Spartak klub\nnastupili su Luka Stojanović u trci na 800m i zauzeo 4. mesto (2:54,27), u\nbacanju vorteksa Dimitrije Ivanovski je bio peti (39,00m), Andrea Stajin u trci\nna 600m je zauzela 13 mesto (2:02,59), a Kristina Gasenberger 16. mesto (2:15,10).\nIva Krivokuća je nastupila u disciplini 60m i bila četvrta u grupi (9,32), dok\nje Anja Aćimov nastupila u disciplini 300m osvojivši 14 mesto (57,44).\n“Ovo je bilo jedno veliko iskustvo\nza naše atletičare, nekima je ovo bilo prvo takmičenje na stadionu i u\nbudućnosti se od njih mogu očekivati odlični rezultati” izjavio je trener\nSpartaka Nemanja Stojanović.\n28. jun 2019;\nudruženja Aktiv žena Opštine Opovo proslavile su na Vidovdan svoj šesti\nrođendan. Tek šesti, mada neformalno postoje i rade već dve decenije, ali ovaj\ndatum i rođendan su izabrale na dan kada su se 2013. godine zvanično\nregistrovale u APR-u.\nAktiva Zorica Ugrinov pozdravila je goste, predsednika opštine dr Zorana\nTasića, direktorku Kulturnog centra Opovo Katarinu Nikolić Ralić, predstavnice ženskih\nudruženja iz Sakula i Sefkerina, kao i brojnih udruženja iz regiona sa kojima\nblisko sarađuju. Posebno se osvrnula na podršku koju dobijaju od strane lokalne\nsamouprave istakavši odličnu saradnju i sa Opštinom Opovo i sa Kulturnim\nJavna debata o\npoložaju osoba sa invaliditetom održana je u Gradskoj kući u Zrenjaninu u okviru projekta „Ostvarivanje ljudskih prava na socijalnu inkluziju i jednake mogućnosti\nza povratak dostojanstva osoba sa invaliditetom“ („Achieving\nhuman rights for social inclusion and equal opportunities to regain dignity of\npersons with disabilities”) koji finansira Evropska unija u okviru\nprograma European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR). Projekat je\nnamenjen podršci i unapređenju prava osoba sa invaliditetom i udruženja koje ih\nDogađaju su prisustvovalisvi partneri na projektu,\nnosilac projekta Udruženje\n„Siguran život“ iz Opova i četiri partnerske\norganizacije koje zastupaju prava osoba sa invaliditetom: Udruženje paraplegičara\ni kvadriplegičara Opovo, Baranda, Socijalno-humanitarno udruženje paraplegičara\n„PARAKVAD VŠ“, Vršac, Udruženje paraplegičara\nBanata, Zrenjanin i Udruženje paraplegičara i kvadriplegičara južnog Banata, Pančevo. Debati su takođe prisustvovali: predstavnik\nk lokalne samouprave, zamenik gradonačelnika grada Zrenjanina, gospodin Saša Santovac;\npredstavnik Vlade Vojvodine, zamenik Pokrajinskog\nsekretara za sport i omladinu, gospodin Ljubomir Stanisavljev; predstavnici Centra za socijalni rad, Crvenog krsta,\nTurističke organizacije Zrenjanina, medija, udruženja osoba sa invaliditetom i građanstvo.\nMenadžerka projekta, Ana Rajković, je otvarajući\nskup, dala kratak prikaz projekta i dosada urađenog u okviru projekta. Domaćin skupa,\nNenad Krbavac, koordinator za Zrenjanin ispred partnerske organizacije, predstavio\nje dosadašnje zaključke u vezi sa poteškoćama sa kojima se osobe sa invaliditetom\nsusreću a koje su nadležnost lokalne samouprave dok je predstavnik partnerske organizacije\niz Vršca, Dragan Vitorović, koordinator projekta, izneo značajna postignuća grada\nVršca u ovom domenu socijalne zaštite i podrške ranjivim grupama u okviru lokalne\nDebata je protekla u otvorenoj diskusiji u okviru\nkoje su otvorene mnoge teme i dogovoreni određeni budući koraci od\nkojih je najznačajnija pokretanje\nincijative za osnivanje kancelarije za osobe sa invaliditetom u okviru Grada Zrenjanina.\nU kancelariji bi bila zaposlena osoba/e sa invaliditetom, za koje ne važi zabrana\nzapošljavanja u javnom sektoru. Incijativu će podneti Udruženje\nparaplegičara Banata po uzoru na udruženje iz Vršca. Predstavnik lokalne samouprave\nse pozitivno izjasnio o ovom predlogu.\nUčesnici debate bili su i\npredstavnici lokalne samouprave, Kancelarije za osobe sa invaliditetom Vršac,\nCentra za socijalni rad, Specijalne bolnice za psihijatrijske bolesti “Dr\nSlavoljub Bakalović” Vršac, Nacionalna služba za zapošljavanje filijala Vršac,\nDom Zdravlja Vršac, Osnovna škole, mediji, udruženja osoba sa invaliditetom i\nNa skupu su istaknuta značajna\npostignuća grada Vršca u ovom domenu socijalne zaštite i podrške ranjivim\ngrupama u okviru lokalne zajednice.\ntradicionalnom Vidovdanskom derbiju koji traje već više decenija u opovačkom naselju\nKertiz, nakon dužeg vremena Omladinci su trijumfovali u susretu sa Veteranima i\nto ubedljivo rezultatom 3:0.\nje počela kako se i očekivalo, veterani su se opredelili za defanzivu i kontra\nnapade, dok su Omladinci igrali presing i napadali. Međutim, stari iskusni\nvukovi nisu dozvoljavali rivalu da stvara velike šanse i u par navrata ozbiljno\nzapretili. Ipak, u samom finišu poluvremena, jedna brza akcija, prodor po\ndesnoj strani i asistencija mlađeg Milankova pored istrčalog golmana za Vukeljića,\nkome nije bilo teško da pošalje loptu u praznu mrežu.\ndrugom poluvremenu veterani stvaraju nekoliko kolosalnih prilika ali su se\nobrukali u završnici. A kada promašite šanse sledi kazna. Savić senior pravi\nkardinalnu grešku u poslednjoj liniji, lopta dolazi do Savića juniora i ovaj\npovećava vođstvo Omladinaca na 2:0.\novom rezultatu imali su Veterani još jednu lepu priliku makar za počasni\npogodak kada je Mosić senior za Oskara odglumio penal, ali i ovog puta Veterani\nnemaju sreće jer loptu koju šalju sa bele tačke zaustavlja stativa. Do kraja\nutakmice još jedan pogodak za Omladince, a strelac je čuveni internacionalac\nCige na asistenciju mlađeg Milankova.\npredviđenu za najboljeg strelca dobio je Vukeljić (jer je postigao prvi pogodak),\nuručena mu je kutija iz koje je kada je podigao poklopac provirlo jedno malo mače.\nŠta očekivati od Kertizanaca osim fudbala i šale. Nakon utakmice usledilo je\ntreće poluvreme, a učesnike je pozdravio i predsednik opštine dr Zoran Tasić,\nkoji je prisustvovao na ovoj veseloj sportskoj manifestaciji.\nisključenja elektromreže, koja se dešavaju ili zbog sezonskih servisiranja ili\ndnevnih kvarova, a u poslednje vreme zbog posledica nevremena koji pogađaju\nnašu opštinu ali i celu Srbiju i Evropu, predsednik opštine dr Zoran Tasić je\nizdao saopštenje u kojem se posebno osvrće na problem elektromreže u Sakulama\nzbog čega posledice ima i vodosnabdevanje ovog mesta.\nopštine je istakao da ovaj problem ne stoji negde sa strane, nije zaboravljen\nkao u nekim prethodnim vremenima i da je u planu lokalne samouprave kao jedan\nod aktuelnih prioriteta. Naime, Tasić se na osnovu dogovora sa vd direktorom\nprivrednog društva Operator distributivnog društva sistema EPS Distribucije, u\nime Opštine Opovo obratio zvaničnim dopisom Elektrodistribuciji Zrenjanin sa\nmolbom za rekonstrukciju električne mreže na teritoriji Opštine Opovo, preciznije,\nu naseljenom mestu Sakule, gde se još uvek nalaze dotrajale drvene bandere,\nkoje je potrebno zameniti novim betonskim banderama u cilju obezbeđivanja\npredvideti izgradnju dve nove trafostanice u Sakulamana lokacijama ugla ulice\nZelena sa Ratarskom i uglu ulica Ratarska sa JNA.\nOpovo je u prilogu prosledila tabele sa prikazom prioriteta po ulicama i\nspecifikacijom bandera za zamenu, kao i grafički prikaz sa kopijom plana\nnavedenih lokacija za izgradnju novih trafo stanica.\nVODA U SAKULAMA ISPRAVNA ZA PIĆE\nneosnovanih glasina koje se poslednjih dana šire u Sakulama da voda za piće nakon\nnedavnog nevremna i „poplava“ nije ispravna, direktor komunalnog preduzeća\nDragan Živković ovakve navode oštro demantuje. Kako kaže u saopštenju, sistem\nvodosnabdevanja funkcioniše standardno, voda se redovno analizira i potpuno je\nispravna. Živković apeluje da se ovakve dezinformacije ne plasiraju u javnost\njer unose nepotrebnu paniku i da će, ako se ovakve dezinformacije nastave od strane\nnesavesnih pojedinaca biti prinuđeni da pokrenu pravne mere.\nODLOŽENI RADOVI, SUTRA IPAK IMA STRUJE I VODE\nOpovo, 27. jun 2019;\nna elektromreži koje je ED Pančevo planirao za sutra (petak, 28. jun), tako da\nneće biti isključenja struje i vode\nSITUACIJA SE POLAKO STABILIZUJE\n/ Baranda, 26. jun 2019;\ni čišćenjem kišnih kanala na ugroženim lokacijama u Barandi i Opovu, kao i\nprestankom padavima, došlo je do stabilizacije situacije. Voda je uglavnom\notekla ili se isušila, negde je još ima u kanalima, međutim, ostaje da se uradi\ndetaljna analiza koja bi obuhvatila plan regulacije uličnih kišnih kanala, pre\nsvega njihovo održavanje i povezivanje, kako bi voda nesmetano oticala.\nProblem je što su mnogi ulični kanali zatrpani, cevi ispod ćuprija zapušene, tako da ovakve situacije možda i ne predstavljaju veliko iznenađenje. Ništa ne vredi ako pet domaćinstava održava ulični kanal i ćuprijsku cev, ako šesto po redu nije održavano i naparvi branu. Naravno, pala je ogromna količina kiše, što i regulisana kanalska mreža ne bi mogla da prihvati ali bi posledice svakako bile značajno manje.


Izvoz mesa: Ruska rampa stvorila gubitke | Kamatica\nPočetna > vest > Izvoz mesa: Ruska rampa stvorila gubitke\nIzvoz mesa: Ruska rampa stvorila gubitke\nTekst objavljen: 27.09.2019 12:55\nNi posle četiri meseca kompanijama iz naše zemlje nije ponovo odobren izvoz u RF. U "Zlatiborcu" kažu da su sve ispravili. Problem i afrička kuga\nNajvećim srpskim kompanijama u mesnoj industriji ni posle četiri meseca od zabrane nije podignuta rampa ka tržištu Rusije! Kada su krajem maja i početkom juna, ruske veterinarske službe uvele crveno svetlo za meso i mesne proizvode firmama "Matijević", "Karneks", "Zlatiborac" i "Big Bul Fuds", zbog neusklađenih propisa i papirologije, očekivalo se da će problem biti ubrzo rešen.\nOvako, od rešavanja problema, počeli su samo da se beleže gubici domaćih proizvođača! Rusku zabranu dodatno je "užarila" i nedavna pojava opasne zarazne bolesti - afričke kuge svinja.\nKako saznajemo u Ministarstvu poljoprivrede, do problema je došlo zbog nedostatka sledljivosti proizvoda i jasnih procedura. Rusko tržište je ozbiljno, ne trpi propuste i ima stroge zahteve, a ovi nedostaci su im bili dovoljni da izazovu neku sumnju.\nZvanična zabrana izvoza za ove kompanije počela je 4. juna, a kompanije su tada izjavile da je odluka ruske Federalne službe za veterinarski i sanitarni nadzor to uradila zbog neusaglašenosti sa procedurama ruskih normativno-tehničkih uslova, koje mogu da se razreše u kratkom roku. Do danas, ništa nije rešeno.\n- Naša kompanija je sredinom juna dostavila izveštaj o urađenim korekcijama svih stvari koje je u našim proizvodnim objektima u Mačkatu Federalna služba za veterinarski i fitosanitarni nadzor Rusije naznačila kao neusaglašene sa normativima Evroazijske ekonomske unije - kažu u kompaniji "Zlatiborac".\n- Sve što je bilo do nas je rešeno, a o tome smo predali i dokaze Upravi za veterinu. Za sada nemamo informacije o eventualnom ponovnom dolasku ili preispitivanju odluke, ali ni kada bi zabrana mogla biti ukinuta.Prema rečima nadležnih u kompaniji "Zlatiborac", kada se zatvori tržište kakvo je rusko, jasno je da možete očekivati srazmerne gubitke.\nOno što je u velikoj meri omogućilo amortizovanje ovog "udara" je činjenica da su sve isporuke koje su krenule u Rusku Federaciju pre stupanja na snagu zabrane, došle do kupaca u Rusiji.\n- Ukoliko uskoro ne dođe do otvaranja izvoza, svi ćemo beležiti značajne gubitke, kako proizvođači, tako i naša zemlja - govore u "Zlatiborcu".\n- Dodatne probleme, svakako, predstavalja i pojava afričke kuge svinja u Srbiji, sa kojom su se suočili svi proizvođači i izvoznici, nedugo posle suspenzije izvoza na tržište Ruske Federacije.\nKrajem aprila, Ruska federalna služba za veterinarski i fitosanitarni nadzor, radila je kontrolu u šest srpskih kompanija za porizvodnju mesa i mesnih prerađevina.\nPosle detaljne kontrole objavila je da su utvrđene "ozbiljne nepravilnosti" u četiri kompanije, posle čega im je privremeno obustavljen izvoz.\nNBS: "Inflacija u granicama"\nRusi digitalizuju rublju\nDolar nastavlja da pada, ponovo je ispod 100 dinara\nUsaglašeni sa Evroazijskom unijom\nU najkraćem roku korigovali smo sve zamerke koje su bile naznačene u izveštaju Federalne službe za veterinarski i fitosanitarni nadzor Rusije, rekli su nam u kompaniji "Karneks".\nPostojala je neusaglašenost sa normativima Evroazijske ekonomske unije.\n- Do ovog trenutka nemamo nikakvih informacija o sprovođenju postupka i o eventualnom preispitivanju odluke od Federalne službe za veterinarski i fitosanitarni nadzor - objašnjavaju u "Karneksu".\nNe znamo ni kada bi zabrana mogla biti ukinuta. Što se tiče izvoza u zemlje EU, tu se situacija nije promenila, jer "Karneks" izvozi konzerve i gotova jela.\nAcidBurn 29.09.2019 9:22\nNadoknadice oni to kod nas kroz korekciju cena.\nmeso hrana kontrola izvoz


Šesti po redu "Teen Talk" 20. novembra u Domu omladine : Nadlanu.com\nŠesti po redu "Teen Talk" 20. novembra u Domu omladine\nObjavljeno 6. nov 2018. / 09:27:13\nPrvi Teen Talk održan je 2013. godina i mnogi nisu verovali da ovakva konferencija ima potencijal, jer sumnjaju da današnja omladina nije voljna da sluša i uči. Ali, tinejdžeri su iz godine u godinu pokazali da žele da razgovaraju o temama koje ih muče i zato sada sa ponosom najavljujemo šesti po redu Teen Talk.


Dostojanstvo je važnije od senzacionalizma | Trebinje Danas\nDostojanstvo je važnije od senzacionalizma\n11.09.2019. u 19:01\nI opet jutros vijest o nasilju u porodici. Slučaj se desio u Trebinju. Svađa, napad...\nA, dešava se to stalno negdje. U našem okruženju, širem , daljem, možda i u nekim porodicama koje znamo, a niko ne zna da li će se desiti i u nekoj našoj...\nTaj problem institucionalno treba rješavati, a zakonom je definisano čija je to obaveza, ko su nadležne institucije, ko treba da da se bavi ovim problemom.\nZadatak medija je da ukazuje na ovaj problem, ali u granicama koje nigdje ne dodiruju nečiju porodičnu intimu.\nŠto mi sada pišemo ovaj tekst?\nPa, zato što su nam se javili naši čitaoci sa pitanjima što ne pišemo šta se to desilo u Trebinju, ko je ta porodica, ko su ljudi konkretno, šta je razlog itd.\nEvo, javno da odgovorimo. Nikada nećemo da zalazimo u tudje intime. To nije naš posao.\nNije ni dobro da se bilo ko od nas „hrani“ tuđim problemom, zanemarujući pri tom da sigurno negdje ima i neki svoj probem koji čeka rješenje...\nOni čiji problem eskalira toliko i stigne do policije imaju mnogo briga i ne trebamo im svi mi sa našim „teorijama zavjere“, pronalaženjem „krivca“ , našom rekonstrukcijom događaja.\nA, mi mediji, bez obzira koliko su senzacionalistički tekstovi koji govore o ličnim problemima čitani trebalo bi da vodimo računa o sopstvenom,ali i o dostojanstvu onih ljudi koji su akteri ovih nemilih događaja.


U Španiji nikad manje turista u proteklih pedeset godina - PRess Serbia | PR PRess team\nNivo koji nije viđen još od 1969. godine\nBroj stranih turista u Španiji pao je za 80 odsto u 2020. godini, na 19 miliona, što je nivo koji nije viđen od 1969. godine, pokazali su podaci, preneo je Rojters.\nU decembru je taj broj pao na 85 odsto, nakon što su vlasti uvele još oštrije restriktivne mere da spreče širenje kovida.\nU 2020. godini, strani turisti su potrošili 19,7 milijardi evra, što je za 78.5 odsto manje nego ranijih godina.\nTurizam je činio 12 odsto BDP-a u 2019. godini, a ta aktivnost je opala u 2020.\nTagovipandemija spanija turisti turizam


Do kraja juna - koliko Srba ostaje bez posla | Kamatica\nPočetna > vest > Do kraja juna - koliko Srba ostaje bez posla\nDo kraja juna - koliko Srba ostaje bez posla\nTekst objavljen: 01.06.2016 13:23\nOčekujemo da će vlada do kraja juna definisati cilj za 2016. kada je reč o broju zaposlenih u javnom sektoru, kaže šef Kancelarije SB u Beogradu Toni Verheijen.\nOn je pojasnio da se pod tim podrazumeva koliko će ljudi u ovoj godini ostati bez posla. On je, u izjavi novinarima, podsetio da se vlada obavezala da smanji broj zaposlenih za 14.500 do kraja decembra 2015.\n"To je potvrđeno i čekamo rezultate, a novi cilj za 2016. trebalo bi da bude dogovoren kad vlada bude formirana"”, rekao je Verheijen.\nBroj zaposlenih u javnom sektoru koji će ove godine ostati bez posla zavisiće od analiza koje Svetska banka i Vlada Srbije trenutno sprovode, a obuhvataju i zdravstvo, obrazovanje i sektor socijalne zaštite.\nAko broj pozicija koje bi trebalo da se smanji ne sretne fiskalni cilj koji je dogovoren sa MMF-om, onda bi trebalo da vlada nađe neki drugi način da uštedi. O tome se još razgovara i o ciljevima za 2017”, objasnio je on i naveo da Svetska banka očekujemo da će vlada biti posvećena tom cilju i da će postaviti cilj u kontekstu Zakona o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru do kraja juna.\nVerheijen je naveo da nije reč o fiksnom broju je neko odredio, već će se to definisati na osnovu analiza.\n"Tražimo ravnotežu kako bi dobili javne usluge koje su efektivne i da Srbija ima kapacitet da se priključi EU i da postigne fiskalni target i to je kompleksna jednačina"”, rekao je on.\nUpitan zašto vlada kasni s ovom merom, odgovara da nije reč o kašnjenju, već je komplikovan je proces.\n"Nije lako oceniti šta u školi, zdravstvenoj ili socijalnoj ustanovi nedostaje, gde je manjak a gde višak. Moralo bi da se vidi šta je odnos učitelja i osoblja koji to nisu, medicinskog i nemedicinskog osoblja i koji je pravi miks. Nije da vlada kasni, nego želimo ovo da uradimo kako valja"”, rekao je Verjeijen.\nOn je konstatovao da nema mnogo viškova kada je reč o nemedocinskom osoblju, pa će predlog biti da se smanji broj nemedicinskog.\nAko gledamo institucije centralne vlade, predlažemo da se ukinu odeljenja, pre nego pojedinci unutar odeljenja. Trenutno neke funkcije obavlja pet različitih ministarstava umesto da to radi jedno”, rekao je on dodajući da to ne treba da se radi na političkoj osnovi.\nVerheijen je objasnio da u ovaj program nisu uključena javna preduzeća, ona imaju posebne programe bazirane na strategiji vlade.\nZa Srbijagas je plan konsolidacije odobren ove godine, za EPS u junu prošle godine, za Železnice na leto prošle godine. Na osnovu rokova koje je vlada odredila podržavamo procese, rekao je on.\nKoliko platu dobijamo ako odemo na bolovanje zbog korone?\npistalo 01.06.2016 14:48\nŠto ta pametna gospoda neode u recimo Švajcarsku Nemačku Englesku\ni tamo postavljaju pravila kako će narod da funkciniše\n.Sve se natovarilo bednoj Srbiji. Nije moguće da je ostalo još nešto za pljačku.\nEpa narode veliki vodja je naobećavo .Skinuo je penzije .Šta je sledeće ,\ndržavna služba manje zaposlenih Vlada Srbije državna preduzeća


Vesti online / Vesti / Svet / Saudijska Arabija i Rusija sad prijatelji!?\nNa pomolu je novo političko prijateljstvo - Saudijci žele da unaprede odnose sa Rusima preko bilateralne trgovine i investicija, ali i dalje oklevaju da Moskva bude posrednik u sukobima između Rijada i Teherana.\nPutin se ponudio da posreduje između Saudijske Arabije i Irana\n"Što se tiče našeg odnosa sa Rusijom, verujemo da razmere trgovine koje imamo nisu u skladu sa snagom naših ekonomija. Obe države pripadaju grupi najrazvijenijih zemalja sveta G20, ali imamo veoma malu međusobnu razmenu i investicije i mi želimo da promenimo tu situaciju“, izjavio je u intervjuu američkog televiziji NCBC ministar spoljnih poslova Saudijske Arabije Adel al Džubeir.\n- Rusija je velika sila, u njoj živi 20 miliona muslimana i ona može da odigra pozitivnu ulogu u regionu. Želimo da poboljšamo odnose sa Rusijom, a da to ne dovede do pogoršanja odnosa sa bilo kojom drugom zemljom – dodao je on.\nPrema tvrdnjama al Džubeira, već je započet proces "unapređivanja trgovine, naučne saradnje i investicija".\nPodsetimo, Saudijska Arabija je 2. januara pogubila šiitskog verskog propovednika Nimra al Nimra pod optužbom za terorizam. To je izazvalo masovne proteste i upad u saudijsku ambasadu u Teheranu.\nAl Nimr je tražio veća prava za šiite u Saudijskoj Arabiji, gde većinu čine sunitski muslimani. Već 3. januara, Saudijci su prekinuli diplomatske odnose sa Iranom.\nRusija se ponudila da posreduje u sukobu između ove dve zemlje, ali saudijski ministar spoljnih poslova izjavio je da to nije potrebno, navodeći da Iran i Saudijska Arabija sami treba da reše sporove. Međutim, približavanje Rusiji u drugim pitanjima može da dovede do sklapanja novih savezništava i promene snaga u regionu.\nPonedeljak 11.01.2016. 10:15\nIzgleda da ovom lojavom,iz du-peta u glavu udarilo!Znaju ova bagra koje Car Putin!!hahahhaha


Srijeda, 06 Svi 2020 22:27\n-Očito je da se ovdje govori o kaznenom djelu, pa čak i o obilježju organiziranog kriminala, ali pustimo nadležene institucije da se brinu o tome. Dužnosnici Hrvatskog narodnog sabora najoštrije su osudili ovakvo postupanje, profiterstvo, kao i konstantna nastojanja netransparentnog djelovanja - poručuje Čović.\n- Također, upozoravali smo i na netransparentnu izmjenu sastava federalnog stožera Civilne zaštite, i vidite gdje nas je to dovelo. Upravo je taj stožer bez stručnih konzultacija i uključenog medicinskog kadra, stručnjaka, odlučivao u njihovo ime i vidite posljedice takvog djelovanja.\nOvo je ozbiljan propust, radi se o ljudskim životima, zdravlju ljudi i funkcioniranju čitavog zdravstvenog sektora u BiH. Ovdje institucije moraju odraditi svoj posao, posebno Tužiteljstvo BiH. Moraju se utvrditi sva netransparentna postupanja i propusti pri nabavi respiratora, u ovome očiglednom kaznenom djelu. Ukoliko se dokaže krivnja, moraju se procesuirati svi oni koji su sudjelovali u ovome - zaključuje Čović.


Environment Energy Mining Watch SEE - Male hidroelektrane – energetski potencijal ili ekološka opasnost?\nEnvironment Energy Mining Watch SEE|Vesti|Male hidroelektrane – energetski potencijal ili ekološka opasnost?\nMale hidroelektrane – energetski potencijal ili ekološka opasnost?\nPublished on 21. February 2022. , Vesti\nKakav vazduh udišemo, da li ugrožavamo biljni i životinjski svet oko nas? Kakvu budućnost ostavljamo svojoj deci? Pitanja su koja uvek prate polemiku na temu proizvodnje električne energije u 21. veku.\nGlobalno zagrevanje je globalni problem. Uprkos sporim koracima, ova tema je dospela i u žižu javnosti u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini. Ključni razlog za to jeste zagađenje sumpor-dioksidom iz termoelektrana u Bosni i Hercegovini koje se tokom 2020. godine povećalo čak deset puta više od dozvoljenog, kako prenosi Anadoly Agancy (AA).\nU Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini, tradicionalno gorivo za proizvodnju električne energije je ugalj, koji se smatra jednim od najvećih zagađivača životne sredine. Kako se navodi u izveštaju neprofitne organizacije CEE Bankwatch i Centra za istraživanje energetike i čistog vazduha CREA, u 2020. godini je ukupna emisija SO2 iz termoelektrana na zapadnom Balkanu bila 2,5 puta veća od ukupne emisije svih termoelektrana u Evropskoj uniji. Isti izveštaj navodi da je u regionu zapadnog Balkana od 2018. do 2020. godine evidentirano skoro 19.000 smrtnih slučajeva koji su povezani sa emisijama gasova iz termoelektrana na ugalj. Za građane Bosne i Hercegovine ovakva statistika nije iznenađenje jer se pojedini gradovi veoma često nalaze u samom svetskom vrhu po nivou zagađenosti vazduha, što je nažalost vidljivo i golim okom.\nPomenuti izazovi su upravo razlog zbog kojeg postoje globalne tendencije da se proizvodnja električne energije u potpunosti zasniva na proizvodnji iz obnovljivih izvora energije. Članice Evropske unije su usvojile “Nacionalni akcioni plan obnovljivih izvora energije” i sa procesom zatvaranja termoelektrana započeo je čitav niz evropskih država.\nParalelno sa zatvaranjem termoelektrana, sve intenzivniji fokus, ne samo zemalja članica Evropske unije, nego i čitavog sveta, nalazi se na proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora. Naročita pažnja je posvećena hidroenergiji koja se smatra najproduktivnijim izvorom obnovljive energije – ne samo što je neiscrpna, ona ne proizvodi CO2, ne zagađuje životnu sredinu i zdravlje ljudi. Dodatno, stručnjaci su saglasni da upravo male hidroelektrane predstavljaju najracionalniji obnovljivi energetski izvor, upravljački najfleksibilniji i ekološki najčistiji, naravno uz poštovanje čitavog niza pravila. Republika Srpska i Bosna i Hercegovina obiluju hidro-potencijalom, ali nažalost, javnost je već duže vremena polarizovana po ovom pitanju.\nBila bi velika šteta kada bi zbog nerazumevanja koncepta malih hidroelektrana građani ostali uskraćeni za jednu ovako značajnu tehnologiju. Ukoliko se grade prema pravilima struke, male hidroelektrane predstavljaju odličan izvor za proizvodnju ekološki čiste energije. Takva energija se smatra obnovljivom energijom koja nema negativan uticaj na okolinu. Ne utiču na sam tok reke, kao ni na njene hidrološke, eko i biološke osobine, a zahvaljujući modernim tehničkim rešenjima, ne sprečavaju ni nesmetano kretanje ribe, što je naročito važno iz aspekta očuvanja životinjskog sveta. Dakle, poštujući pravila struke, svaka mala hidroelektrana (MHE) je dužna da tokom rada i prestanka rada ispuni osnovne obaveze zaštite okoline. Pored toga, najmanje 60 odsto, a najčešće 100 odsto izgradnje malih hidroelektrana se izvodi angažujući domaću radnu snagu, koja učestvuje i u samom radu elektrane. Pored redovnih poreza i nameta – poreza na dobit, PDV-a, plaća se i koncesiona naknada, naknade za vode i naknade za šume, koje imaju značajan ekonomski efekat.\nIzgradnjom malih hidroelektrana se obezbeđuje korišćenje hidroenergije iz malih vodotokova, brza elektrifikacija ruralnih krajeva i objekata udaljenih od električne mreže, smanjenje potrošnje fosilnih goriva, pa samim tim i uvoza električne energije. Svakodnevni prizori dimom obavijenih gradova jasno ukazuju da u Republici Srpskoj vlada trenutak “minut do 12”, odnosno da je krajnje vreme da korištenje obnovljivih izvora energije i hidropotencijala postanu prioritetan javni interes, koji bi omogućio građanima čist vazduh, bolje zdravlje, ali i lepšu budućnost za sadašnje i buduće generacije, pišu Nezavisne novine.


Emir Hadžić izabran je za sportskog direktora Fudbalskog kluba Sarajevo – TVSA.BA\nNedjelja, 26 Juna, 2022 4:38\nNaslovna/Vijesti/Sport/Emir Hadžić izabran je za sportskog direktora Fudbalskog kluba Sarajevo\nEmir Hadžić izabran je za sportskog direktora Fudbalskog kluba Sarajevo, što će mu biti drugi put u karijeri da preuzima ovu funkciju, s obzirom na to da je posao sportskog direktora obavljao od maja 2018. do aprila 2021. godine.\nU sezoni 2018./19. klub je osvojo duplu krunu, a sezonu nakon toga odbranjena je titula prvaka BiH, stoga se ovaj period smatra jednim od najuspješnijih u novijoj historiji FK Sarajevo, saopćeno je iz kluba.\nUpravni odbor FK Sarajevo smatra imenovanje gospodina Hadžića najboljom opcijom, jer je riječ o osobi koja dobro poznaje situaciju u klubu i koja je već ranije dokazala da je u stanju unaprijediti sportski segment kluba – navodi se.\nZbog sanacionih radova na autoputu A-1 za saobraćaj zatvorena preticajna traka


Noæni obilazak: Neæemo deo po deo kroz Grdelièku klisuru FOTO - B92.net\nNoæni obilazak: Neæemo deo po deo kroz Grdelièku klisuru FOTO\nU Grdelièkoj klisuri je od ukupno 26 kilometara trase Koridora 10, asfaltirano više od 20 kilometara autoputa.\nIzvor: Tanjug sreda, 13.06.2018. | 23:30 -> 08:12\nPotpredsednica vlade i ministarka graðevine Zorana Mihajloviæ najavila je da æe ceo Koridor 10 biti završen u septembru ili oktobru.\nOpremanje tunela na južnom kraku Koridora 10 biæe završeno najkasnije do decembra, rekla je Mihajloviæ, koja je zajedno sa v.d. direktora Koridora Srbije Zoranom Babiæem obišla radove na izgradnji autoputa na Koridoru 10 kroz Grdelièku klisuru, na deonici Carièina dolina-Vladièin Han u dužini od 14,3 kilometara.\nAutoput kroz Grdelièku klisuru biæe pušten u saobraæaj u celini, kada sve bude gotovo.\nOna je kazala da je predložila da se ne pušta deo po deo autoputa kroz Grdelièku klisuru tokom leta veæ da se saèeka još nekoliko meseci da sve bude gotovo.\nMihajloviæ je rekla da æe posle toliko vremena biti završen Koridor 10 i da se nazire kraj radova, pošto je sa Babiæem prošla kroz skoro celu Grdelièku klisuru vozilom.\nMihajloviæ je zajedno sa Babiæem obišla radove u tunelu Manajle, kao i novi most Vrla, na delu trase od tunela Manajle do Vladièinog Hana.\nOna je rekla da je pre samo nekoliko meseci bilo nezamislivo da se automobilom proðe tom trasom i zahvalila Babiæu na velikom angažovanju u prethodnih godinu dana, pošto se mnogo toga promenilo na gradilištu.\n"Na jugu Koridora 10 završavamo Grdelièku klisuru, a na istoku poèinjemo asfaltiranje Siæevaèke klisure", rekla je Mihajloviæ.\nNaglasila je da to nisu samo putevi i mostovi koji æe biti napravljeni veæ da oni predstavljaju i korak ka novim investicijama, s obzirom da je za investicije potrebna razvijena infrastruktura.\n"To doprinosi otvaranju novih radnih mesta i boljem životnom standardu. Želimo autoputevima da spajamo Srbiju sa regionom kako bi se povezali sa Evropom, a to znaèi bolji život za sve graðane".\nMihajloviæ je rekla da æe do kraja meseca biti gotova rasveta na mostu Vrla i da oèekuje da uskoro sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vuèiæem i èalnovima vlade obiðu taj most.\nMihajloviæ je rekla da bi naredne godine trebalo da poène i izgradnja autoputa Niš - Merdare - Priština na prvoj deonici od Niša do Ploènika, kao i da bi 2019 trebalo da poène i gradnja Moravskog koridora.\nBabiæ je rekao da se na pojedinim mestima u Grdelièkoj klisuri radi i 24 sati dnevno i da je od ukupno 26,3 km autoputa asfaltirano više od 20 km.\nDodao je da su postavljena dva sloja asfalta, kao i habajuæi sloj, kao i da se ubrzano radi i na tunelima koji su veæim delom gotovi.\nOn je rekao da do pre nekoliko meseci tom trasom nije moglo lako da se proðe, dok su sad predstavnici medija prošli minibusevima.\nU zoni Momin kamen je izminirano nešto više od 1.500 kubika stene koja je izdrobljena i iskorišæena u gradnji trase, rekao je Babiæ.\nKako je naveo, tunel Manajle je probijen prošle godine i trenutno se radi na posteljici i kabl kanalima i veæ tokom jula biæe postavljen asfalt u levoj, a zatim i desnoj cevi.\nNa mostu Vrla kod Vladièinog Hana se postavlja habajuæi sloj asfalta.\n"Vredno i odgovorno radimo i želim da zahvalim svima koji su uèestvovali, posebno Ministarstvu graðevinarstva, jer bez timskog duha i velike podrške ne bi ovaj posao mogli ovako brzo da uradimo".\nBabiæ je zahvalio i izvoðaèima radova, kao i velikom broju naših podizvoðaèa.\nPredsednici opština Vranjska Banja i Vladièih Han, kao i naèelnik Pèinjskog okruga su istakli da je Koridor 10 veoma važan za njihove opštine i razvoj tog dela Srbije i zahvalili Ministarstvu graðevinarstva i Koridorima Srbije na angažovanju da se taj veliki infrastrukturni projekat završi.


Vadjenje krvi i pravilna priprema pacijenata pre vadjenja – Srbolab\nVadjenje krvi i pravilna priprema pacijenata pre vadjenja\nPravilno odabiranje i ispravno pravovremeno uzimanje biološkog materijala (pravi materijal u pravo vreme) je prvi i veoma važan korak od koga zavisi i tačnost laboratorijskih rezultata.\nUzorak krvi uzimati ujutru nakon noćnog gladovanja, 12 sati posle poslednjeg obroka. Radi pouzdanosti Vaših laboratorijskih rezultata krvi, potrebno je da dan pre dolaska u laboratoriju konzumirate lakšu hranu do 18sati. Ujutro, pre dolaska u laboratoriju, nemojte ništa jesti i piti.\nHrana dovodi do povećanja koncentracije: glukoze, holesterola, triglicerida, fosfata, proteina, gvožđa,vitamina i dr.\nDnevne varijacije su veoma značajne kod: gvožđa, kateholamina, kortizola, ACTH, kortikosteroida …\nKrv za hormone stresa (ACTH, prolaktin, kateholamini, kortizol..) vaditi posle odmora od najmanje 15-30 minuta.\nIzbegavati veću fizičku aktivnost 2-3 dana pre vađenja krvi.\nPovećana fizička aktivnost može značajno povećati aktivnost pojedinih enzima (CK, LDH, AST) i nivo kalijuma.\nPre vađenja krvi (u dogovoru sa lekarom) ne uzimati lekove i preparate koji mogu uticati na rezultat. Jutarnju dozu lekova ponesite sa sobom i uzmite ih nakon vađenja krvi.\nPreparti gvožđa,vitamini, hormonska terapija, diuretici, analgetici i dr.\nU savremenim laboratorijama se za vađenje krvi koriste specijalni zatvoreni vakum sistemi – vakutejneri. U toku vađenja krvi iz vene tehnničar uvodi iglu kroz kožu do vene, a kroz iglu krv otiče u vakutejner epruvetu. Najčešće se venepunkcija izvodi na unutrašnjoj strani lakta gde je vena lako dostupna. Procedura vađenja krvi obično traje manje od 3 minuta. Nakon toga se pritisne mesto uboda kako bi se ubrzalo zaustavljanje krvarenja i sprečilo stvaranje hematoma. Ukoliko osećate blagi bol u ruci koristite je što manje možete.\nKod dubokih i nevidljivih vena potrebno je u konsultaciji sa Vašim lekarom da popijete 8 do 10 čaša tečnosti dan pre vađenja krvi. To će olakšati postupak vađenja krvi. Neposredno pred vađenje krvi poželjno je odraditi i neke vežbe za ruke ili šake. Ukoliko imate suvu kožu da bi olkašali postupak vađenja krvi preporučljivo je stavljajti hidratantnu kremu i do 4 puta dnevno na kožu cele ruke. Tako će sama punkcija biti manje bolna.\nUkoliko osećate nervozu i vrtoglavicu obavezno informišite tehničara pre nego što započne vađenje krvi. Vađenje krvi se može izvesti i u opuštenijem ležećem položaju ili odloženo, u momentu kada ćete se osećati bolje. Ukoliko u bilo kom trenutku osetite vrtoglavicu ili nesvesticu recite tehničaru ili bilo kome pored vas.\nVAŽNO UPUTSTVO ZA PACIJENTE POSLE VAĐENJA KRVI IZ VENE\nU cilju sprečavanja nastanka hematoma i mogućih komplikacija nakon venskog vađenja krvi, molimo Vas da striktno poštujete dole navedenu proceduru nakon vađenja krvi.\n– ODMAH čvrsto pritisnite tupfer na mesto uboda i držite do prestanka krvarenja (minimum 5 minuta). Ukoliko ste na antikoagulantnoj terapiji ili pijete lekove koji produžavaju vreme koagulacije ( Aspirin, Andol…) tupfer držite minimum 10 minuta.\n– držite ruku ispruženu i nikako je ne savijajte u laktu.\n– ukoliko Vam deo odeće (rukav, manžetna…) vrše jak pritisak na deo gde je izvršen ubod, obavestite osoblje laboratorije da bi Vam pomogli da smanjite pritisak na mesto uboda.\n– ruku iz koje je vađena krv ne izlažite većem opterećenju tokom dana (izbegavati teretanu, fizičke poslove, nošenje tereta…)\nPo statistici u laboratoriji najveći broj slučajeva nastanka hematoma i komplikacija nakon vađenja krvi nastaju zbog neadekvatnog zbrinjavanja uboda od strane pacijenta ili ’’loših’’ vena.\nNepridržavanje navedenih uputstava može prouzrokovati komplikacije za koje laboratorija ne može snositi odgovornost.\nNeki testovi se mogu uraditi i iz krvi iz prsta (iz kapilarne krvi). Veoma mali uzorak krvi iz kapilara se može dobiti ubodom prsta, ušne školjke ili kod novorođenčeta iz pete ili nožnog palca. Kompletna krvna slika i manji broj drugih analiza se može uraditi na ovaj način.


Koje vesti Srbija voli da čita u velikoj meri? - Blog magazin\nKoje vesti Srbija voli da čita u velikoj meri?\nPosted on јул 2, 2021 Author Admin\tНема коментара на Koje vesti Srbija voli da čita u velikoj meri?\nInteresantno je istražiti šta zanima jedno društvo ili jednu zemlju, zbog čega ćemo u tekstu kratko i sažeto analizirati tip vesti koji Srbija najviše čita. Ti podaci mogu mnogo reći o prioritetima koje jedno društvo postavlja pred sebe, šta shvata kao vredno i poželjno.\nIspod ćemo izneti kratak pregled kategorija informacija koje su u našoj zemlji najčitanije – što nikako ne predstavlja iscrpno sociološko istraživanje, već samo kratko želi da da odgovor na pitanje – koje vesti Srbija najviše čita?\nSport, hronika, politika – vesti koje Srbija najviše čita\nSportske informacije i vesti Srbija obožava, i redovno se nalaze u vrhu najčitanijih u Srbiji, što je trend koji se potvrđuje u svim medijima – bilo da su u pitanju televizijski prenosi utakmica, čitanje izveštaja sa mečeva na portalima ili dublje sportske analize u štampanim novinama.\nUspesi kojima nas zasipaju Novak Đoković, Nikola Jokić, Bogdan Bogdanović i armija sportista naše zemlje nam omogućava da se poistovetimo sa njima, da se ponosimo njihovim pobedama – što nam olakšava svakodnevni život koji je često pun neizvesnosti i u kome nema čistog pobednika.\nPosebno mesto zauzimaju vesti koje su na granici sporta i „mekih“ vesti – sve o ljubavnim poduhvatima fudbalera, privatnom životu tenisera, proslave, svadbe, svađe i drugo što ne spada u sport zauzima posebno mesto i redovno je u vrhu vesti koje Srbija najviše čita.\nNa drugom mestu je hronika. Sva morbidnost koju donosi crna hronika, za razliku od raširenog mišljenja, nije srpski ili balkanski fenomen, već poreklo vodi iz tabloidizacije zločina u britanskoj žutoj štampi, i trend je koji vlada u celom svetu, a ne samo među čitaocima vesti u Srbiji.\nLjudska potreba za pričanjem strašnih priča, ili u ovom slučaju čitanjem strašnih vesti je stara koliko i sam čovek. To nam pomaže da shvatimo da naš život i nije toliko loš, dok psihološki fenomen „katarze“, koji su prepoznali još stari Grci, doprinosi da se oslobodimo stresa i straha.\nTakođe, mediji su shvatili moć koju za privlačenje čitalaca i dobijanje klikova imaju morbidne i strašne vesti, pa se takve informacije često guraju u prvi plan i dobijaju posebnu pažnju od strane redakcija. Često i više nego što zaslužuju.\nPolitičke vesti su treće na listi vesti koje Srbija najviše čita. Geopolitički položaj naše zemlje je težak – zakovani između Istoka i Zapada predstavljamo prostor oko kog se bore i jedni i drugi. To Srbiju često dovodi u opasan položaj, ali sa druge strane donosi i pregršt zanimljivih vesti koje Srbija obožava da čita.\nČitaoci u Srbiji vole i vesti koje se odnose na društvene teme i pitanja od opšteg značaja. Primer za to su vesti o pomoći države tokom pandemije. Takođe, u te vesti možemo svrstati i priče o lepim i zanimljivim ljudskim sudbinama, koje dovode do toga da se osećamo dobro.\nBudućnost i promene trendova vesti koje Srbija najviše čita\nTeško je videti neke drastične promene u najpopularnijim vestima koje Srbija čita u narednom periodu. Moguće su neke kratkoročne i periodične rotacije, u zavisnosti od samih događaja koji određuju šta se čita.\nRecimo ako Srbija postane prvak sveta u košarci sigurno će se čitati najviše sportske vesti, dok velike tragedije u kojima život izgubi puno ljudi mogu na kraći period dovesti hroniku „na vrh“. Ali drastičnih promena u trendu koji sada vlada verovatno neće biti u skorijoj budućnosti.\nPrevious Previous post: Potreban vam je novi ranac za školsku godinu – Evo kako da odaberete pravi\nNext Next post: Kakve se promene dešavaju između prvog i drugog tromesečja?


UMJETNI BOR VAM VEĆ IZGLEDA STARO I OFUCANO? Pametni trikovi koji će ga osvježiti i produljiti mu vijek - Net.hr\nUMJETNI BOR VAM VEĆ IZGLEDA STARO I OFUCANO? / Pametni trikovi koji će ga osvježiti i produljiti mu vijek\nbozicno drvceumjetni borkićenje umjetnog boraosvježavanje bora\nDOJADILO JOJ RIBANJE /\nŽena otkrila trik uz koji kupaonske pločice izgledaju kao nove, ali ipak traži malo truda\nOD PEGLE DO WC-A /\nŠest trikova za čišćenje cijelog doma: Potrebno vam je piće i par stvarčica koje već imate kod kuće