Daju 2 milijarde $ na benzin koji im uopšte ne treba, a sve zbog neznanja: Kupujete li vi premijum? - Biznis Telegraf.rs\n18/11/20 | 06:15 ≫ 01:03\nAmerikanci masovno traže premijum benzin za svoje vozilo, ali, činjenica je da mnogima ovaj tip goriva ne treba...\nReč "premijum" sugeriše visok kvalitet, najbolji od najboljih. Ali, ono što se obično naziva "vrhunskim benzinom" je bacanje novca za bezbroj vozača.\nDelimično zahvaljujući kovidu-19, cene goriva bile su relativno niske u poređenju sa visokim cenama pre otprilike jedne decenije u SAD. Istovremeno, američki vozači plaćaju premijum benzin, u odnosu na običan, mnogo više nego što su plaćali u prošlosti.\nŠef analize iz kompanije "Gas Buddy", kaže da je pre, u nekim delovima Kalifornije, premijum benzin bio skuplji oko 15 centi, a sada je 20 ili čak 30 centi. Ova firma, inače, prati cene na pumpama širom zemlje.\nOno što Patrik DeHan zove "jaz među klasama", proširilo se u poslednjoj deceniji drastično, i sada u proseku iznosi 50 do 60 centi na oko tri litre benzina, u mnogim delovima SAD.\nPodaci Američke automobilske asocijacije otkrili su da Amerikanci troše dve milijarde dolara godišnje kupujući vrhunski benzin koji im nije potreban. To je zato što ne znaju kakvo gorivo treba njihovom automobilu ili zato što misle da će na neki način dobiti bolje performanse ili bolju dugoročnu korist.\nU SAD postoje tri uobičajene vrste benzina: običan, srednje-ocenjen i premijum. Vrednost benzina određuje se oktanskim brojem, kojim se meri otpornost goriva na paljenje.\nOdređeni tipovi motora, posebno oni koji su podešeni za veće performanse, imaju tendenciju visokog pritiska. Stoga im je potreban benzin otporniji na eksploziju. Tome služi visoko oktansko gorivo. Za motore koji to zahtevaju ili imaju koristi od toga, to će pisati u korisničkom priručniku ili ponekad na samom otvoru rezervoara.\nNišta drugo ne čini ovaj tip goriva boljim od regularnog, navodi DeHan. Bez obzira na to, čini se da mnogi kupci misle da se bolje brinu o svom automobilu ako koriste premijum benzin.\n18. novembar 2020 | 10:36\nKao da je kod nas bolje i onaj skuplji toboz kvalitetniji i onaj jeftiniji potpuno isti u voznji nikakve razlike nema, a najbitnije je to da su i jedan i drugi vrlo lose kvalitete


Ona je bila u emotivnoj vezi sa kolegom Korijem Montejtom kojeg je upoznala na snimanju pomenute serije, a njihova veza je bila prilično turbulentna. Glumica je više puta tokom njihovog zabavljanja spomenula da živi život iz bajke.\n- On me istinski poznaje. Osećam se kao u bajci, srećna sam i ispunjena. Smešno je, ali ja se ne sećam vremena pre njega - govorila je glumica svojevremeno za američke medije.\nMeđutim, njihovoj ljubavnoj idili došao je kraj 2013. godine, kada je glumac pronađen u hotelskoj sobi u Vankuveru, mrtav.\nPrema zvaničnom izveštaju policije, on je pronađen sa jako velikom količinom pića i nedozvoljenih supstanci, a uzrok smrti bio je predoziranje.\nJoš kao tinejdžer borio se sa zavisnošću i depresijom. Štaviše, par meseci pre smrti otišao je u kliniku za odvikavanje, a Lea je sve vreme pričala da će biti uz njega, ali ipak se na kraju sve završilo tragično.\nZAVOLELA 21 GODINU STARIJEG PROFESORA Lepa glumica se našla u centru skandala, a evo kako joj se život PREOKRENUO i gde je sada\nNije uspela u takmičenju "Zvezde Granda", a onda je napravila ZAVIDNU karijeru! FOTO


Presuda: Grad Zenica izgubio spor kojim je tražio prekid štrajka radnika Zenicatransa i deblokadu Autobuske stanice - Zenicablog\nGrađansko vijeće Kantonalnog suda u Zenici poništilo je i preinačilo je prvostepenu presudu Općinskog suda u Zenici, kojom je zabranjen štrajk radnika Zenicatransa i blokada prostora Autobuske stanice u našem gradu, saznaje portal Zenicablog.\nVijeće sastavljeno od sudija Indira Pašić (predsjednica vijeća), Srećko Kokor i Ljilja Subašić (članovi vijeća), u pravnoj stvari tužitelja Grad Zenica, zastupan po Gradskom pravobranilaštvu Zenica, protiv tuženog Samostalni sindikat saobraćaja i veza u Bosni i Hercegovini, Sindikalna podružnica DD “Zenicatrans” prevoz putnika Zenica, zastupan po zakonskom zastupniku Dedić Benarisu i punomoćniku Starčević Jasminu, radi utvrđenja nezakonitosti organizovanja i zabrane provođenja štrajka, poništilo je nekoliko ranijih žalbi i rješenja prvostepenog, općinskog suda u Zenici, iz juna ove godine.\n-Žalbe tuženog se usvajaju i prvostepena presuda preinačava tako da se u cijelosti odbija kao neosnovan tužbeni zahtjev kojim je tužitelj tražio da se utvrdi da je štrajk koji je tuženi organizovao i koji provodi na lokaciji autobuske stanice u Zenici nezakonit, da se zabrani njegovo daljnje provođenje, da se naloži tuženom da u roku od 15 dana deblokira autobusku stanicu u Zenici, ul. Bulevar Kralja Tvrtka I br. 34, te da se naloži tuženom da tužitelju nadoknadi troškove parničnog postupka u iznosu od 2.160,00 KM u roku od 15 dana.\nPreinačava se prvostepena presuda i u dijelu odluke o troškovima postupka (stav prvi izreke), te se obavezuje tužitelj da tuženom nadoknadi troškove parničnog postupka u iznosu od 900,00 KM u roku od 15 dana, stoji u presudi koja je donesena prije tri dana na Kantonalnom sudu u Zenici.\nU opširnom obrazloženju presude na devet kucanih stranica, u čijem posjedu je naš portal, navodi se da je Grad pogrešno “legitimiran” kao poslodavac, jer iako je “Zenicatrans-prevoz putnika” u većinskom vlasništvu Grada, on nije poslodavac radnicima ovog preduzeća, nego je to uprava ovog preduzeća, te kao takva, Gradska uprava nema pravo tražiti prekid štrajka, tvrdećid a je on nezakonit, nego to treba da učini poslodavac radnika!\n– Zaključak prvostepenog suda, da je tužitelj aktivno legitimisan za podnošenje predmetne tužbe, nije pravilan.\nČlanom 10. stav 1. Zakona o štrajku propisano je da poslodavac može da podnese zahtjev nadležnom sudu radi zabrane i organiziranja provođenja štrajka suprotno odredbama ovog zakona, kolektivnog ugovora i pravilima sindikata o štrajku.\nČlanom 5. Zakona o radu propisano je da je poslodavac, u smislu ovog zakona, fizičko ili pravno lice koje radniku daje posao na osnovu ugovora o radu.\nNesporna je činjenica da je tužitelj – Grad Zenicaosnivač i većinski vlasnik firme JKP „Zenicatrans-prevoz putnika“ d.d. Zenica, ali isto tako nesporna je i činjenica da tužitelj nije poslodavac zaposlenicima JKP „Zenicatrans-prevoz putnika“ d.d. Zenica.\nS obzirom da iz odredbe člana 10. stav 1. Zakona o štrajku jasno proizilazi da je samo poslodavac ovlašten da nadležnom sudu podnese zahtjev radi zabrane i organiziranja provođenja štrajka, a kako tužitelj nije poslodavac zaposlenicima JKP „Zenicatrans-prevoz putnika“ d.d. Zenica, to, prema ocjeni ovog suda, tužitelj nije aktivno legitimisan za podnošenje predmetne tužbe, kaže se u drugostepenoj presudi.\nKantonalni sud navodi i da je prvostepeni, Općinski sud pogrešno, kao primjer, naveo sličan slučaj iz sarajeva, navodeći sve razlika između zeničkog i sarajevskog, štrajka medicinara.\n-Dakle, prema stavu drugostepenog suda, tužitelj nije aktivno legitimisan da zaštitu svojih prava i interesa traži i ostvaruje kroz primjenu odredaba Zakona o štrajku, odnosno tužitelj u konkretnom slučaju nije aktivno legitimisan za podnošenje predmetne tužbe sa tužbenim zahtjevom kojim traži da se utvrdi da je „štrajk koji je organizovao i koji provodi tuženi na lokaciji autobuske stanice u Zenici nezakonit“. te da se „tuženom zabrani dalje provođenje štrajka“, kaže se u presudi.\nZanimljivo, da je Kantonalni sud u Zenici odredio i kako je Zahtjev Grada Zencie da se “deblokira stanica” sa stanovišta vlasništva vjerovatno valjan, ali da se to pravo ne ostvaruje putem pozivanja na Zakon o štrajku.\n-Ako se pođe od nesporne činjenice da je tužitelj u zemljišnoj knjizi upisan kao isključivi vlasnik predmetne autobuske stanice, onda bi se moglo zaključiti da je isti i aktivno legitimisan da tužbom traži deblokadu predmetne autobuske stanice. Međutim, takav zahtjev tužitelj bi mogao postaviti i ostvarivati samo vlasničkom tužbom (reivindicatio) i u posebnom parničnom postupku, a nikako u ovom „posebnom“ postupku koji je regulisan odredbama Zakona o štrajku, tj. u postupku u kojem, shodno odredbi člana 12. Zakona o štrajku, odluku o zahtjevu usmjerenom na zabranu organiziranja i prvođenja štrajka, prvostepeni sud mora donijeti u roku od 5 dana od dana podnošenja zahtjeva (tužbe). Dakle, kako je na utvrđeno činjenično stanje prvostepeni sud pogrešno primijenio materijalno pravo, pogrešno zaključujući da je tužitelj aktivno legitimisan za podnošenje predmetne tužbe, to je žalbe tuženog kao osnovane valjalo uvažiti, navodi se na kraju presude.\nZanimljivo je da je pravni zastupnik Grada, Gradsko pravobranilaštvo, “uspjelo” da napravi toliko proceduralnih i formalnih grešaka, te izgubi skoro dobijeni slučaj, ali zabrinjava nepoznavanje zakonskih odredbi na osnovu kojih se može ostvariti legitimno pravo.\nTagovigrad zenica kantonalni sud zenica.tv zenicablog zenicatrans


Odbojkaški savez Srbije podelio 530 lopti za 43 ekipe\nObjavljeno 03 maj 2010\nTROFEJ BEOGRADA 2010. – 45. TURNIR GRADSKIH OMLADINSKIH REPREZENTACIJA\nU ženskoj konkurenciji prvo mesto je osvojio Beograd, drugo Lazarevac, a treće Zagreb.\nU muškoj konkurenciji prvo mesto je osvojio Beograd, drugo Kraljevo, a treće Lučani.\nU konkurenciji kadetkinja Ljiljana Ranković (Beograd) je proglašena za najblju igračicu (MVP) turnira, Emilija Antanasijević (Beograd) za najboljeg tehničara, a Teodora Pušić (Beograd) za najboljeg libera.\nU konkurenciji kadeta Uroš Kovačević (Kraljevo) je proglašen za najboljeg igrača (MVP) turnira, Luka Đurović (Lučani) za najboljeg tehničara, a Raško Jovanović, (Beograd) za najboljeg libera.\nNajbolji treneri su Srđan Milanović (Beograd, kadetkinje) i Dušan Kostić (Beograd, kadeti).\nIZJAVA DRAGOLJUBA MILOŠEVIĆA\nIZJAVA ZORICE BJELIĆ\nU ženskoj konkurenciji na turniru je učestvovalo 27 ekipa: Ankona (Italija), Bileća (Bosna i Hercegovina), Valjevo, Varvarin, Vranje, Vršac, Zagreb (Hrvatska), Ivanjica, Kruševac, Lazarevac, Lajkovac, Lučani, Makarska (Hrvatska), Murska Sobota (Slovenija), Novalja (Hrvatska), Novi Sad, Nikišić (Crna Gora), Obrenovac, Pančevo, Podgorica (Crna Gora), Preljina, Prijedor (Bosna i Hercegovina), Sremska Mitrovica, Stara Pazova, Čačak, Šabac i Beograd.\nU muškoj konkurenciji na turniru je učestvovalo 16 ekipa: Bijeljina (Bosna i Hercegovina), Brčko (Bosna i Hercegovina), Varvarin, Zagreb (Hrvatska), Zrenjanin, Kragujevac, Kraljevo, Kruševac, Lučani, Maribor (Slovenija), Novi Sad, Obrenovac, Ravni Topolovac, Stara Pazova, Šavnik (Crna Gora) i Beograd.


Jednom domaćinu suri orlovi su odneli dva jagnjeta, osamnaest kokoška, psa i mačku. Razumljivo je ako on nije ganut činjenicom da se ova strogo zaštićena vrsta grabljivice gnezdi u kanjonu Orlovače. Ekološko udruženje Rzav iz Arilja, uz pomoć organizacije Orka, napravilo je hranilište na ovoj teritoriji, što će pomoći i životinjama i lokalnom stanovništvu.\nEkološko društvo Gradac iz Valjeva jedno je od retkih kome je dato na upravljanje zaštićeno dobro. Osnovani 1986, najstarije su ekološko društvo u bivšoj Jugoslavije. Reka Gradac i dalje može da se pije, priroda je bajkovito, a probleme prave samo ljudi. Čućete Dragana Dimitrijevića.\nUvek je dobar trenutak za akciju koja podrazumeva obnovu Planete - ovaj trenutak je jedan od boljih, ako ne i najbolji. I ne moramo ništa posebno da radimo - treba samo da prestanemo sa nanošenjem štete.


LETO U SRBIJI – Betty\nLepota domaćih jezera\nZa sve one koji žele odmor u idiličnom prirodnom okruženju, Srbija u ponudi ima mnoštvo lepih jezera čiju lepotu svakako morate uživo da vidite.\nSezona odmora neminovno nameće dileme vezane za izbor lokacije na kojoj ćete provesti dugo očekivane slobodne dane. Iako je mnogima morska plaža prva asocijacija na letnji odmor, mi vas pozivamo da istražite jezera Srbije i svu njihovu lepotu. Predstavićemo ukratko neka od najpoznatijih domaćih jezerskih odredišta, a na vama je da otkrijete one skrivene oaze lepote kojima je Srbija, svakako, veoma bogata.\nVojvođanska Venecija je naziv koji se često koristi da bi dočarao svu lepotu Bele Crkve, grada smeštenog u Južnom Banatu. Okružen vodama tri reke, Dunava, Nere i Karaša, kao i obližnjim kanalom Dunav-Tisa-Dunav, ovaj gradić je jednostavno neraskidivo povezan sa uživanjem u rečnim lepotama. Tome doprinosi i sedam jezera nastalih iskopavanjem šljunka između Bele Crkve i sela Vračev Gaj. Najpoznatija su Glavno, Vračevgajsko, Šaransko i Šljunkara, a ostala manja jezera uopšte ne zaostaju po lepoti za njima.\nU okviru Šljunkare, najvećeg jezera, postoji i malo ostrvo, dok su obale ovog jezera poznate po lepim skrivenim uvalama. Glavno jezero se nalazi skoro u samom centru grada, na nekih 800m udaljenosti od njega. Ono je prvo nastalo i ima najuređenije plaže koje su opremljene tuševima, suncobranima i ležaljkama. Posetiocima su tokom sezone obezbeđene škole jedrenja, plivanja i ronjenja. Posebnu atrakciju za pecaroše, kao i za sve ostale posetioce, predstavlja legenda o Besi, džinovskom somu koji živi u dubinama Glavnog jezera i već decenijama izmiče čak i najupornijim ribolovcima. Pecaroši koji su skloniji realnosti više vole da svoje veštine oprobaju na obalama Šaranskog jezera, koje se smatra pravim rajem za ribolovce. Turisti koji vole da kampuju obično se smeste pored Vračevgajskog jezera, gde se uz kamp i bungalove nalaze i uređena dečja igrališta.\nUz uživanje u prirodnim lepotama gostima je ovde na raspolaganju niz gurmanskih specijaliteta, a oni skloni arhitekturi mogu satima da se šetaju razgledajući Belu Crkvu i njene barokne fasade. Još jedna od atrakcija po kojoj je Bela Crkva čuvena jeste Belocrkvanski karneval, manifestacija koja se održava svakoga leta, a prvi put je organizovana davne 1828. godine.\nOve godine se navršava punih sedam decenija postojanja jedne od najvećih veštačkih akumulacija u Srbiji. Zbog velike nadmorske visine, prijatno kupanje u ovom jezerskom biseru Južne Srbije je moguće tokom samo tridesetak dana godišnje. Oni otporniji na hladnoću mogu da plivaju i u ostalim danima, dok se oni zimogrožljiviji posetioci tada moraju zadovoljiti šetnjama po prelepim šumskim stazama koje vode pokraj obale.\nPosebnu atrakciju Vlasinskog jezera predstavljaju lutajuća ostrva nastala izdizanjem tresetnog tla tokom punjenja akumulacije. Moguće ih je posetiti čamcem uz dogovor sa lokalnim vodičima. Pecaroši su česti gosti ovih predela, mada se sve češće čuje da riblji fond više nije tako bogat kao ranije. Čist vazduh i bistra voda pružaju potreban mir svima koji žele da uteknu od gradske vreve i užarenog letnjeg asfalta, dok je gastronomska ponuda u lokalnim ugostiteljskim objektima pravi izazov za sve koji žele da sačuvaju vitku liniju.\nNa dva kilometra od Velikog Gradišta je, pregrađivanjem nekadašnjeg rečnog rukavca, nastalo 14km dugačko jezero koje je na pojedinim mestima široko do 300m. Zbog svoje lepote i odbleska sunčevih zraka o mirnu površinu, dobilo je naziv Srebrno jezero. Bistra voda je posledica nedostatka velikih zagađivača u okolini kao i filtracije kroz peščane naslage. Kao nekadašnji sastavni deo Dunava, jezero je sačuvalo veliko riblje bogatstvo, što je odavno poznato svim ljubiteljima pecanja.\nNa obali jezera se nalazi najveći auto-kamp u Srbiji, a ukoliko želite da odmor provedete ovde, potrudite se da na vreme rezervišete mesto, budući da je potražnja često veća od ponude. U blizini se nalaze brojne atraktivne turističke lokacije poput srednjevekovnih tvrđava Golubac i Ram, i arheoloških nalazišta Viminacijum i Lepenski vir. Moguće je otići i do Đerdapske klisure i diviti se snazi ukroćenog Dunava. Kolima nije dalek ni izlet do Smederevske tvrđave, tako da boravak na Srebrnom jezeru možete da pretvorite u niz raznovrsnih izleta koji će vam ostati u dugom i lepom sećanju.\nSvakog jula se na vodama jezera Perućac održava velika Drinska regata, događaj koji okuplja brojne zaljubljenike u prirodu, dobru hranu i veseli provod. Ovo jezero je nastalo pregrađivanjem Drine za potrebe HE Bajina Bašta i predstavlja idealno mesto za beg od letnjih vrućina. Posetiocima nudi brojne prirodne lepote i atrakcije, između ostalog i pogled na reku Malo Vrelo, karakterističnu po tome što se nakon svega 365 metara svoga toka uliva u jezero.\nPoseta Drvengradu i šarganskoj osmici je nešto što ne bi trebalo da propustite ako ste već tu. Pecaroši ovde dolaze sa posebnim ciljem, a to je lov na mladicu koja u jezerskim dubinama dostiže zadivljujuće razmere.\nU skoro 30 hektara vodene površine Borskog jezera ogleda se obližnji Crni vrh. Poseta ovom kraju Srbije donosi brojna prijatna iznenađenja svima koji su tu po prvi put. Na obalama jezera postoji nekoliko uređenih plaža, savetuje se da se kupate na njima. Voda leti dostiže temperaturu od 25⁰C i nudi fantastično rashlađenje. Uz auto-kamp i nekoliko hotela smeštaj možete naći i u privatnom aranžmanu. Ukoliko ste ljubitelj dugih šetnji kroz guste šume, onda je ovo mesto koje obavezno morate da posetite.\nU blizini se nalazi i Zlotska pećina koja nam pruža uvid u svet drugačiji od onog na koji smo navikli. Bor je daleko više od običnog industrijskog grada, to je mesto sa širokom dušom, koja sa osmehom dočekuje putnike namernike.\nSmešteno između Aleksinca i Sokobanje, ovo jezero je veštačka akumulacija koja se proteže na oko osam kilometara dužine. Aleksinac se snabdeva vodom odavde pa je vožnja motornih čamaca zabranjena, a jezero je pod stalnim nadzorom da bi se sprečilo zagađivanje. Ribolovce ovde očekuju smuđ, som, tolstolobik, šaran, mrena i štuka. Od Sokobanje se stiže biciklom za pola sata pa ga možete posetiti i ako ste tamo odseli.\nBovanskom jezeru je potrebno dodatno uređenje da bi bio iskorišćen njegov puni turistički potencijal, naročito u delu predviđenom za kampovanje. Okolne šume su dom brojnoj divljači pa u ranim jutarnjim časovima nije neuobičajeno videti zeca ili srnu.\nLETO U SRBIJI2019-07-012019-08-03https://betty.rs/wp-content/uploads/2015/06/betty-logo-clear.pngBettyhttps://betty.rs/wp-content/uploads/2019/06/putovanje-jezera-srb.jpg200px200px


Kad su se, prošlog meseca, u svečanoj sali Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) zatvorili zastori na visokim vitražima, a ornamenti, biste i grbovi ove nacionalne ustanove zaronili u tamu, moglo se čuti na koji će se način dokučiti šta su tamna materija i energija koje čine više od 95 odsto univerzuma i predstavljaju jednu od najvećih savremenih zagonetki. Posetioci ovog predavanja u Akademiji – u prvom redu mnogi naši poznati profesionalni naučnici, među njima ministar nauke i tehnološkog razvoja Božidar Đelić, kao i ostatak laičkom publikom solidno popunjene dvorane – mogli su saznati kako će na problem tamne materije i na razna druga pitanja o strukturi sveta oko nas, pokušati da odgovori novi akcelerator evropske laboratorije CERN. Podignut na obali Ženevskog jezera u Švajcarskoj, Veliki sudarač hadrona, poznat kao LHC, ubrzava protone do ogromnih energija, da bi naučnici posmatranjem njihovih sudara pronalazili razne dosad neviđene odgovore o mikrosvetu. LHC se trenutno priprema za novi start nakon incidenta iz septembra prošle godine. Tada je, odmah posle izuzetno uspešnog prvog pokretanja, došlo do neočekivane havarije u akceleratorskom tunelu. O tekućim popravkama i budućim zadacima novog akceleratora u SANU je govorio ugledni nemački fizičar Rolf-Diter Hojer, generalni direktor CERN-a. Tokom posete Beogradu, sa profesorom Hojerom smo razgovarali u jednoj od niša zgrade SANU-a, pokušavajući da od njega, kao šefa najveće evropske naučne laboratorije, doznamo ponešto o budućnosti akceleratora, o ponovnom pokretanju ove mašine, ali i o opakim crnim rupama i "kakav će biti život posle LHC-a". "Novi akcelerator je ogroman izazov za celu nauku", kaže ekskluzivno za "Vreme" dr Rolf-Diter Hojer, koji je funkciju direktora CERN-a preuzeo u januaru ove godine. "Naravno, samo postrojenje je pre svega izazov za ljude koji grade akceleratore, za tehničare i inženjere. Za mene lično, izazovno je da vodim laboratoriju sa više od 2500 plaćenog osoblja, da ne govorim o hiljadama gostujućih naučnika iz tolikih zemalja, ali to je okej. Veći izazov je nositi se sa potrebama zemalja članica, na političkom nivou, i takođe, videti se i razgovarati sa predstavnicima zemalja koje žele da se uključe, saznati šta one mogu, a šta žele", kaže Hojer.\nAko bi se takav incident ponovio, to bi bilo vrlo loše. Ostavili bismo vrlo loš utisak o CERN-u. Ljudi bi rekli: "Okej, ovi su nešto izgradili, ali u stvari ne razumeju najbolje šta su to napravili." Zbog toga, pre svega, brinem o dve stvari – prva je popravka postrojenja, a druga prevencija novog incidenta. Zbog toga vrlo ozbiljno uzimamo svaku anomaliju u merenjima i proučavamo je. Bez obzira da li to malo odlaže novi start, želim da budemo do kraja sigurni kako razumemo apsolutno sve. I, kada možemo da očekujemo novi start?\nMislim da to pitanje ima nekoliko aspekata. Jedan aspekt su istraživači koji su uključeni u eksperiment. Kao što znate, srpski fizičari do jednog stupnja već rade na tim eksperimentima. Ali, kad postanete članica, onda imate mogućnost da radite u CERN-u kao deo plaćenog osoblja, što je nemoguće ako niste iz zemlje članice. To je zgodno jer onda vaši naučnici imaju mogućnost da u CERN-u borave duže vreme i ostvare mnogo više kroz međunarodnu saradnju. Druga važna prednost je da firme iz Srbije mogu da konkurišu za one ugovore za koje ne mogu ako Srbija nije zemlja članica. Tada ta preduzeća dobijaju više novca i što je vrlo značajno, osvajaju neke sasvim nove tehnologije. Te tehnologije posle mogu da preuzmu, primenjuju i razviju dalje. Jedan vrlo važan aspekt je obrazovanje. Možete da iskoristite CERN za obrazovanje mladih stručnjaka i to ne samo u oblasti fizike elementarnih čestica već i u tehnologijama superprovodnosti, elektronici, računarstvu, građevinarstvu, pa čak i administraciji. I sve to možete da pribavite za vaše mlade ljude. Mislim da su mladi obrazovani ljudi ključ za zemlju koja nema prirodne resurse, kao što je Srbija, ili na primer Nemačka. Mladi ljudi su prirodno bogatstvo, ali ga imate samo ako te ljude obrazujete, a CERN je jedinstvena prilika za to. Preuzeto iz Nedeljnika VREME.\nU CERN-u uspešno izvedeno sudaranje čestica Beta | 30. 03. 2010. - 13:33h | Foto: AFP, Reuters Veliki hadronski sudarač čestica (LHC) uspeo je danas, iz drugog pokušaja, da razbije dva jezgra protona koristeći tri puta veću sile nego što je ikada upotrebljena u nauci. Eksperiment je izveden u 27 kilometara dugom podzmenom tunelu kod Ženeve.\nTo je deo eksperimenta u kojem naučnici okupljeni u Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN) pokušavaju da u laboratorijskim uslovima stvore uslove kakvi su, kako pretpostavljaju, bili u vreme Velikog praska iz kojeg je, kako se veruje, pre 14 milijardi godina nastao kosmos. Uspeh je propraćen burnim aplauzom u kontrolnoj sobi CERN-a, iz koje se prati eksperiment. Fizičarima i drugim naučnicima širom sveta omogućeno je da direktno prate eksperiment preko posebne video-veze. Ranije danas naučnici su nakratko morali da prekinu eksperiment jer podzemni akcelerator nije uspeo da iz prvog pokušaja napravi napon čestica od potrebnih 7.000 milijardi elektron-volti (7TeV). "Ovo je važan prodor u nauci. Kročili smo tamo gde još niko nije zašao. Otvorili smo novi prostor za fiziku", izjavio je Oliver Buhmiler, jedan od vodećih istraživača koji učestvuje u ovom projektu vrednom 10 milijardi švajcarskih franaka. Tokom narednih meseci i godina, naučnici CERN-a očekuju da će eksperiment skinuti veo sa nekih od misterija kosmosa - kako je materija pretvorena u masu nakon Velikog praska i šta je tamna ili nevidljiva materija koja sačinjava 25 odsto kosmosa. LHC se nalazi u tunelu dugom 27 kilometara u okolini Ženeve, na granici Švajcarske i Francuske. Izgradnja sudarača koštala je 10 milijardi dolara i to je najskuplji eksperiment u istoriji, koji je okupio naučnike iz celog sveta. Naučnici su napravili sudar dva snopa protona, koji se kreću u krug u suprotnom smeru, a koji su pre deset dana počeli da ubrzavaju u tunelu. U snopovima se naime nalaze stotine milijardi protona, ali su oni toliko sitni da ih se mali broj sudari u svakom ukrštanju.\nDa li che religiozni fundamentalisti i apokaliptichari (zvuchi kao bolest zato shto i jeste ) ljubitelji zavera i babskih pricha koji su najavljivali kraj sveta po ukljuchenju kolajdera, ignorisrati vesti o uspeshnom izvodjenju eksperimenta ili che opet biti ono - videchemo josh (mi sve znamo, vashe je samo da vam se desi), nismo mi mislili sada, mislili smo pooosle itd?


Put kroz Grejač i Veliki Drenovac se sigurno radi -\nPut kroz Grejač i Veliki Drenovac se sigurno radi\n02.05.2020. Jelena Radovanović Društvo Ostavi komentar\nKakav je udarac epidemija zadala aleksinačkom budžetu, znaće se kada sve prođe, pa je samim tim neizvesno da li će biti odustajanja od nekih projekata koje opština samostalno finansira. Predsednik opštine Aleksinac Nenad Stanković kaže da što se ključnih investicija tiče, koje zajednički finansiraju lokalna samouprava i država, one su sigurne. Kako objašnjava za njih su već preneta sredstva u aleksinački budžet.\nJedna od sigurnih investicija čija bi realizacija trebalo uskoro da počne jeste rekonstrukcija puta kroz Grejač i Veliki Drenovac, koji se graniči sa niškom opštinom.\n‒ To je možda i jedna od najvećih investicija koja je planirana. Najveći deo finansira Ministarstvo privrede, a PDV za izvedene troškove plaća budžet opštine Aleksinac – kaže prvi čovek opštine i dodaje da je vrednost ove investicije oko 78 miliona dinara.\nPo Stankovićevim rečima, početak realizacije ovog projekta očekuje se uskoro jer je sva dokumentacija spremna. Raspisivanje javne nabavke, kako je rekao, najverovatnije će biti odmah posle prvomajskih praznika.\nPrevious Post:Crtež iz Aleksinca koji je oduševio Japan\nNext Post:Sa autobuske samo za Beograd i Niš


Zbog "crne liste" će kasniti i inostrana pomoć poplavljenim područjima - Klix.ba\nZbog "crne liste" će kasniti i inostrana pomoć poplavljenim područjima\n1.6.2014. u 13:00\nNakon što BiH nije u roku usvojila Zakon o sprečavanju pranja novca i terorističkih aktivnosti, Komitet eksperata Vijeća Evrope za evaluaciju borbe protiv pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti (MONEYVAL) izdao je saopćenje kojim se svako finansijsko poslovanje s našom zemljom od sada strogo nadzire, zbog čega će trpjeti i građani u poplavljenim područjima u BiH kojima je upućena finansijska pomoć iz inostranstva, upozorila je u razgovoru za Klix.ba glasnogovornica Transparency Internationala BiH Ivana Korajlić.\nMONEYVAL je izdao saopćenje u kojem se zemlje članice MONEYVAL-a, ali i druge zemlje pozivaju da obrate posebnu pažnju i provedu dodatne procedure tokom finansijskih transakcija sa osobama i institucijama iz BiH.\nBiH će, kako stvari stoje, završiti na "crnoj listi", u društvo Ukrajine, Sjeverne Koreje i Irana, nakon što MONEYVAL pošalje preporuku i globalnom tijelu Financial Action Task Force (FATF).\n"Nažalost, to će se odraziti i na finansijsku pomoć koja dolazi iz inostranstva za poplavljena područja. Od sada će se detaljno pregledavati sve finansijske transakcije i to će oduzimati mnogo više vremena. Nepotrebno će iskomplikovati procedure finansijske humanitarne pomoći, pogotovo u ovom trenutku kada je svaka pomoć ljudima u poplavljenim područjima bitna", rekla je Korajlić za Klix.ba.\nNaglasila je da su vlasti u BiH mnogo ranije upozoravane da će BiH biti stavljena na "crnu listu", ali da se ipak zakasnilo sa usvajanjem zakona.\n"Zakon se mogao usvojiti mnogo ranije. To nije priča stara mjesec dana. Samo što naši političari djeluju onda kad im se da određeni rok. A sada čak ni to nije imalo efekta, jer su očigledno zakasnili. Bojim se da je to pokazivanje još većeg nivoa neodgovornosti prema javnosti i građanima. U ovakvim kriznim situacijama, njihov nerad isplivava na vidjelo", rekla je Korajlić.\nIstiče da će sama činjenica da se BiH našla na jednoj "crnoj listi" praktično naštetiti državi mnogo više nego što se to prvobitno smatralo.\n"To ne može pomoći rejtingu i percepciji BiH kao zemlje u koju je pametno ulagati, pogotovo kada pričamo o stranim investitorima. Generalno, samo još više propadamo u svakom obliku. Već nas međunarodna zajednica posmatra kao propali slučaj, a sada ćemo to biti dokazano i prema poslovnoj zajednici i stranim investitorima", upozorila je Korajlić.\npoplave Transparency International BiH Moneyval humanitarna pomoć\nTuča i pucnjava u Sarajevu: Jedna osoba povrijeđena, dvije privedene\n01.06.2014. u 13:09


Nemanja Šipka - Web dizajner\nTragate za profesionalnom, brzom i povoljnom izradom Web sajta za kvalitetnu prezentaciju Vaših usluga, proizvoda ili aktivnosti...? Na pravom ste mjestu!\nŽelite kvalitetnu Marketing kampanju na Internetu za veću potražnju Vaših proizvoda/usluga ili obimnu prezentaciju Vaših aktivnosti...? Na pravom ste mjestu!\nUsluge izrade reklamnih materijala svih vrsta\nUkoliko želite da od Vaše firme, usluge ili proizvoda napravite online brend, izuzetno je važno da se Vašoj interesnoj/ciljanoj publici predstavite sa kvalitetnim, modernim, jednostavnim i jednoobraznim reklamnim materijalima.\nIzrada reklamnih plakata\nPored izrade funkcionalnog, preglednog i modernog Web sajta, da bi Vaš sajt bio što posjećeniji od strane onih kojima baš treba Vaš proizvod, usluga ili se baš žele informisati o Vašim aktivnostima, neophodno je korišćenje i najznačajnijih Marketing alata na Internetu kao što su:\nOvdje možete pročitati više informacija\nSvaki novi projekat/Web sajt donosi svoje specifičnosti i nove spoznaje o raznim oblastima što je za mene izuzetno zanimljivo, privlačno i daje mi stalnu motivaciju za učenjem i napredovanjem.\nWeb dizajner & Internet Marketer & Joomla CMS Instruktor: opširnije\nNajnovije vijesti: Obuke & Blog\nSve o Informatičkoj Akademiji...\n12 januar 2017 Obuke 1154\nNemanja Šipka: Predavač na...\n12 januar 2017 Obuke 1162\nJoomla CMS - modul za izradu Web...\n12 januar 2017 Obuke 1310


f Kompanija "Božić i sinovi" dobitnik Nacionalne nagrade za društveno odgovorno poslovanje - Arhus Centar Subotica\nKompanija "Božić i sinovi" dobitnik Nacionalne nagrade za društveno odgovorno poslovanje\nNacionalna nagrada za društveno odgovorno poslovanje je prvi put dodeljena 2007. godine, a iz godine u godinu povećavao se broj firmi koje su konkurisale za ovu nagradu, kao i broj onih koji uviđaju značaj ovog koncepta poslovanja. Ono što nagradu izdvaja od ostalih koje su iz oblasti DOP-a je njena jedinstvena metodologija, koja na ravnomeran način tretira različite aspekte poslovanja. Upitnikom, koji je razvijen saglasno aktuelnoj praksi, obuhvaćeno je pet osnovnih stubova DOP-a: zaposleni, životna sredina, tržište, imovina i zajednica. Najbolje među 21 MSP, birao je žiri u sledećem sastavu: Miloš Bugarin, iz Privredne komore Srbije, Zoran Martinović, državni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike, prof.dr. Ana Trbović, dekan FEFA, Ana Firtel, izvršni direktor Saveta stranih investitora, Vilijam Infante, stalni koordinator UN u Srbiji, Marko Savić, programski direktor Centra za monitoring i evaluaciju i Zoran Stanojević, urednik TV emisije OKO magazin RTS-a.


Klajv Kasler\tSAHARA\n„Ova priča vrca uzbuđenjima... Kaslerov junak Dirk Pit zabavniji je\nnego ikad, a vrtoglavi događaji prosto oduzimaju dah... Fenomenalna\navantura.“New York Daily NewsOklopnjača iz američkog građanskog\nrata iščezla davne 1865...Širom sveta slavna australijska\navijatičarka koja je nestala 1931...Smrtonosna plima koja preti\nsmakom sveta!Egipat 1996. U potrazi za blagom na Nilu, Dirk Pit je\nslučajno osujetio pokušaj ubistva lepe naučnice iz tima Ujedinjenih\nnacija koji istražuje bolest pod čijim naletom hiljade žitelja\nSeverne Afrike zapadaju u ljudoždersko ludilo i skončavaju u\nmukama. Sumnja se da ovu pošast uzrokuje zagađivanje dotad\nneviđenih razmera, koje preti da zatre sav živi svet u morima širom\nZemlje. U trci za spas planete od ekološke katastrofe, Pit i\nnjegovi prijatelji, opremljeni čudesnom jahtom, našli su se između\ndve vatre: jednog basnoslovno bogatog industrijalca i jednog\nkrvožednog afričkog tiranina. Usred vrele pustinje neustrašivi Pit\npronalazi robove primorane na rad u rudniku zlata i razotkriva dve\ndavnašnje zagonetke – sudbinu oklopnjače iz rata između Severa i\nJuga, tajanstvenim putevima povezane s atentatom na Linkolna, i\nposlednji let davno nestale avijatičarke... Na peščanim dinama pod\nuzavrelim suncem Sahare, Dirk Pit će pružiti očajnički otpor u bici\nkoju svet nikako ne sme da izgubi!„Teško da bi iko drugi mogao da\nnapiše ovako uzbudljiv triler koji ovoliko tera na\nrazmišljanje.“Chicago TribunePosetite: www.cusslermen.com\nrazmišljanje.“Chicago TribunePosetite: www.cusslermen.com Komentari\nRSD 776.00\tKANOVO BLAGO\nRSD 912.00\tŠPIJUN\nRSD 559.00\tSUDNJI DAN\nRSD 592.00\tPRONAĐENA ATLANTIDA\nRSD 688.00\tVELIKA POPLAVA\nRSD 712.00\tPOTERA


Linta: Pevanje ustaških pesama u Hrvataskoj normalna pojava – online news Srbija\nHome > Vesti > Linta: Pevanje ustaških pesama u Hrvataskoj normalna pojava\n- 7. 07 2019 7. 07 2019 033\nIzvor: Tanjug nedelja, 7.07.2019. | 17:35\n“Mnogi u Srbiji ne znaju da je Tudjmanova Hrvatska usvojila formaciju, naziv jedinica i činove u vojsci po uzoru na ustašku vojsku NDH. Tako je satnija jedinica veličine čete, a njom komanduje satnik što je u rangu kapetana. Takođe, bojna je jedinica veličine bataljona, a njom komanduje bojnik što je u rangu majora”, kaže se u saopštenju.\n“Prvi idol je ustaški pukovnik a zatim ‘krilnil’ (najveći čin u ustaškoj vojsci) i ‘vitez’ Jure Francetić koji je bio komandant čuvene po zlu Crne legije u NDH. Dobro je poznato da je Crna legija na čelu sa ratnim zločincem Jurom Francetićem počinila stravične i masovne zločine nad srpskim civilima”, rekao je Linta.\n“Postoje brojni dokazi da je Ante Gotovina odgovoran za brutalne zločine nad srpskim civilima i ratnim zaroblkenicima u Krajini i zapadnokrajiškim opštinama”, napomenuo je Linta.\n“Treći idol je proustaški pevač Marko Perković Tompson koji se proslavio pevanjem ustaških i srbomrzačkih pjesama. Četvrti idol je kardinal Alojzije Stepinac koji je imao ogromnu ulogu u pripremi i realizaciji genocida koji je NDH počinila nad srpskim narodom”, zaključio je Linta u saopštenju.\nMUP: M.R. priveden zbog vređanja, ne duvanja u pištaljku | Hronika\nMakron se zalaže da fudbalerke budu plaćene kao i fudbaleri\nKocke na Trgu preslažu se o trošku izvođača VIDEO\n23. 09 2019 23. 09 2019 015


Konkurs za radove – Demokratski angažman u Jugoistočnoj Evropi: Neispričane priče | INSTITUT ZA FILOZOFIJU I DRUŠTVENU TEORIJU | Univerzitet u Beogradu\nKonkurs za radove – Demokratski angažman u Jugoistočnoj Evropi: Neispričane priče\nGrupa za studije angažovanosti Instituta za filozofiju i društvenu teoriju raspisuje konkurs za radove\nDemokratski angažman u Jugoistočnoj Evropi: Neispričane priče\nJugoistočna Evropa je poslednjih godina postala region obeležen raznim vidovima društvenih nezadovoljstava. U Bosni, ljudi su protestovali i kasnije organizovali plenume, kako bi izrazili sve veće nezadovoljstvo političkom elitom; u Gezi parku, Beogradu i Skoplju, ljudi su izašli na ulice da protestuju zbog uzurpacije i privatizacije javnih prostora; u Sloveniji, Bugarskoj i Rumuniji ključna tema demonstracija bila je korupcija. Takođe, više od pedeset hiljada ljudi u Hrvatskoj protestovalo je zbog obrazovnih reformi koje je predložila aktuelna vlada. Pored ovih slučajeva koji su do sada dobro dokumentovani, ima mnogo manjih i slabije organizovanih inicijativa širom regiona koji su u očima javnosti ostali relativno neprimećeni.\nOvakav „talas društvenog angažmana“ ne bi trebao biti previše iznenađujući, s obzirom na uticaj finansijske krize 2008. godine na sve zemlje na političkoj i ekonomskoj poluperferiji globalnog kapitalizma. Iako mnogi slučajevi društvenog angažmana u Jugoistočnoj Evropi dele zajedničku temu o političkoj i/ili socijalnoj nejednakosti, oni su nedavno počeli da otkrivaju mnogo širi skepticizam u pogledu demokratskih kapaciteta savremenih nacionalnih i međunarodnih liberalnih institucija. Može se tvrditi da su previranja nastala usled finansijske krize otvorila prostor za širok spektar društvenih angažmana, koji predstavljaju odgovarajuću dijagnozu društvenih problema i nade da su (demokratske) političke inovacije moguće i zaista potrebne. Štaviše, istovremeni naglasak na konkretnim socijalnim problemima i društvenoj promeni velikih razmera povezuje ove lokalne primere društvenog angažovanja sa drugim novijim društvenim pokretima, kao što su Global Justice Movement, Arab Spring, Indignados i Occupy Movements.\nOvo priređeno izdanje ima za cilj da prikupi uvide i ponudi kratke analize različitih oblika društvenog angažmana, fokusiranog pre svega na lokalni nivo akcije. Očekujemo priloge o konkretnim bosanskim plenumima i manje poznatim inicijativama, makedonskoj borbi izvan Šarene revolucije, srpskim inicijativama van glavnih gradova i već poznatih pokreta ( poput „Ne da(vi)mo Beograd“). Fokusiramo se na područje Jugoistočne Evrope, konkretnije na zemlje bivše Jugoslavije i Albaniju.\nDobrodošli su prilozi naučnika, kao i predstavnika civilnog društva i lokalnih aktivista, ali se ne ograničavamo samo na njih. Prilozi treba da budu napisani u obliku studije slučaja i da ne prelaze 2000 reči. Sve radove treba pisati na pristupačan način pogodan za širu publiku; nije neophodno da sadrže teorijsku i metodološku problematizaciju, jer je naš primarni cilj prikupljanje reprezentativnog i bogatog materijala i podataka o brojnim lokalnim protestima i društvenim angažmanima koji ostaju ispod radara javnosti.\nPodnošenjem priloga autori daju saglasnost da se pomenute studije slučaja mogu reprodukovati u medijima i budućim istraživačkim studijama društvenog angažmana u Jugoistočnoj Evropi, koje je pokrenula Grupa za studije angažovanosti Instituta za filozofiju i društvenu teoriju. Misija Grupe je produktivno razmišljanje o građanskim, javnim i društvenim oblicima angažovanja. Tokom narednih pet godina, Grupa za studije angažovanosti planira da razvije nijansiran konceptualni aparat za proučavanje društvenog angažovanja u komparativnoj perspektivi, a ovo izdanje predstavljaće značajan materijal za takav poduhvat.\nUputstvo za podnošenje radova:\nSavetujemo da se autori najpre obrate urednicima i pošalju kratak sažetak -– od maksimalno 150 reči – pre predaje samog rada.\nRok za predaju rukopisa ne dužih od 2000 reči: 30. oktobar 2017.\nRok za obaveštenje autora o prihvatanju radova: 10. novembar 2017.\nMolimo da sažetke, radove i eventualna dodatna pitanja pošaljete Ireni Fiket, Gazeli Pudar Draško i Srđanu Prodanoviću na:submit@instifdt.bg.ac.rs.\nPriređeno izdanje će objaviti Institut za filozofiju i društvenu teoriju u saradnji sa Centrom za etiku, pravo i primenjenu filozofiju do sredine decembra 2017. godine. Predstavljanje publikacije biće organizovano sredinom decembra u Beogradu. Odabrani autori će biti pozvani da prisustvuju o trošku organizatora (u zavisnosti od finansijskih mogućnosti).\nObjavljeno u VESTIOznačeno nacionalni


Javni poziv za dostavljanje radova za izbor najbolje priče o građanskom aktivizmu u periodu 2017 – 2019. - ZENIČKA RAZVOJNA AGENCIJA ZEDA\nJavni poziv za dostavljanje radova za izbor najbolje priče o građanskom aktivizmu u periodu 2017 – 2019.\nKompletan tekst javnog poziva preuzmite na: https://www.mreza-mira.net/vijesti/takmicenja-nagrade/poziv-za-dostavljanje-radova-za-izbor-najbolje-price-o-aktivizmu/


Miljana Kulić ušla u rijaliti Zadruga 4 i odmah krenula na Mišela! (VIDEO) - Reality & TV Show - Zadruga - Vesti - Svet Plus\n09:46 7. SEP 2020.\nUputili su se u Belu kuću, a tamo je Miljana ugledala svoju majku Mariju, ali i Mišela Gvozdenovića. Takođe, zadrugarima je veliko iznenađenje bilo i kada su ugledali majku Kije Kockar, Nadicu.\nDobro veče, bolje vas našla. Ne mogu da verujem da te vidim Milane posle toliko vremena. Gde je moja mama? - pitala je Miljana Kulić koja je ignorisala Mišela Gvozdenovića, ali je ipak sela pored njega:\n"Ovo je moje mesto", rekla je Miljana, a Mišel se udaljio od nje.\nStigila je! - rekao je Mića.\nNe mogu. Sela odmah pored mene. Beži bre u pi*ku materinu - rekao je Mišel Gvozdenović.\nMiljana KulicMisel GvozdenovicZadruga 4svadjakrevetrijalitirealitytop reality


Regionalnom saradnjom u suzbijanje dječijih… – CRINK\nHome / Šta radimo / Projekti koje sprovodimo / Regionalnom saradnjom u suzbijanje dječijih…\nRegionalnom saradnjom u suzbijanje dječijih…\nCrink2 13. December 2016.\tProjekti koje sprovodimo, Šta radimo Ostavite komentar 65 Pregleda\nNaziv projekta: “Regionalnom saradnjom u suzbijanje dječijih, prislinh, ugovorenih brakova u zajednici Roma i Egipćana”\nPeriod: 30/09/2015 – 30/09/2016\nDonator: Američka ambasada u Podgorici\nCentar za romske inicijative u saradnji sa Internacionalnom policijskom asiocijacijom (IPA) i ženskom RAE mrežom „PRVA“, u periodu 30.09. 2015 – 30.09.2016. realizuje projekat “Regionalnom saradnjom u suzbijanje dječijih, prislinh, ugovorenih brakova u zajednici Roma i Egipćana” koji ima direktan fokus na ukazivanje i unapređenje zaštite od maloljetničkih dječijih prisilnih brakova, kao i spriječavanje takvih pojava, kroz povezivanje najvažnijih visokih funkcionera policije i predstavnika/ca nevladinog sektora iz zemalja regiona ali i najvažnijih aktera iz Crne Gore, kao i kroz edukaciju mladih, roditelja i službenika relevantnih institucija u Crnoj Gori.\nCiljevi koji se žele postići realizacijom projekta su sledeći:\nUspostavljena saradnja na regionalnom i nacionalnom nivou između regonalnih državnih organa, policijskih aktera i ženskog romskog sektora, kao i regionalno i nacionalno povezivanje policijskih organa i romskih aktivistkinja radi pravovremenog reagovanja u sprječavanju dječijih ugovorenih brakova;\nRelevantne institucije podstaknute i povećana spremnost za adekvatno reagovanje pri suzbijanju i prevenciji fenomena dječijeg i ugovorenog braka u regionu;\nPovećano međusobno povjerenje između mladih sa fokusom na djevojčice i policijskih službenika/ca, kao i smanjene predrasude i stereotipi sa obje strane;\nUnaprijeđena i povećana svjest kod mladih romskih i egipćanskih djevojaka i momaka, kao i roditelja o pravnoj zaštiti od dječijih ugovorenih i prisilnih brakova u Nikšiću, Podgorici, Beranama i Tivtu;\nUmanjena mogućnost eksploatacije i veće poštovanje ljudskih, dječijih i ženskih prava.\nCiljna grupa projekta su sve djevojčice i dječaci romske i egipćanske populacije starosne dobi od 12-18 godina iz 4 crnogorska grada (Nikšić, Podgorica, Berane i Tivat) koji su izloženi riziku da u određenim životnim fazama budu prisilno “gurnuti” u brak., romski i egipćanski roditelji, 70 službenika Centara bezbjednosti iz navedenih gradova, visoki funkcioneri policije iz Crne Gore, Srbije, BiH, Hrvatske, Kosova i Makedonije, predstavnici iz sastava romskih i egipćanskih organizacija civilnog društva sa fokusomna na ženske NVO iz regiona, kao i svi relevantni subjekti koji mogu doprinjeti suzbijanju dječijih ugovorenih brakova u Crnoj Gori.\nSljedeće Učešće u radnim grupama


LŠ: Zvezda gostuje bavarskom gigantu, sudari PSŽ-a i Reala, Atletika i Juventusa - Radio Kontakt Plus\nLŠ: Zvezda gostuje bavarskom gigantu, sudari PSŽ-a i Reala, Atletika i Juventusa\n12:09, 18.09.2019Izvor: Radio Kontakt plus, Mozzart Sport\nVečeras se nastavlja takmičenje u okviru grupne faze Lige šampiona. Srpskoj javnosti svakako najzanimljiviji duel jeste onaj koji se igra u Nemačkoj. Fudbaleri Crvene zvezde od 21 čas gostuju na "Alijanc areni" ekipi Bajerna iz Minhena, u okviru meča prvog kola B grupe Lige šampiona. Direktan prenos možete pratiti na Prvom programu RTS-a.\nDve ekipe pet puta sastajale su se u evropskim takmičenjima, oba tima slavila su po dva put, dok je jedan meč završen nerešeno. Dvomeč kojeg se crveno-beli rado sete jeste onaj odigran 1991. godine, kada je srpski predstavnik eliminisao Bavarce u polufinalu današnje Lige šampiona.\nBajernova "Alijanc Arena" je simbol velikog sjaja i glamura Lige šampiona. Ona predstavlja raskoš i bogatstvo. To je fudbalska vasiona, kao i sedmostruki uzastopni prvak Nemačke, veliki Bajern, tim koji je do pre 25 godina igrao evropse klasike sa Crvenom zvezdom. Snage su, zaključno sa onom aprilskom noći 1991. godine, uglavnom uvek bile podjednake. Pobeđivao je srećniji u tom trenutku.\nSada se očekuje da trijumf odnese bolji tim. Jednako brutalan u Ligi šampiona kao Mančester Siti i PSŽ, okarakterisani kao timovi koji vole da golovima jasno ocrtaju granicu između bogatih i siromašnih. Statistika kaže da je Benfika ovde pre 12 meseci primila pet golova i da u svakoj sezoni u Ligi šammpiona tokom grupne faze Bavarci prosto vole da jednom srećnom dobitniku pošalju "peticu".\nNavijači Crvene zvezde nadaju se čudima Borjana, begu Garsije i magiji Marina. Ljudi u klubu kažu da je Vladan Milojević majstor da demontira sva oružja rivala, ali i da njegove moći prestaju onog trenutka kada se susretne sa top klasom igrača koji ima “svoj dan”. Kao na primer Nejmar u Parizu prošle sezone.\nTeško je pretpostaviti kako će se osećati fudbaleri Crvene zvezde kada večeras u tunelu "Alijanc Arene" budu pogledali u oči rivale. Možda kao obični bokseri koji imaju tu nesreću da ulaze u ring sa Muhamedom Alijem koji uz sav talent ima i pomoć bejzbol palice. A možda se budu igrali sa kartama prošlosti. Jer Crvena zvezda ima pozitivan skor u sudarima sa Bajernom (5 mečeva, 2 pobede, jedan remi i 2 poraza).\nPrimera radi, Bajern je bio mnogo jači od Crvene zvezde 2007. godine, kada su im se putevi ukrstili u UEFA Ligi. Igralo se u Beogradu, huk navijača dopirao je do Zvezdinih svlačionica već oko podneva. Tim Milorada Kosanovića nije bio siguran u sebe. Znate sigurno šta je onda usledilo, ali tim sa Marakane je zaslužio sve pohvale. Izgubio je, ali je pobrao aplauze.\nI zbog tih karti prošlosti večeras, kada nemaju rezultatski nož pod grlom, učenici Vladana Milojevića nemaju šta da izgube.\nOsim pomenutog meča, večeras su na programu i dva derbija, dueli PSG-a i Reala iz Madrida i Atletika iz Madrida i Juventusa, koje možete pratiti u direktnim prenosima na kanalima Arene Sport.


25. oktobar – U Crnoj Gori godišnje oko 1400 abortusa | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika novembar 2020 25. oktobar – U Crnoj Gori godišnje oko 1400 abortusa\n25. oktobar – U Crnoj Gori godišnje oko 1400 abortusa\n– Selektivni abortusi su problem o kojem se poslednjih godina mnogo govorilo u javnosti i činjenica je da oni postoje u velikoj mjeri. Ono što posebno zabrinjava jeste činjenica da ovaj problem i dalje ostaje prisutan i da se nedovoljno radi na prevenciji. Vjerujem da je u praksi broj abortusa, pa i selektivnih, značajno veći nego što imamo mogućnost da čujemo. Da li se neko bavi abortusima u Crnoj Gori? Vjerujem da se bave zdravstveni radnici, a naročito ginekolozi koji svakodnevno rade sa pacijentkinjama, pružaju im informacije i zdravstvene usluge – istakla je Šišović.\nPrethodni tekst23. oktobar – Koreja donirala 277.000 zaštitnih maski\nSledeći tekst27. oktobar – Stanari Doma starih se vraćaju s bolničkog liječenja


Sudski tumač za kineski jezik - Sudski tumač za kineski jezik Beograd\nHome / Sudski tumač za kineski jezik\nSudski tumač za kineski jezik agencije Documento je vrhunski poznavalac kineskog jezika. Nakon višegodišnjeg iskustva u prevođenju dokumenata, sudski tumač za kineski jezik predstavlja pravo mesto za sve Vas kojima su potrebni prevodi tipskih dokumenta za službenu upotrebu, stručnu ili medicinsku terminologiju.\nSudski tumač za kineski jezik Vam je uvek na raspolaganju, kao i sinhronizovani sistem u kome se svi prevodi sa overom sudskog tumača za kineski jezik nakon njegovog završetka šalju na lekturu dokumenta kod naših saradnika iz Narodne Republike Kine. Zbog te mogućnosti predstavljamo pouzdano mesto za svakog od Vas kome su potrebni sudski tumači ili obični prevodioci za kineski jezik. Uverite se i sami!\nZanimljive činjenice o kineskom jeziku\nKineski jezik pripada jezičkoj grupi simo tibetanskih jezika. Govori ga oko 1,3 milijardi ljudi, a smatra se da ga jedna petina stanovništva na svetu govori, bar u nekoj formi. Zvanični jezik NR Kine je standardni mandarinski jezik a njegov izgovor se bazira na pekinškom dijalektu. Postoji sedam glavnih dijalektskih govornih grupacija: Mandarinski, Vu , Kantonski, Min, Sjang, Hakka i Gan. Mada su vremenom Kineski lingvisti izdvojili još 3 grupe iz tradicionalnih sedam: Đin, Hui, Ping iz kantonskog kineskog. Kinesko pismo sastoji se od 60 000 karaktera, od kojih se za normalnu komunikaciju, čitanje novina i svakodnevni život smatra da je dovoljno oko 2,500 karaktera, a za studiranje, usavršavanje, čitanje stručne literature oko 6,000 karaktera. Još zanimljivih informacija o kineskom jeziku možete videti klikom na ovde.\nNajčešći tipovi dokumenata koji se prevode na kineski jezik su:


Zlatoruni ovan bajka | Lektire.rs\nZlatoruni ovan je narodna bajka koju je zapisao Vuk Stefanović Karadžić. Pročitajte originalnu celu priču onlajn! Delo je objavljeno 1853. godine u zbirci Srpske narodne pripovijetke.\nAnaliza dela Zlatoruni ovan >>


"REFORME" PO NALOGU NATO ODNELE 400 TENKOVA I 10.000 RAKETA: Koliko nas košta loša odbrambena politika Srbije vođena posle 2000. godine? | Novosti.RS\nAmerički ambasador Vilijam Montgomeri lično je početkom 2004. prisustvovao demontaži ovih raketa na poligonu u Nikincima, izrazivši zadovoljstvo što "Vojska SCG uništava rakete iz kojih se u Iraku dejstvovalo na američke avione". Ova vrsta projektila, inače, masovno je korišćena u ratovima devedesetih, a danas ih ponovo koristi Vojska Srbije.\nPrimer raketa "strela 2M" možda najbolje pokazuje ne samo američki vojni intervencionalizam koji je u Srbiji bio dominantan posle 2000. godine, nego i nivo spremnosti tadašnjeg režima da ga prihvati. Po nalogu Amerikanaca uništeno je oko 10.000 raketa i više od 400 lansera ovog, istina vremešnog, ali i dalje korisnog protivavionskog naoružanja. Tadašnji vojni vrh "strelu" je proglasio neperspektivnim sredstvom, ne zamenivši ga nijednim savremenijim naoružanjem.\nNa ovu epizodu degradacije borbene moći i morala naše vojske podsetila je javna polemika bivšeg ministra odbrane Dragana Šutanovca i reditelja i književnika Emira Kusturice.\nOHAJO VAŽNIJI OD RUSIJE\nEROZIJA vojne moći Vojske Srbije planski je pomagana insistiranjem na njenoj trećoj misiji - pomoći stanovništvu, nauštrb prvog zadatka - odbrani zemlje. Po savetima zapadnih stručnjaka, vojna saradnja sa Rusijom u deceniji posle 5. oktobra bila je na najnižem nivou još od Rezolucije Informbiroa. Umesto toga, cvetalo je partnerstvo sa Nacionalnom gardom Ohaja. Zapamćeno je da je tih godina NATO dobio i kancelariju u zgradi srpskog Ministarstva odbrane.\nDragan Šutanovac, Foto Tanjug\nProslavljeni umetnik optužio je nekadašnjeg lidera Demokratske stranke da je radio na uništavanju oružanih snaga, a posebno tenkova i naoružanja.\nI ova polemika pokazuje da široka javnost u Srbiji nije zaboravila lošu odbrambenu politiku, koju su SRJ i Srbija u vreme DOS i DS vodili. NJen sivi bilans čini ne samo veliki broj uništenog naoružanja, nego i minimalno ulaganje u vojsku, koje je dovelo na sami rub propasti. Za više od deset godina tadašnji vojni vrh nije obnovio ništa od ključne borbene tehnike. Ovakav pristup pratio je slabo prikriveni prozapadni kurs, kao i sistemski ideološki zaokret kao moralna podloga novog sistema odbrane. Poseban problem bila je reforma oružanih snaga sprovedena do 2006. godine, čija loša rešenja i danas opterećuju Vojsku Srbije.\nFoto I. Salinger/Odbrana\nRezultati ovakve odbrambene politike najbolje su se videli u vazduhoplovstvu, koje je, u skladu sa "civilnom" prirodom vojske, tada promenilo i ime - reč "ratno" je izbačeno iz zvaničnog naziva. Tadašnje ViPVO svoju donju tačku dotaklo je između 2010. i 2012. godine kada je Srbija u nekoliko navrata morala da prizemlji svoju lovačku avijaciju i ostane bez zaštite svog neba. Razloga je bilo više - problemi sa snabdevanjem delovima i gorivom vukli su se punu deceniju, nalet pilota bio je katastrofalno mali, a svega dva "miga 29" koja su ispunjavali uslove za let, često su bila van stroja zbog banalnih okolnosti - nije bilo avionskih guma, akumulatora, piro-patrona za pilotska sedišta...\n- Ratno vazduhoplovstvo je na rubu propasti, a posledice će biti nesagledive - upozoravali su tih godina stručnjaci za bezbednost i oficiri u penziji.\nOFICIRI SPASLI "PRAGE"\nO SLABLJENJU borbene moći vojske posle 2000. godine svedoči i što je tadašnji vojni vrh, postupajući po nalozima NATO stručnjaka za reformu "partnerskih" oružanih snaga, na spisak neperspektivnog naoružanja stavio i samohodni protivavionski top "praga". Ovo sredstvo u borbi sa avionima jeste prevaziđeno, ali se tokom sukoba 1999. na KiM pokazalo kao izuzetno korisno u borbi protiv neprijateljske žive sile. Pojedini oficiri na ličnu odgovornost ih nisu evidentirali u popisnim listama i tako ih spasli od slanja na sečenje. Desetak tako spasenih vozila-topova nedavno je remontovano i modernizovano i ponovo su u naoružanju VS.\nNišta bolje nije prošla ni Kopnena vojska, koja je u "reformama" posle 2000. godine ostala bez 400 tenkova T-55. Prethodni ministar odbrane Aleksandar Vulin izvestio je Narodnu skupštinu da je sa spiska naoružanja i vojne opreme tih godina uklonjeno i 215 artiljerijskih oruđa, 120 oklopnih transportera, kao i 23.000 komada pušaka i pištolja.\n- Za vreme dok je Dragan Šutanovac bio ministar, dva najmodernija minolovca klase "neštin" prodata su po ceni od jednog kilograma aluminijuma privatniku iz Brčkog. Ti "mudraci" su zaključili da im ne trebaju. Ministarstvo odbrane jeste uzelo neki novac, a Šutanovac je odobrio prodaju. Ipak, to je bila jako loša odluka. Osim prodaje dva minolovca privatniku za kafiće na vodi, tu je bilo i prebrzog i kriminalnog otpisivanja složenih borbenih sistema kao "neperspektivnih" - pisao je novinar i vojni analitičar Miroslav Lazanski, danas ambasador u Rusiji.\nSlučajno ili ne, poslepetooktobarske garniture poseban trud su uložile u promenu moralne osnove tadašnje vojske. To je podrazumevalo raskid sa dotadašnjom tradicijom Vojske Jugoslavije, posebno njenom borbom protiv NATO 1999. Veliki broj ratnih komandanata, posebno visokih činova, penzionisan je i trajno uklonjen iz života vojske.\nIskustva iz ratova nisu primenjivana, a izražavanje sećanja na žrtve devedesetih godina proglašeno je "politizacijom".\nO civilnom duhu koji je u prethodnoj deceniji nametan oružanim snagama, svedoče i zvanični nazivi oficira, koji su posle završetka školovanja promovisani na Vojnoj akademiji. Na diplomama tadašnjih potporučnika umesto oficirskog, stajalo je zvanje - "menadžer u odbrani".\nraketni sistem PVO rakete Dragan Šutanovac Vilijam Montgomeri poligonu u Nikincima raketa "strela 2M"


BIZNIS INKUBATOR ZENICA BIZ - ZENIČKA RAZVOJNA AGENCIJA ZEDA\nLABORATORIJA ZA ISPITIVANJE SIGURNOSTI PROIZVODA LIND\ndrago nam je da ste zainteresovani za korištenje prostora i usluga BIZ-a.\nMolimo Vas da, u skladu sa važećim Pravilnikom i procedurama u Agenciji ZEDA, isprintate word verziju Zahtjeva koja se nalazi na linku, istu potpišete i dostavite original lično ili putem pošte u Agenciju ZEDA.\nNakon što se razmotri Vaš Zahtjev, dobićete obavijest o donesenoj odluci.\nŠta je inkubator?\nBiznis inkubator predstavlja mjesto za razvoj novih preduzeća koji svim potencijalnim poduzetnicima čiji poslovni plan obećava realne mogućnosti razvoja, obezbjeđuje povoljne uslove rada, početne prostorije, administrativnu poslovnu podršku, savjetovanje i drugu pomoć, kako bi u 3-4 godine razvili preduzeće, sposobno da pod tržišnim uslovima uspješno radi. Dakle, to su sistemi kojima je svrha uspostavljanje poslovne infrastrukture koja služi privrednim subjektima da u što kraćem vremenu postanu tržišno aktivni i profitabilni.\nUpravljanje Biznis inkubatorom Grad Zenica je povjerio Zeničkoj razvojnoj agenciji ZEDA. Formiranjem Biznis inkubatora u Zenici želja nam je, našim građanima stvoriti optimalne uslove za realizovanje poslovne ideje i njihov poslovni poduhvat svesrdno podržati, ponajprije u početnoj fazi kada je i najpotrebnije. Biznis inkubator Zenica nudi kombinaciju usluga, a sve one omogućavaju brz i uspješan poslovni razvoj. To je set infrastrukturnih i kompetitivnih prednosti koje sve idu u prilog preduzetniku. Naš osnovni cilj je da se u Zenici pobudi poduzetničko razmišljanje, razvija poslovna kultura, pospješuje samozapošljavanje i nastanak novih preduzeća.\nPokretanje Biznis inkubatora u Zenici jedan je od prioritetnih projekata u Strategiji razvoja poduzetništva i MSP-a i predstavlja jedan od prvih koraka njene implementacije.\nBiznis inkubator nalazi se u Poslovnoj zoni Zenica 1 koja je smještena u neposrednoj blizini kompanije ArcelorMitall i sjeverno od centra grada. Prilaz objektima je lokalnim asfaltnim saobraćajnicama koje se nalaze unutar Poslovne zone Zenica 1 i koje su preko glavne gradske magistrale povezan sa magistralnim putem Sarajevo – Zenica – Bosanski Brod, a i sa autputem – Zenica Sarajevo. Ispred objekata obezbijeđen je parking prostor za teretna i putnička vozila.\nRASTITE SA NAMA! BIZNIS INKUBATOR ZENICA MJESTO ZA RAZVOJ VAŠEG BIZNISA!\nIMATE POSLOVNU IDEJU ALI VAM TREBA PODRŠKA ZA ZAPOČINJANJE BIZNISA – BIZNIS INKUBATOR ZENICA ĆE VAS PODRŽATI – SAZNAJTE KAKO…\nSAZNAJTE KAKO POSTATI DIO TIMA BIZNIS INKUBATORA ZENICA\nNOVA GODINA – NOVI POČECI/BIZNIS INKUBATOR ZENICA\nBIZ – BIZNIS INKUBATOR ZENICA\nPOSLOVNA ZONA ZENICA 1, ZMAJA OD BOSNE BB\nTEL: +387 32 445 631


Da li koristite messenger? - Strana 2\nPrikaz rezultata glasanja: Koji chat program koristite?\nPrikaz rezultata 16 do 30 od ukupno 99\nTema: Da li koristite messenger?\n12.05.2006, 13:20 #16\nOdgovor: Da li koristite messenger?\nja koristim yahoo,msn i icq, ali cini mi se da cu probati taj mercury, zato sto u prosjeku na oba tri messengera, u prosjeku imam po dvoje ljudi sa kojima najvise kontaktiram. nadam se da se taj mercury moze skinuti sa neta.\n12.05.2006, 14:38 #17\nProbaj i Gaim, i on ti isto tako funkcionise. Ja probala da ga koristim, medjutim izludjivalo me to sto ne mogu da podesim fontove (slova su iritirajuce sitna) i sto ne mogu da ubacim dodatne smajlije i sto ne mogu da napravim konferenciju (sto ovo glupo zvuci na srpskom ), tako da sam se vratila msn-u Mozda sad ima neka novija verzija sa jos opcija, al' mene je ono izludjivalo.\nProbaj i Trillian, mislim da on isto sljaka na ovu foru\n12.05.2006, 21:00 #18\nNattydread ako jos nisi pronasla sama evo ti adresa za download Mercury messengera\nDobra stvar je sto mozes da koristis i webcam\n13.05.2006, 00:12 #19\nJa koristim Trilian (TrilianPro 3) u poslednje vreme i zadovoljna sam. Ima velik izbor smajlija. Ima i vise skinova. Podrzava msn, yahoo messenger, icq, aim, irc. Audio/video takodje podrzava, podrzava i opciju slanja fajlova. Ma sve. Probaj.\n14.05.2006, 01:01 #20\nPostoji takodje i "Adium" i obuhvata sve messingere a sto se tice smajlija i ostalih zezalica postoji citav sajt sa koga skidate ikonice, smajlije ......\n14.05.2006, 13:35 #21\nTrillian preko njega kontaktiram sa ljudima koji koriste razlicite messengere, tako da su mi svi dostupni.\n15.07.2006, 13:56 #22\nMSN, mada imam i Yahoo ali ga ne koristim\n13.08.2006, 12:49 #23\nYahoo messenger, koristio sam ranije ICQ, ali me je uzasno nervirao, doduse i na Messenger-u komuniciram sa cetvoro ljudi i jednom Damom\n13.08.2006, 23:01 #24\nU pocetku sam koristila ICQ, kao i vecina internet pocetnika, medjutim, veoma brzo mi je dosadio, posto mi se javljala gomila ljudi koju ne znam, te mi je to prilicno islo na zivce.Kasnije sam otkrila MSN, probala YAHOO i TRILIAN, ali se definitivno drzim prvog, najvise mi 'lezi', ima sve sto mi je neophodno, a osobe koje imam na listi su zaista samo one s kojima pricam.Novi Windows Live Messenger je sjajan, a posebna manija su mi smajlici koje dobijam svakodnevno i obozavam da koristim\nJos nesto sto me odusevljava je opcija Now Playing, koja omogucava vasim kontaktima da vide sta slusate, a takodje i offline poruke.Prezadovoljna sam.\n13.08.2006, 23:13 #25\nNovi Windows Live Messenger je sjajan, a posebna manija su mi smajlici koje dobijam svakodnevno i obozavam da koristim\nDa, i ja sam ga skinula pre par dana. Odličan je. Poradili su na dizajnu, možeš sam menjati izgled, a offline poruka je prava stvar. Naravno, ubacila sam svoje smajliće, i manijakalno kupim od drugih ljudi svaki smajlić koji mi se svidi.\n01.10.2006, 20:22 #26\nEvo malo vesti o mesindzerima.\nKomunikacija MSN-a i Yahoo-a\nBitka za prevlast kada su u pitanju instant poruke je postala sve žustrija poslednjih godina. Pionirima na ovom polju kao što je ICQ sprečeno je razvijanje od strane AOL Instant Messenger-a i od strane MSN Messenger-a. Sada popuštanje zategnutosti između Microsoft-a i Yahoo-a dozvoljava korisnicima ovih servisa da komuniciraju jedni sa drugima. Zajednički napor, koji je započet krajem protekle godine ograničenim objavljivanjem beta softvera, dozvoljava korisnicima bilo Yahoo Instant Messenger-a ili Windows Live Messenger-a (ranije poznat pod nazivom MSN Messenger) da podele listu prijatelja i komuniciraju sa ljudima na bilo kojem servisu.\n01.10.2006, 22:00 #27\nMSN i google talk... imam i yahoo ali ga slabo koristim...\n02.10.2006, 00:11 #28\nKoristim yahoo messenger.\n02.10.2006, 00:40 #29\n02.10.2006, 01:45 #30\nZa sad koristim samo yahoo messenger!


Depresija POSLE porođaja - strana 5 - Posle porođaja - Bebac.com - Forum\nDa bi se dao precizan odgovr potrebno je uzeti kompletnu anamnezu, a to je na ovaj nacin nemoguce (par upitnika i par testova). Ipak, na osnovu onaga kakav sam utisak stekla o tebi preko foruma, napisacu ti moje misljenje, ali na pp.\nNije ništa strašno, imam i ja averziju prema dojenju - pogledaj kakvu je sliku stavila Nensi fensi na temu Blizanacka trudnoca pa ces se uplasiti (ja bar jesam).\nMeni,meni, a njemu misu malom nista ne pomaze - espumisan,komorac,bibilibi,caj koji ja pijem,masaza, utopljavanje...kazu mi da su bebe nervozne kad se vreme menja ,a posebno kad duva vetar. Ne plasim se depresije,proci ce,ali me je uzasno strah da ne odlepim i da mu NE DAJ BOZE naudim...srecom, uvek ima nekog ko moze da dodje,koliko da budem sigurna da nisam sama...ko bi rekao da je biti mama ovako tesko...\nPuno hvala na objasnjenju! Nadam se iskreno da ce proci, racionalna sam po prirodi pa se nadam da cu setnjom i fizickom aktivnoscu generalno uspeti da iskanalisem negativne emocije.\nBojana, mnogo, ali mnogo, me podsećaš na mene iz perida dok sam bila trudna :lol: .\nDa li se jos nekome desava da beba neutesno place i da je onda uzme neko drugi i ona prestane? E kod nas se to redovno desava na sta nacisto pobesnim posto se osecam nesposobno (tj. kakava sam ja to majka kad ne umem da umirim svoje rodjeno dete?!?!).\nUmiri se zato što ta osoba koja ga uzme nije nervozna, već je opuštena. Bebe osećaju našu nervozu i reaguju na nju.\nKristal, pocrvenela sam pred tobom\nBojana, mnogo si mi slatka .\ntresu me hormoni i neuracinljiva sam! ne prepoznajem samu sebe!\nE ja onda stvarno ne znam kako li je roditeljima koji nemaju nikakvu pomoc sa strane i koji nemaju "rezervne mirovne snage"\nNe znam kako neke mame uspeju da se smire i da ne prenose nervozu dojenjem ukoliko ne dohranjuju bebu? Ja eto imam izbora (srecna okolnost nedostatka mleka) pa izmuzam to malo. Stvarno se trudim da se ne nervirarm,ali bice da mi i "publika" stvara nervozu...ne znam vise, zaista...\nMama Bojana na koji kauc i ja da legdnem?!\nO da - verujte da mi je neko rekao kako zivot s malom bebom STVARNO izgleda, ne bih se usudila da budem majka, srecna sam sto mije dete zdravo,ali inace je ovo jedan od tezih perioda u zivotu (usledio nakon izuzetno teske trudnoce). Jedno je sigurno, necu se u ovo upustati ponovo.\nmarinak, tek si na pocetku. Smirice se hormoni, opet ce da se uspostavi regularni mesecni ciklus, navicices se na bebu, na sebe, na novu porodicu.\nIzgleda da si poprilicno plaha osoba - sa veoma jakim i burnim emotivnim reakcijama. Mislim da ces se vrlo vrlo brzo snaći i organizovati. Imaj malo vise vere u sebe.\nCitam postove svezih mama - pa sve prolazite kroz slican period (bokicina mikica, ti, Borjana - kod nje se polako sredjuje situacija, clara82, mara77...). Sve ste placljive, uznemirene, nezadovoljne sobom i svojim muzevima, prvorotke su i nesigurne...\nJa mogu samo da vam pružim podršku i kažem isto što je i mama Bojana napisala. Kada stigne bebica, ceo život se okrene za 180 stepeni. Treba vremena da bi se prilagodile na novonastalu situaciju, i mama i beba, pa i ostali ukućani.\nTo je vrlo stresan period prepun hormona i emocija koje se teško kontrolišu.\nALI, sve to dođe na svoje. Imajte poverenja u sebe!\nSve to splasne posle nekog vremena, a ostane neizmerna ljubav prema bebici.\nJa nisam imala nikakvu pomoć sa strane i bilo je veoma, veoma teško.\nMarinak ja ti zelim da sva ta nervoza sto brze prodje... Moja beba je htela samo kod mm da spava i to na njegovim grudima (ubijali su je grcevi), mene je i to nerviralo (umesto da lepo legnem i odmorim se, ja se nerviram sto kod mene place).\nKod mene je ta nervoza trajala malo jace od 40-tak dana, s'tim sto sam ja primala inekcije kada sam izasla iz bolnice pa sam jos dodatno bila nervozna (kako se organizovati i otici primiti inekciju kad mama radi, mm radi), rana me je bolela mesec dana, srecom pa sam imala slauf koji me je spasio, da mogu ko covek da sednem, temperaturu sam dobila 20-tog dana, ma uzas. Sta znam, ja taj period ne bih okarakterisala kao depresiju, ali cinjenica je da sam bila jako nervozna i placljiva (celu trudnocu sam bila placljiva )\nUglavnom sve to prodje i to jako brzo.\nma ja cu da cmizdrim pa nek ide zivot...\nJa sam prvih mjesec dana mislila da nisam dorasla zadatku... Polako se taj strah preokrenuo u ljutnju- prema mm-u, mojoj i njegovoj rodbini, ma bilo kome... Sada sve to polako jenjava, nema vise uznemirenosti, plakanja. Sada, i kada je beba nervozna, znam kako da je smirim, i ne panicim (iako je to za mene nesto novo, oduvijek sam bila panicar)...\nSve mi prolazimo kroz iste, ili slicne faze... Neko reaguje ovako, neko onako, vazno je samo da ce proci, i da nam predstoje prelijepi trenuci uz nase male andjele. Ja sam shvatila da ni za sta na svijetu ne bih dala ovo sto sada imam, pa makar prosla i kroz teze stvari!\nP.S. Mene nije promijenio porodjaj kao takav (iako je bio tezak), promijenio me je post-porodjajni period, kada mi se fizicka sputanost i nesigurnost prenijela i na psihicku... Sada mogu da kazem- nista strasno!\nE ja sam se danas konacno obratila strucnjaku do popodneva sam plakala i plakala i plakala i odjednom je prestalo, divno videcu veceras sta mi moja draga prijateljica savetuje, nadam se da cu proci bez terapije, odnosno da nisam bas toliko zaglibila\nMarinak, da li si došla do uzroka tvog ponašanja...šta te toliko deprimira?\nMajka, verovali ili ne, rodjena majka + hormonski disbalans, sve u svemu, mnogo je lakse sad kad smo nas troje sami, bez "publike",a hormoni ce se stabilizovati pre ili kasnije.


Razvoj teritorije\nOdeljenje za razvoj teritorije nastalo je 2006. godine transformacijom Odeljenja za razvoj opština koje se bavilo direktnom podrškom lokalnim samoupravama u procesu uspostavljanja stabilnih mehanizama za implementaciju koncepta lokalnog ekonomskog razvoja..\nLokalni ekonomski razvoj je proces koji ima za cilj povećanje broja zaposlenih i povećanje dohotka po glavi stanovnika na teritoriji gde se proces sprovodi. Lokalni ekonomski razvoj je moguć jedino kroz saradnju privatnog i javnog sektora. Proces zahteva resurse i kontinirano strateško planiranje sa svim svojim pripadajućim fazama..\nOdeljenje za razvoj teritorije nastaje kao sveobuhvatnija forma u organizacionoj strukturi Regionalne agencije za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja, koja podrazumeva bazične potporne elemente savremenom, sveobuhvatnijem, konceptu održivog razvoja jedinica lokalne samouprave i regiona kome pripadaju, od koncepta koji je prvobitno tretirao samo ekonomski razvoj, kao esencijalan za svaku sredinu.\nU cilju kvalitativnijeg i sveobuhvatnijeg odgovaranja na potrebe procesa implementacije koncepta održivog razvoja na teritoriji Šumadije i Pomoravlja formirano je Odeljenje za razvoj teritorije sa svojim pripadajućim sektorima:\nSektor strateškog planiranja\nSektor ruralnog razvoja\nSektor upravljanja razvojnim fondom i\nSektor za razvoj infrastrukture i zaštitu životne sredine.\nSektori Odeljenja za razvoj teritorije deluju sinhronizovano i organizovano u realizaciji definisanih planova baziranih na pricipima kontinuiranog unapređenja koncepta održivosti i njegove integracije u sve sfere delovanja lokalnih samouprava i ostalih stakeholdera sa lokalnog i regionalnog nivoa.


Brodsko-posavska županija : Projekti i suradnja : Izvođači radova na "SN Orubica" uvedeni u posao\nObjavljeno: 23.8.2018. u 15:48\nOrubica, 23. srpnja 2018. Nakon što su 19. srpnja ove godine u Općini Davor potpisani ugovori o građenju s odabranim izvođačima - zajednicom gospodarskih subjekata Vodotehnikom d.d. iz Zagreba i Branom d.o.o. iz Virovitice, kao i ugovori za projektantski nadzor i za koordinatora zaštite na radu, u Društvenom domu u Orubici danas je upriličena svečanost uvođenja izvođača u radove na izgradnji sustava javnog navodnjavanja Orubica na području Općine Davor.\nIzvođače je u posao uveo Marinko Galiot, predstavnik Hrvatskih voda temeljem odredbi sklopljenog Ugovora s Brodsko-posavskom županijom o komisionom vođenju projekta programa izgradnje sustava javnog navodnjavanja Orubica. Kako Brodsko-posavska županija i Hrvatske vode partnerski sudjeluju u realizaciji ovog 45.283.895,00 kuna vrijednog projekta, današnjoj svečanosti nazočio je i županDanijel Marušić kao i njegov zamjenik Stjepan Bošnjaković te načelnik Općine Davor Đuro Anđelković.


Foto: Ilustracija | Prvi masovni povratak stranih radika u Kinu\nTanjug 26.05.2020 16:07\nAvion sa oko 200 radnika njemačkih kompanija otputovaće tokom vikenda u Kinu i to je prvi masovni povratak stranih radnika od kako je Peking prije dva mjeseca zabranio dolaske radi sprečavanja širenja virusa korona.\nZvaničnik njemačke Privredne komore u Kini Jens Hilderbrant rekao je da su radnici dobili vize ubrzanim putem s ciljem oživljavanja privrede. Privredna komora je organizovala ovaj i još jedan let 3. juna.\nKina, gdje je epidemija počela u decembru prošle godine, zabranila je 28. marta dolaske stranim državljanima, uključujući i one sa dozvolom boravka kako bi izbjegla ponovni uvoz virusa.\nHilderbrant je istakao da će većina pristiglih radnika morati da provede dvije sedmice u karantinu u hotelu. On je istakao da postoji i mogućnost za samo 48 časova u karantinu, ali to je dostupno samo malom broju ljudi koji nisu bili u kontaktu sa komšijama ili saradnicima.\nOko 2.000 do 2.500 zaposlenih u njemačkim kompanijama čeka na povratak u Kinu. U toku je razmatranje mogućnosti organizacije i trećeg leta.\nPrije ukrcavanja radnici moraju da budu negativni na virus, a potom po dolasku prolaze još dva testa.\nKina Avion Strani radnici


Letnji kamp sporta u Grčkoj | Pančevo, Srbija - Škola stranih jezika - NES\nLetnji kamp sporta i rekreacije namenjen je deci od 5 do 17 godina, sportskim školama i klubovima, folklornim grupama, plesačima, pevačima, osnovcima i svoj deci koja vole avanturu, druženje i upoznavanje novih drugara, aktivno i nezaboravno letovanje. Bilo da je u pitanju letovanje, rekreacija, sportska priprema ili turnir, drugarska atmosfera kampa napraviće razliku u životu svakog deteta. Letnji kamp se održava u kampu „Alexandra“ http://www.alexandracamp.gr/en/ , oblast Kavala, u severnom delu Grčke, 20km od Asprovalte, 110km od Soluna.\nMnogobrojni tereni za sport i rekreaciju u kampu i na privatnoj plaži pružaju mogućnost za pripreme sportista, rekreaciju i zabavu. Kamperima su na raspolaganju: bazen, kupanje i igre u moru i na plaži, trambolina, tobogani, tereni za fudbal, košarku, odbojku, rukomet, teretana, jahanje, bioskop, pozorište, zid za penjanje, paintball, spuštanje niz konopac, ekstremni sportovi, banana čamac, pedaline, ATV vožnja, tenis, kanu, aerobik, stoni tenis, razne kreativne radionice, škola plesa i još mnogo drugih aktivnosti.\nVečernje aktivnosti u vidu raznih igara, karaoke i disco večeri, izbori za najbolje imitatore, maske, pevače, glumce, kao i raznovrsne igre održavaju se svako veče. Kamp posećuju deca iz raznih zemalja: Grčke, Makedonije, Srbije, Rumunije, Bugarske, Rusije, Belorusije, Ukrajine... Celodnevna komunikacija kampera iz raznih zemalja sveta odvija se na engleskom jeziku.\nIshrana je bogata i raznovrsna na bazi punog pansiona sa dve užine. Restoran, bar na plaži, mini market i kiosk nudi kvalitetne usluge kamperima.\nU kampu su smeštajni objekti, bungalovi sa komfornim sobama (10-12 kreveta) sa tuš/wc-om, frižiderom i telefonom. U okviru kampa je čist i uredan sanitarni čvor sa tuševima.\nKamp je na prelepoj peščanoj plaži dužine 1500m, na oko 40 hektara površine i sve aktivnosti se dešavaju unutar kampa. Kapacitet kampa je 450 kampera. Kamp je zatvorenog tipa, velika pažnja se pridaje bezbednosti dece (spasioci na plaži i bazenu, obezbeđenje). Medicinska služba u kampu je 24h.\nKamp organizuje turnire u određenim sportovima u određenim terminima, što ne isključuje druge sportove u tim smenama. Svi sportisti i rektreativci mogu koristiti sve smene bez obzira na preporučene sportove za te smene.\nCENA PREVOZA iz Beograda i okoline\nPolazak je dan ranije\n15. 22. Avgust\n7/9 punih pansiona + 2 užine\nnadzor lekara 24h\npolisa međunarodnog zdravstvenog osiguranja\nlični troškovi i fakultativni izleti\n- plaćanje je u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan uplate\n- 50€ na ime rezervacije\n- ostatak do pune cene moguće je platiti\n* u mesečnim ratama do polaska\n* u mesečnim ratama do 1.10.2016. uz obavezno deponovanje čekova za rate koje dospevaju nakon polaska. (do polaska mora biti izmireno minimum 60% cene aranžmana)\nZa realizaciju smene potreban je minimum od 40 kampera. Postoji mogućnost pomeranja smene za 1-2 dana.\n„New English School“ Agencija za strane jezike i turizam\nVojvode Radomira Putnika 15, 26 000 Pančevo, Srbija, Licenca 79/2014\n+381 13/302-900 +381 66/302-900 +381 64/13-46-401\nOvde možete preuzeti program kampa za štampu:\nLETNJI KAMP SPORTA I REKREACIJE 2016 pdf.pdf\nIme i prezime deteta: *\nDatum rodjenja deteta: *\nPol deteta: *\nJMBG deteta: *\nBroj pasoša deteta: *\nVeličina majice: * - Odaberite -1012SMLXLXXL\nEngleski jezika učio/la (broj godina): * - Odaberite -Odaberite123456789101112131415\nBroj lične karte: *\nPrijavljujem se za kamp: * - Odaberite -kamp engleskog jezika - Zlatiborkamp engleskog jezika - Grčka\nTermin smene: * - Odaberite -123\nSpecijalni zahtevi (alergije, hronične bolesti):\nSVOJIM POTPISOM DAJEM SAGLASNOST :\nda moje dete boravi na kampu u organizaciji Agencije za strane jezike i turizam\n“New English School”, prema programu i uslovima objavljenim u brošuri,\n- da moje dete može primiti neophodnu i hitnu medicinsku pomoć u slučaju potrebe (povrede, bolesti...),\n- da moje dete može biti vraćeno sa kampa u slučaju nepridržavanja pravila i nepoštovanja reda i programa, o mom trošku, bez povraćaja novca za uplaćeni program,\n- da prihvatam troškove nadoknade štete nastale u objektu ili autobusu koje je moje dete učinilo, a po cenovniku na dan nastajanja štete,\n- da fotografije i video materijal snimljen u toku boravka, organizator može koristiti u promotivne svrhe,\n- da prihvatam troškove otkaza u iznosu od: 50€ za otkaz do 60 dana pre realizacije programa, 100€ za otkaz od 11 do 59 dana pre realizacije programa, 100% za otkaz koji usledi u kraćem roku od 10 dana pred početak programa ili u toku samog programa bez\nobzira na razlog otkaza ( izuzetak su teže povrede i bolesti, hospitalizacija ili\nsmrtni slučaj u najužoj porodici za šta je potrebno priložiti dokaz).\nPotvrđujem da sam u celost i upoznat/a sa Opštim uslovima putovanja i programom\nkampa u organizaciji Agencije za strane jezike i turizam “New English School” iz Pančeva,\nlicenca OTP 79/2014., i da ih u potpunosti prihvatam.\nTakođe, potvrđujem da mi je ponuđeno putno zdravstveno osiguranje.\nNAPOMENA: Organizator ne snosi odgovornost za nestanak ličnih stvari u kampu i tokom puta.\nPotvrda saglasnosti: *\nOvim potvrđujem da sam upoznat sa svim pravima i obavezama i dajem svoju saglasnost


Jede se samo TRI DANA, ali čini čuda: Zbog ovog recepta stomak će vam biti ravan kao daska – Srbijausrcu\nJede se samo TRI DANA, ali čini čuda: Zbog ovog recepta stomak će vam biti ravan kao daska\nby admin November 26, 2021, 4:42 am 591 Views\nOvaj recept jede se tri dana, obavezno zaredom, a idealno je da ga pojedete umesto večere. Ova vitaminska bomba učiniće pravo čudo za vaš stomak, i spolja i iznutra. Caka je u tome što će očistiti masnoće, naslage i sve ostatke iz vaših creva, pa će nadutost nestati, a vi ćete već za tri dana izgledati mnogo mršavije.\nNaravno, važno je da se u toku dana ne prejedate i da bar ta tri dana ne jedete industrijske slatkiše i da pijete minimum dve litre vode dnevno.\nglavica kupusa, 2 cvekle, 2 šargarepe, limunov sok, 5 kašika maslinovog ulja\nIzrendajte kupus, cveklu i šargarepu. Dodajte malo začina po vašoj želji, peršun ili celer, pa izmešajte povrće, ocedite tečnost, pa prelijte salatu sokom od jednog limuna. Na kraju dodajte maslinovo ulje i vaš vitaminski obrok je gotov.\nVeoma je važno da u salatu nikako ne dodajete so. Jedite svako veče bar tri sata pre spavanja, minimum tri dana i već tada ćete primetiti sjajne rezultate.Ova salata preporodiće vaše telo zbog sastojaka koji obiluju vitaminima, mineralima, vlaknima i pektinom, koji će vas zasititi, dati energiju, poboljšati varenje i regulisati probleme sa crevima.\nAko vam se dopadne, slobodno možete da nastavite da konzumirate ovu salatu i narednih dana, ali posle sedam dana napravite pauzu.


Bh. vozači duguju 58 miliona KM, rekorder “nanizao” 62.654 KM kazni – Visoko.ba\nSretan rođendan Handžić Zlatku\nSretan rođendan Zijadi Smailagić\nNekoliko javnih poziva za izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja lokaliteta …\nRješenje o privremenoj zabrani saobraćaja za sva motorna vozila\nOdržana svečana priredba povodom 45. rođendana JU Vrtić Visoko\n11. Decembra 2018. 17. Aprila 2019. Midhat Hajdarević Visoko\nUkupna dugovanja vozača po osnovu neplaćenih saobraćajnih prekršaja premašila su cifru od 58 miliona maraka, potvrđeno je iz Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA).\nIz IDDEEA su za portal “InfoBijeljina” rekli da dug vozača u Republici Srpskoj iznosi 20.996.735 KM, u Federaciji BiH 34.754.230 KM, a u Brčko distriktu 2.599.716 KM.\nZanimljivo je da se, među osam najvećih dužnika, našlo njih čak pet iz Brčkog.\nMeđutim, najveći dužnik prema Zakonu o bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH je iz Trebinja, a duguje čak 62.654 KM. Slijedi dužnik iz sarajevske opštine Stari Grad, koji nije platio kazne u ukupnom iznosu od 58.750 KM. Kako je potvrđeno za “InfoBijeljina”, iza tog Sarajlije našla su se dva Brčaka, koji duguju 51.993 KM odnosno 50.778 KM.\nVozač iz Maglaja je sljedeći, jer je nakupio kazne u iznosu od 43.124 KM, a iza njega slijede još tri vozača iz Brčkog, čija dugovanja iznose 38.956 KM, 38.860 KM i 38.440 KM.\nInače, ogroman broj nenaplaćenih saobraćajnih kazni u BiH je višegodišnji problem.\nRanija iskustva pokazala su da je najviše novčanih kazni izrečeno za prekršaje kao što su vožnja bez položenog vozačkog ispita, upravljanje neregistrovanim vozilom, prekoračenje brzine, vožnja u pijanom stanju i slično.\n← Mirnes Grčo: Vogošći uloga favorita, ali neće im biti lako\n“Probno istraživanje antičkog naselja na lokalitetu Svibe u Gornjem Moštru pokraj Visokog” →\nMještani ulice Sarajevska poručuju JKP “Visoko”: Nismo se tako dogovorili (Foto)\nJKP Visoko: Obavijest o deratizaciji\n25. Oktobra 2018. 17. Aprila 2019. Midhat Hajdarević\n25. Juna 2019. 25. Juna 2019. Sajo


Mediji za građane – građani za medije/Konkurs | CRNVO\nMedijska i informaciona pismenost za organizacije civilnog društva u Crnoj Gori\nInstitut za medije Crne Gore (IMCG) upućuje poziv za podnošenje prijedloga projekata čiji je cilj izgradnja kapaciteta organizacija civilnog društva u Crnoj Gori radi promovisanja praksi i politike medijske i informacione pismenosti na lokalnom nivou.\nOvaj poziv za podnošenje prijedloga projekata je dio regionalnog projekta Mediji za građane – građani za medije, koji se uz podršku Evropske unije realizuje u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji.\nPoziv za podnošenje prijedloga projekata je otvoren za organizacije civilnog društva u Crnoj Gori koje se bave programima za medije, obrazovanje, zagovaranje, javne kampanje i umjetnost ili razvojem digitalnih inovativnih projekata.\nPodršku će dobiti dvije vrste projekata:\nLOT 1: Projekat podrške poboljšanju vještina medijske i informacione pismenosti građana\nLOT 2: Kreativne inovacije – Projekti u oblasti umjetničke, medijske i tehnološke produkcije kojima se promovišu inovacije i pristupačnost u obrazovanju iz medijske i informacione pismenosti\nBudžet za ovaj poziv za podnošenje prijedloga projekata iznosi 20.000 eura, od čega 10.000 eura za svaki Lot.\nTrajanje projekta je 6 do 12 mjeseci. Aktivnosti mogu početi na dan potpisivanja ugovora i trebaju se završiti najkasnije do kraja maja 2020. godine.\nZa prijavu na konkurs potrebno je popuniti i poslati:\nAplikacioni formular - opis projekta dostupan OVDJE.\nAplikacioni formular - prijedlog budžeta dostupan OVDJE.\nIzjava podnosioca prijedloga projekta dostupna OVDJE.\nOvlašćenje partnera dostupno OVDJE.\nPotpuna uputstva za podnosioce prijedloga projekata dostupna su OVDJE.\nU okviru ovog konkursa takođe objavljujemo:\n- Nacrt ugovora;\n- Obrazac izvještaja o napretku projekta;\n- Završni narativni izvještaj.\nNAPOMENA: Ova dokumenta su objavljena samo na upoznavanje, ne popunjavaju se i ne dostavljaju uz aplikaciju.\nAplikacije treba poslati elektronskim putem na sljedeću e-mail adresu: grantovi@mminstitute.org\nPitanja o ovom pozivu se mogu slati na: grantovi@mminstitute.org\nRok za podnošenje prijedloga je 25. februar 2019. godine, do 17:00h.\nInformativni sastanak o ovom pozivu za podnošenje prijedloga će biti održan 4. februara 2019. godine u 12:00h u EU Info Cenru, Podgorica, Ulica 19. decembra.


Najbolji način da prodate svoj automobil - Bilbord Magazine\nNajbolji način da prodate svoj automobil\nMnogim vlasnicima automobila se događa sličan scenario, u kom godinama imaju želju da prodaju ili zamene svoj stari automobil. Godine prolaze, auto je u sve gorem stanju ili se uopšte ne koristi i tako gubi na vrednosti, a sve to jer najčešće vlasnik nije u potpunosti siguran koji je najbolji i najefikasniji način za prodaju automobila.\nOdgovor na ovo pitanje nije sasvim jednostavan, ali smo zato za vas pripremili tekst koji će vas upoznati sa najpopularnijim opcijama prodaje vozila, na osnovu čega ćete moći sami da donesete odluku.\nNastavite sa čitanjem i saznajte koje su sve mogućnosti za prodaju polovnog automobila, njihove prednosti i mane, kao i naše preporuke i smernice za svaku od njih.\nKontaktirajte firmu za otkup automobila\nPored toga što je jedan od najefikasnijih i najbržih načina za prodaju automobila, kontaktiranje firme za otkup automobila je i sve češći izbor vlasnika starih automobila.\nVeoma značajna pogodnost ovog načina prodaje je što možete prodati bilo koje vozilo, u bilo kakvom stanju. Takođe, nije važno gde se nalazite, jer su firme koje možete kontaktirati vrlo fleksibilne i obično vrše otkup automobila u Kragujevcu, Čačku, Šapcu, Pančevu i manjim mestima isto tako redovno kao i u većim gradovima poput Beograda i Novog Sada.\nMana ove opcije može biti postavljanje cene, koju određuju kupci, umesto vi. To su profesionalci, koji se bave otkupom vozila na dnevnom nivou i umeju precizno da odrede vrednost vozila.\nNaravno, vi ih uvek možete preduhitriti i postaviti svoju cenu koju nudite, a zatim čekati na njihov odgovor.\nKako teče proces prodaje vozila u ovom slučaju?\nVrlo jednostavno. Pozovete profesionalce, koji neretko dođu i na vašu kućnu adresu, procene vrednost vozila i vi dobijate novčanu nadoknadu u dogovorenom iznosu u zamenu za svoje vozilo.\nNema potrebe da posedujete gotovo nikakvo znanje, da trošite svoje vreme, energiju i novac, već sve to neko drugi obavlja za vas. Ovo naročito preporučujemo onim manje iskusnim vlasnicima automobila, koji nisu dovoljno informisani i nesigurni su u svoje prodajne veštine koje su neophodne za prodaju automobila samostalno.\nSamostalno prodajte svoj automobil putem oglasa\nDruga opcija je da samostalno prodate svoj automobil. To je u potpunosti suprotno od angažovanja firme za otkup vozila. Potrebno je da se ozbiljno angažujete, uložite dosta vremena i znanja, kako bi prodaja prošla onako kako ste vi to zamislili.\n#1 Potrebno je pri premiti dokumentaciju\nUverite se da posedujete svu neophodnu i dodatnu dokumentaciju za vaš automobil. Prikupite što više dokaza o redovnom održavanju i servisiranju (ukoliko ih imate), o popravkama, nadogradnjama, kao i o bivšim vlasnicima.\nTo će omogućiti legalnu prodaju automobila i povećati poverenje potencijalnih kupaca.\n#2 Pripremite automobil za prodaju – funkcionalno i estetski\nVažno je da automobil odvezete na pregled kod mehaničara, kako bi svi eventualni kvarovi koji su nastajali vremenom bili identifikovani i otklonjeni. Ne želimo nikoga da prevarimo i da prodamo neispravan automobil, jer će to samo povući za sobom neprijatne situacije, a možda čak i povrat novca nezadovoljnom kupcu.\nSa druge strane, potrebno je i da se potrudite da automobil bude u što boljem stanju, kako bi mogli što lakše da ga prodate. Usisajte unutrašnjost automobila, detaljno ga operite i ukoliko imate vremena pobrišite deo ispod haube.\n#3 Napravite kvalitetan oglas koji će privući pažnju\nAutomobil je spreman za prodaju, sada je samo potrebno da ga predstavite potencijalnim budućim vlasnicima.\nOglas treba da se sastoji od kvalitetnih slika, koje će pružiti vlasniku jasan uvid u izgled automobila. Na slikama je poželjno da se vide i sve ozbiljnije eksterijerne mane kako bi oglas bio verodostojan i smanjio gubljenje vemena.\nTakođe, opis vozila je važan deo oglasa, gde treba navesti sve poznate specifikacije i ukratko navesti informacije koje mogu biti korisne kupcu. U opisu bi bilo dobro da lepo predstavite svoj automobil i da naglasite sve njegove prednosti.\n#4 Postavite oglas na internet platforme\nPostoji mnoštvo besplatnih internet platformi na kojima možete postaviti svoj oglas. Naravno, možete koristiti i plaćene oglase ukoliko želite da vaša objava bude vidljivija, ali ako sastavite dobru ponudu, ljudi će vas sigurno zvati i sigurno će im zapasti za oko vaš oglas.\n#5 Budite ljubazni i strpljivi sa potencijalnim kupcima\nLjudi će vas kontaktirati nakon što postavite oglas, a na vama je da li će onaj ko pozove na kraju i kupiti automobil. Budite ljubazni i strpljivi, izađite u susret kada god ste u prilici i trudite se da udovoljite kupcu kako bi na kraju svi bili zadovoljni.\nNa test vožnji se trudite da što bolje prezentujete automobil, bez da pokušavate da ga prodate.\nAuto otpad je poslednja opcija i najmanje poželjna\nNa auto otpad idu samo automobili koji baš i ne liče na automobile. Dakle, havarisano vozilo, kao i ono koje nije u voznom stanju još uvek imate šanse da prodate firmi za otkup vozila i sličnim preprodavcima, dok na otpadu treba da pokušate da prodate automobil samo kada se on ne može vratiti u upotrebu.\nSavet je da pre odlaska na otpad kontaktirate nekog od preprodavaca, ako oni ne žele da kupe vaš auto, onda je otpad zaista jedina opcija.


Izvor: B92, 05.Okt.2018, 00:36\nDo kraja godine u Kopru će biti položen kamen temaljac za novu pravoslavnu crkvu.\nTim povodom je patrijarh srpski Irinej ugostio gradonačelnika tog slovenačkog grada Borisa Popoviča.\n"Veoma sam ponosan na činjenicu da se prvi put posle 70 godina u Sloveniji gradi pravoslavna crkva i to baš u Kopru čiji sam gradonačelnik", rekao je Popovič posle sastanka s patrijarhom, koji je dao blagoslov za izgradnju ovog hrama.\nOpština je obezbedila svu infrastukturu >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << za izgradnju pravoslavne bogomolje, a kako je istakao otac Dejan Mandić, paroh koparski, lokalna vlast će urediti i portu hrama i sagraditi dečje igralište na kom bi se mališani i njihovi roditelji družili posle liturgije i časova veronauke.\nBoris se u mladosti bavio automobilizmom i jedini je vozač sa prostora bivše Jugoslavije koji je zvanično bio treći na svetu u auto trkama.


Skupština Grada: Kulačin član Treće Srbije | Autonomija\nSkupština Grada: Kulačin član Treće Srbije\n...iako ta partija tvrdi suprotno\nDanijel Kulačin član je Treće Srbije, potvrđuje se na zvaničnom portalu Skupštine grada Novog Sada.\nKulačin je inače i direktor firme „Feedback Consulting“, koja je zainteresovana za kupovinu medija u nekoliko gradova i opština u Vojvodini.\nNakon što su pojedini mediji preneli da iza Kulačina stoji politička organizacija Treća Srbija, iz te stranke je saopšteno da on nije njihov član.\n„Danijel Kulačin nije ni funkcioner, ni član Treće Srbije“, navodi se u reakciji Treće Srbije na tekst u dnevniku Mađar So, u kojem se otkriva da iza Kulačinove firme stoji ta stranka.\nNa zvaničnom portalu novosadske Skupštine navodi se da je Danijel Kulačina član Treće Srbije i član Gradske izborne komisije.\nPrema podacima do kojih je došlo Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS), preko Zakona o dostupnosti informacija od javnog značaja, Kulačinova firma „Feedback Consulting“ zainteresovana je za kupovinu medija u Novom Sadu, Kikindi, Bačkoj Topoli, Vrbasu, Novom Bečeju, Subotici, Zrenjaninu i Bačkoj Palanci.\nPre Kulačina tu firmu vodio je Aleksandar Đurđev, jedan od osnivača Treće Srbije i odbornik te stranke u novosadskoj Skupštini. Ta firma je prošlu godinu završila sa poslovnim prihodom od 11,3 miliona dinara, za razliku od 2012. godine, kada je prihod bio 1,5 miliona dinara.\nPrema zvaničnim podacima, ta firma je prošle godine, kao i u 2012. godini, zapošljavala nula radnika.


Obrasci igre – NADARENA DECA\nKada beba uspostavi kontakt očima sa svojom majkom, oboje doživljavaju spontani talas radost. Beba reaguje blistavim osmehom – majka joj uzvraća osmehom i ritmičkim govorom (razgovara s bebom). Ova komunikacija predstavlja, ustvari,“stanje igre”. Tačnije ovo je prva igra koju čovek uspostavlja u životu i čini temelj igre, što je dokazano i kroz EEG i druge tehnologije snimanja mozga. Ovaj prvi vid igre naziva se i usklađena igra, jer su reakcije desnog cerebralnog korteksta, koji organizuje emocionalnu kontrolu, usklađene kod odojčeta i kod majke.\nAUTOR TEKSTA: Petrov Tatjana\n© Sav sadržaj ovog bloga, Nadarena deca (www.krozmojuprizmu.wordpress.com), 8 Mart 2013. – svi tekstovi, uključujući i prevode i slike obeležene imenom bloga su moje (Tatjana Petrov) vlasništvo. Zabranjeno je reprodukovanje, distribucija i objavljivanje u bilo kom obliku bez moje pismene dozvole. U suprotnom smatraću da su prekršena moja autorska prava. Dozvoljeno je navođenja linka koji upućuje na ovaj blog ili korištenje dugmeta “deljenje” (Facebook, Twitter…), koje se nalazi ispod svakog teksta.\nTagged društvene igre, igranje uloga, igre, igre predmetima, igre pretvaranja, igre pripovedanja, igre tela i pokreta, kreativne igre, maštovite igre, narativne igre, obrasci igara, pričanje priča, prve igre, socijalne igre, transformativne igre, vrste igara\nPrevious Post Zašto je igra dobila svoj institut\nNext Post Kreativni razvoj u ranom detinjstvu\nOne thought on “Obrasci igre”\n6. March 2013. at 11:05 am


Kategorija: Novosti\t Kreirano: Ponedjeljak, 11 Ožujak 2019 12:28\t Napisao/la Direktor\nEkshumacija posmrtnih ostataka Davida Dragičevića najavljena je za sutra na groblju u Banjoj Luci. Zahtjev su podnijeli roditelji ovog 21-godišnjeg mladića kako bi ga sahranili u austrijskom gradiću Viner Nojštad.\nDavor Dragičević tvrdi da je njegov sin otet i mučen šest dana, nakon čega je likvidiran, a nedavno je za pojedine medije rekao da neće dozvoliti da posmrtni ostaci njegovog ubijenog djeteta ostanu u "zločinačkoj državi".\nManja grupa građana svaku večer pali svijeće u dvorištu pravoslavne crkve u centru Banje Luke, a Davidova majka Suzana Radanović najavila je da će pravdu nastaviti tražiti u Evropi.\nIz Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka ranije je saopćeno da postoji osnov sumnje da je David Dragičević ubijen, odnosno da je 18. marta, nakon fizičkog sukoba s dvije ili tri osobe, bježeći pao u rijeku Crkvenu ili su ga gurnuli, a da je smrt nastupila utapanjem.


» Predstavljen projekat „Podrška učestvovanju u EU programima“\nKako da Srbija bude što uspešnija u učestvovanju u EU programima koji finansiraju veliki broj projekata u raznim oblastima i da se i na taj način, dodatno, pripremi za pristupanje EU, bila je glavna tema na predstavljanju projekta „Podrška učestvovanju u EU programima“.\nU naredne dve godine, uz podršku projekta koji sa milion i četiristo hiljada evra finansira EU, Ministarstvo za evropske integracije unaprediće potencijal Srbije za korišćenje sredstava namenjenih za EU programe.\n„Ovo je drugi ciklus programa u kojem učestvujemo i sada je potrebno povećati kvalitet i brojnost projekata, kao i iznos sredstava koje apsorbujemo iz EU programa. Buduću da se iz budžeta Srbije izdvaja novac za učešće u ovi programa, potrebno je da sredstva koja povlačimo iz projekata budu veća od novca koji ulažemo“, kaže Ana Drljević iz Ministarstva za evropske integracije.\nKao zemlja kandidat za članstvo u EU, Srbija učestvuje u programima poput Horizont 2020, Program za konkurentnost malih i srednjih preduzeća – Cosme, Erazmus+, Kreativna Evropa, Fiskalis 2020, Carina 2020 i drugima, koji finansijski podržavaju kvalitetne projekte država članica EU i država kandidata, a cilj Srbije jeste da domaći projekti budu što zastupljeniji. Da bi se to ostvarilo potrebno je unaprediti kapacitete institucija, ali i potencijalnih podnosilaca projekata kako bi našli adekvatan program za svoj projekat i kako bi ga što kvalitetnije pripremili.\n„Da bi se unapredila delotvornost EU programa u Srbiji potrebno je dodatno obučiti nacionalne kontakt osobe za implementaciju programa, kao i unaprediti koordinaciju između Ministarstva za evropske integracije i ostalih institucija“, tvrdi programska menadžerka iz Delegacije EU u Srbiji Tanja Cincar Knežević i naglašava da je za bolje razumevanje programa potrebna njihova veća vidljivost u javnosti.\nZa svaki EU program u Srbiji postoje kontakt osobe koje su zadužene da pomognu potencijalnim učesnicima u identifikaciji ideja, pisanju projekata, pronalaženju partnera i upravljanju projektima. Nacionalne kontakt osobe, administrativna tela Vlade Srbije koja se bave projektima, kao i naučne institucije, organizacije civilnog društva, privreda, studenti i drugi potencijalni učesnici u EU programima, jesu grupe kojima je projekat namenjen i na koje će biti usmerena najveća pažnja.\nBudući da bi nacionalne kontakt osobe potencijalnim učesnicima u EU programima trebalo da pruže konkretnu pomoć za sve nivoe prijavljivanja, za njih je, prilikom predstavljanja projekta, danas održan i seminar. Kroz uspešne primere iz Estonije, Poljske i Bugarske, predstavljeno je kakav zadatak imaju kontakt osobe i na koji način treba uspešno da ga sprovedu.\nPosebno je bilo reči o novinama koje donosi sledeći sedmogodišnji ciklus EU programa, o izmenama pravila koja se odnose na finansiranje, prijavljivanje i upravljanje projekatima. Projekat „Podrška učestvovanju u EU programima“, kroz serije radionica i obuka konstantno će raditi na usavršavanju kadrova za upravljanje EU programima i na pružanju podrške potencijanim aplikantima.


Republika / Crna Gora: Od sutra dodatne mere, apel građanima da ih poštuju\n05:05INTERVJU SA NOVOM MINISTARKOM! Tatjana Matić za Srpski telegraf: TRUDIĆU SE DA BUDEM EFIKASNIJA OD LJAJIĆA 03:253 prirodna napitka koja efikasno rešavaju problem sa hormonima 01:49HOROSKOP ZA UTORAK 27. 10. - Bikovi otkrivaju nepirjatnost u vezi svojih kolega, Device moraju da učine nešto ukoliko žele srećnu vezu 01:25Evo kako da negujete osobu zaraženu koronavirusom u kućnim uslovima: Obratite pažnju na ovo! 01:007 uzroka NOĆNOG ZNOJENJA - Signali koji upućuju na OZBILJNE PROBLEME! 00:40Dan uoči održavanja izbora u SAD! NASA: Asteroid prolazi pored Zemlje 2. novembra! 00:15UZ REN, ZDRAVI KAO DREN! Probajte moćni napitak koji će vam očistiti pluća i sinuse od sluzi! 23:50(VIDEO) SPEKTAKULARNA GOLČINA: Majstorija bivšeg fudbalera Partizana! 23:47GOLEADA NA SAN SIRU: Dominacija Ibre i Džeka, remi Milana i Rome! 23:41PANDEMIJA ZAVRNULA SLAVINU: Od dijaspore stiglo pola milijarde evra manje nego prošle godine!\nnedelja, 27. 9. 2020.| 16:54\n"Donete mere, čija primena počinje od sutra, obezbediće da već u prvoj polovini oktobra suzbijemo intezivno širenje epidemije i očuvamo zdravlje i živote stanovništva", navode iz IJZCG, a prenose crnogorski mediji.\n“Lokalni krizni štabovi su se, uzimajući u obzir izuzetno nepovoljnu epidemiološku situaciju, obratili NKT-u sa predlogom preduzimanjem dodatnih mera u opštinama sa izuzetno visokom transmisijom”, navodi se u saopštenju.\n“Svesni smo ekonomske situacije i problema koji će nastati usled predloga ovakvih mera, ali je ovo zaista jedini način da pokušamo da stavimo pod kontrolu izuzetno tešku epidemiološku situaciju i pomognemo zdravstvenom sistemu da se održi na nogama”, navodi se u saopštenju.\n“Pozivamo vas da budemo složni, disciplinovani i odgovorni za sebe i svoje najbliže. Jedino tako možemo pomoći i sebi i medicinskim radnicima koji se natčovečanskim naporima bore za svaki ljudski život”, kaže IJZ.\n“Dragi građani, molimo vas da što više boravite u svojim kućama, da nosite maske i održavate fizičku distance. Ovaj naš apel upućujemo svim građanima Crne Gore, bez obzira na to je li u njihovim lokalnim sredinama veći ili manji nivo transmisije, jer svaka neodgovornost može dovesti do neželjenih posledica. Ovim putem želimo da se zahvalimo svim građanima koji su se sve vreme pridržavali preporučenih mera, kao i svima koji će to sad uraditi”, zaključuju iz IJZ-a.\nSvet Region Crna Gora Korona\nINTERVJU SA NOVOM MINISTARKOM! Tatjana Matić za "Srpski telegraf": TRUDIĆU SE DA BUDEM EFIKASNIJA OD LJAJIĆA


[es] - Stampanje iz AutoCAD, hitno ?\n07.09.2007. Stampanje u AutoCad 2000\nStampanje iz AutoCAD, hitno ?\n[es] :: 3D modelovanje :: CAD/CAM :: Stampanje iz AutoCAD, hitno ?\nStampanje iz AutoCAD, hitno ? 24.03.2008. u 14:22 - pre 166 meseci\nNapravio sam crtez u AutoCAD za neki deo koji treba da se napravi od celicne ploce 20mm. Sirina I visina tog dela su 610 x 680 (mm). Treba sada taj crtez da prenesem na plocu u razmeri 1:1 kako bi majstori isekli autogeno. Pa me zanima da li postoji mogucnost da se na papiru odstampa 1:1, tj. da se na vise papira A4 deo odstampa u segmentima kako bi kada spojim papire selotejp trakom dobio stvarnu velicinu dela (recimo na tri papira kada se poredjaju u red I tri papira kada se poredaju u koloni, sto je ukupno 9 papira A4). Tada bi papir isekao po konturama dela I samo precrtao markerom na celicnu plocu.\nRe: Stampanje iz AutoCAD, hitno ? 24.03.2008. u 16:30 - pre 166 meseci\nNacrtaj ga pa ubaci mrezu tih A4 formata preko dijela. Pa onda brejk na mjestima gdje kontura papira sjece dio\nvodi racuna o marginama stampaca