prva-beba-rodjena-nakon-transplantacije-materice-pomocu-robotske | Vesti | Porodica\nPrva beba rođena nakon transplantacije materice pomoću robotske asistencije 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n11.04.2019. / 09:00\nNa Geteburškom univerzitetu u Švedskoj je uspešno izvršena ova procedura, koja donoru omogućava brži oporavak i lakše podnošenje same operacije.\nDečak dug 48 cm i težak 2,9 kg je prva beba rođena nakon tehnološkog pomaka u geteburškom vodećem svetskom istraživanju transplantacije materice. Planirani carski rez izveden je 8. aprila, i prošao je sasvim uspešno.\nPernila Dan Kaler, vođa ovog istraživanja, iskazala je ogromno zadovoljstvo što je deo čitavog procesa.\nOvo je prva beba rođena u okviru ovog projekta. Dečak je stigao na svet nakon transplantacije materice u kojoj je donor, majka primaoca, operisana uz robotsku asistenciju. Ovaj metod je mnogo manje invazivan na donora od tradicionalne operacije.\nDonor je operisan kroz rez od jednog centimetra u predelu abdomena. Robotske ruke su držale instrumente, a usmeravala su ih dva hirurga pomoću neke vrste džojstika i 3D ekrana, koji im je omogućavao precizan pogled u dublje delove abdomena. Do kraja procedure napravljen je još jedan rez kako bi se uklonila materica. Istog trenutka je premeštena u telo primaoca. Ova nova tehnologija je napravila ogromnu razliku za donora, jer se osoba nakon operacije mnogo bolje oseća i brže oporavlja.\nNiklas Kvarnstorm, hirurg u okviru ovog projekta, istakao je da će u budućnosti omogućiti istu tehniku za transplataciju kod prmaoca.\nOva transplantacija je izvršena u oktobru 2017. Nakon 10 meseci je izvršena uspešna procedura veštačke oplodnje. Tokom trudnoće nije bilo nikakvih komplikacija.\nU Švedskoj je ovo deveto dete koje je rođeno nakon transplantacije, ali prvo pomoću nove robotske tehnike. U svetu postoji 15 beba rođenih nakon transplantacije materice. Pored ovih devet mališana, rođeni su i po jedno u Brazilu, Indiji, Kini i Srbiji.\nZanimljivosti Zanimljivosti iz sveta Materica Transplatacija


Stefanović i Novakovićeva bez plasmana u finale\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 05.Avg.2021, 04:02\nSrpski kajakaš Strahinja Stefanović nije upeo da izbori finale u okviru trke na 200 metara u jednosedu.\nStefanović je završio trku na petom mestu, dok su prva četiri bila ta koja su vodila u finalnu trku.\nOn je ostvario rezultat od 35.855, a ispred njega je završio Letonac Roberts Akmens koji je distancu prešao za 35.688.\nVelika je neizvesnost vladala pred objavljivanje rezultata. Mala razlika >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << između dvojice kajakaša je ostavljala prostor za nadu da je Srbin prošao u finale.\nIpak, nadanje je okončano sa objavljivanjem zvaničnih rezultata. Najbrži u ovoj polufinalnoj grupi bio je Mađar Kolos Šizmadia (35.099).\nSrpski kajakaš u jednosedu na 200 metara Strahinja Stefanović završio je na trećem mestu trku B finala. To je dovoljno za 11. mesto u ukupnom poretku.\nDistancu od 200 metara prešao je za 36.329 sekudni. Ispred njega trku su završili Francuz Bemont i Litvanac Maldonis.\nKada je u pitanju veliko finale, zlato je osvojio Mađar Šandor Totka, srebro je pripalo Italijanu Manfredu Rizi, a bronza Lijamu Hitu iz Velike Britanije.\nNovakovićeva bez finala\nSrpska kajakašica Milica Novaković plasirala u finale Olimpijskih igara u jednosedu na 500 metara.\nOna je trku završila na trećem mestu, te je time ostvarila plasman u B finale gde će voditi borbu za konačan raspored.\nNjoj je umalo izmaklo veliko finale, s obzirom na to da su se u njega plasirale dve prvoplasirane.\nTrku su ispred nje završile Lisa Karington sa Novog Zelanda i Argentinka Brenda Rohas.\nTrka B finala na programu je u 5.22 časova po našem vremenu.\nIzvor: B92, 05.Avg.2021\nSrpski kajakaš u jednosedu na 200 metara Strahinja Stefanović završio je na trećem mestu trku B finala...To je dovoljno za 11. mesto u ukupnom poretku...Distancu od 200 metara prešao je za 36.329 sekudni...Ispred njega trku su završili Francuz Bemont i Litvanac Maldonis...Kada je u pitanju veliko...\n20:44: Lončar: Dosta je dece zaraženo, a pojavila su se još dva virus...\n20:44: "SAD formiraju timove za Zapadni Balkan"\n20:44: Koja je bolja - Moderna ili Fajzer? Razlika postoji\n20:43: 27 GODINA NAKON TRAGEDIJA Nesreća na utakmici Liverpula je bila ...\n20:42: RSE : Na barikade na severu „po službenoj obavezi“\n20:42: Venice Commission: draft law on referendum in Serbia positive, ne...\n20:42: Građanima prete sudski troškovi i troškovi advokata\n20:42: POČETAK SEZONE U PIONIRU: Spektakularno predstavljanje Zvezdinih...\n20:42: Lončar: Kovid propusnice spremne\n20:40: Merkel pozvala birače da glasaju za 'stabilnu' Njemačku\n20:40: "Interu ne fali Lukaku"\n20:40: ŽREB U LJUBLJANI: Vojvodina dobila rivale u Ligi šampiona\n20:40: DELIJE ODUŠEVLJENE: Vajt stigao u Pionir, a onda je usledio DELI...\n20:39: Šta je dosad poznato o stravičnoj nesreći u Zemunu: Kako je PO...\n20:37: Radikalno osmišljavanje novog sveta ili samouništenje\n20:36: REDOVNA KONTROLA Policija pronašla 82 migranata i sprovela ih u ...\n20:36: Cvijanović: Važan institucionalni odgovor Srpske na uzurpaciju ...\n20:35: Milena Radulović dobitnica nagrade „Osvajanje slobode“\n20:35: STIV KER IMA SAMO REČI HVALE ZA SRPSKOG STRUČNJAKA: ‘Dejan je...\n20:34: Uživo: Srbija pred iznenađenjem\n20:32: Koji znakovi obožavaju da troše, a koji su najveće škrtice\n20:32: "MOTEL JE GOREO OD VESELJA, A MOJA ŽENA LEŽI U HLADNJAČI"! Ova...\n20:31: Dnevni horoskop za 25. septembar 2021. godine!\n20:30: PRAVO NA ABORTUS: Predstavnički dom usvojio zakon o legalizaciji...\n20:30: Zašto im je zabranjeno da objavljuju broj preminulih? "Tek ćemo...\n20:27: Večeras se završavaju „Dani Gergine – Zîljilji Gerginji...\n20:27: Policija uhapsila vozača autobusa (72) koji je uleteo na igrali...\n20:26: NOVI SNIMAK NESREĆE U ZEMUNU Evo kako je vozač "pomahnitalog" a...\n20:26: KLIP OTKRIO DA JE BILA SA ZAUZETIM MUŠKARCEM: Dalila i Sandra u...\n20:25: Serbian military completes trilateral exercises\n20:25: Brnabić sa Viktorijom Nuland: Nema smisla govoriti ni o čemu os...\n20:25: Brnabić u Njujorku razgovarala sa zvaničnicom SAD Viktorijom Nu...\n20:24: Mlada pesnikinja Radmila Petrović poezijom iskazuje revolt proti...\n20:21: Počeo Međunarodni turnir u odbojci „Memorijal velikana“\n20:21: Letnji vikend pred nama, temperature do 30 stepeni\n20:20: Predsednici Kosova, Crne Gore i Bosne i Hercegovine zabrinuti de...\n20:19: Solskjer krivi Klopa\n20:19: Cvijanović: Stanivukovićeve izjave maska za ukidanje naknada za...\n20:19: Fudbal nije i ne smije biti zamjena za rat\n20:19: Pronađena 82 ilegalna migranta u Beogradu, prebačeni u prihvatn...\n20:19: Jezero iznad mora - magična iluzija prirode koju turisti obožav...\n20:19: MERKEL PORUČILA NEMCIMA: Glasajte za Lašeta da nam zemlja ostan...\n20:18: Patrijarh Porfirije sutra ide u Berane zbog ustoličenja episkopa...\n20:15: OZBILJNO UPOZORENJE IZ RUSIJE: Amerika razvija sisteme za tajne n...\n20:15: POZNATO KOJA JE VAKCINA NAJEFIKASNIJA PROTIV DELTA SOJA: Ovakve r...\n20:15: ZAPLAŠILE IH ELISE SRPSKIH HELIKOPTERA I MOĆ SRPSKE VOJSKE! Pri...\n20:15: POKUŠALA DA POBEGNE OD NASILNIKA, ALI JU JE ON STIGAO I UPUCAO: ...\n20:15: SUTRA JE PRAZNIK SVETOG AVTONOMA: Dan kada se svakom hrišćaninu...\n20:15: AUTOBUS PONOVO IZAZVAO HAOS U ZEMUNU! Tuča i saobraćajka na sam...\n20:14: SAD formiraju timove za zapadni Balkan, pojačavaju političko pr...\n20:14: Nedimović posetio gazdinstva u Srpskom Krsturu i Horgošu\n20:14: Promocija knjige Isidore Žebeljan\n20:12: OVO SVAKA DOMAĆICA TREBA DA ZNA: Voće koje može da ukloni rđu...\n20:12: ČABA DER u vezi sa devojkom kojoj je SUROVO UBIO OCA I BACIO GA ...\n20:12: Angela Merkel pozvala da se glasa za Armina Lašeta da bi Nemačk...\n20:11: (VIDEO) "KRIZNI LIDER" Ekskluzivni dokumentarac o Angeli Merkel: ...\n20:11: TCR Europe, Monca 2021 – Borković obavio treninge, u subotu u ...\n20:10: CIBONA SLAVILA U BARU: Iznenađenje na startu ABA lige!\n20:10: IZNENAĐENJE NA STARTU ABA LIGE: Cibona slavila u Baru, blistao m...


Kontrolom free download, or read Kontrolom online\n... protoka) i trostrujne (sa tri odvojena protoka) visokog pritiska, sa spoljaänjim ozubljenjem standardne i specijalne konstrukcije velika hidrauli»ka snaga specijalno uleéiätenje zup»anika dobar zapreminski i mehani»ki stepen korisnog dejstva serijska ili pojedina»na proizvodnja sa strogom kontrolom ...\nprotoka, mehani, zapreminski, anika, stepen\nNa osnovu dobijenih rezultata je zaključeno da vek rotacionih zavojnih pumpi mo e biti produ en redovnom kontrolom čistoće prečistača i njihovom zamenom kada je to potrebno, kontrolom stanja kotrljajnih le ajeva, viskoznosti i čistoće ulja, i ispravnim radom ventila i automatike.\najeva, kotrljajnih, stanja, potrebno, viskoznosti\nChemotherapy - Bosnian\nChemotherapy.**Bosnian. 2 •*umor •*problema*krvotoka Zbog*nuspojava*hemoterapije*bit*ćete*pod*stalnom*kontrolom.*Recite* Vašem*ljekaru*ili*medicinskoj*sestri*kako*se*osjećate.*Ispitivanja,*nalazi* krvi*i*lijekovi*će*se*koristiti*za*prevenciju*ili*liječenje*bilo*kakvih* nuspojava*i*provjeru*Vašeg ...\nnuspojava, lijekovi, nalazi, ispitivanja, koristiti\nUnatoč djelotvornoj primje-ni laserske fotokoagulacije i složenim vitreoretinal-nim operativnim zahvatima, retinopatija i dalje ostaje važan uzrok gubitka vida i sljepoće u bole-snika sa šećernom bolesti, stoga sve važnija posta-je prevencija DR kontrolom razine šećera i lipida u krvi te ...\nernom, snika, sljepo, gubitka, bolesti\nPRAKTI^NA NAST AVA Prakti~na poslediplomska nastava iz farmaceutske medicine organizuje se u nastavnim bazama relevantnih instituta i na klinikama univerziteta i fakulteta, u zavodima koji se bave ispitivanjem i kontrolom lekova, kao i u istra`iva~ko-razvojnim odeljenjima i laboratorijama farmaceutske ...\nfarmaceutske, prakti, ispitivanjem, zavodima, fakulteta\nPRimjena selektivne katalitičke ReDukcije na Dvotaktne ...\nZaključno, autori su dali svoje prijedloge i razmišljanja vezana za mogućnost kombiniranja SCR-a s performansama koje mogu postići nove generacije sporookretnih brodskih dizelskih motora s elektroničkom kontrolom. ključne riječi: dušični oksidi (NOx), selektivna katalitička redukcija ...\nmotora, dizelskih, brodskih, sporookretnih, elektroni\nrodnom kontrolom kvaliteta dobijenih rezultata: – Aktivnost serumskih transaminaza, AST (SGOT) i ALT (SGPT), metodom IFCC; – Koncentracija uree (metoda GLDH-UV), kreatinina\nifcc;, metodom, koncentracija, metoda, kreatinina\nproces, kutija, bobst, prosecanja, tancna\nstrojevima za obradu drveta te rigoroznom kontrolom kvalitete finalnog proizvoda, jamčimo da svaki proizvod ispunjava visoke standarde kvalitete.\nkvalitete, proizvod, ispunjava, visoke, standarde


"Štreberi" su se završili pre samo tri meseca, a već se šuška o mogućem nastavku - www.025.rs\nwww.025.rs / ZABAVA / “Štreberi” su se završili pre samo tri meseca, a već se šuška o mogućem nastavku\n“Štreberi” su se završili pre samo tri meseca, a već se šuška o mogućem nastavku\nAutor sitkoma “Štreberi” najavio novu verziju serije koju smo gledali tokom 12 sezona.\nSerija “Štreberi” (The Big Bang Theory) završila se pre samo tri meseca, ali izgleda da će uskoro dobiti novi spinof, odnosno svoju novu verziju.\nRežiser Mark Sendrovski rekao je za “Forbs” da bismo ekipu štrebera mogli da gledamo ponovo i to već za nekoliko godina.\n– Verujem da će fanovi, koji su uz nas bili godinama, želeti da znaju šta se dogodilo sa ovom ekipom i za nekoliko godina. Ako odlučimo da ih ponovo “posetimo”, ja ću biti više nego zainteresovan za taj projekat. Njihovi životi su zabavljali publiku i ne vidim zašto ne bi nastavili to da rade – rekao je on.\nSerija je imala 12 sezona, a poslednja epizoda emitovana je u junu. Dobila je i svoj spinof, seriju “Mladi Šeldon” koja prati doživljaje iz detinjstva glavnog junaka Šeldona Kupera.\nTags: nastavak, štreberi


Otvaranje izložbe rukotvorina Kristine Stamenov 5. novembra u Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“ u Dimitrovgradu - Far\nOtvaranje izložbe rukotvorina Kristine Stamenov 5. novembra u Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“ u Dimitrovgradu\nPovodom obeležavanja Vukove nedelje, u Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“ u Dimitrovgradu večeras će biti otvorena izložba rukotvorina Kristine Stamenov.\nOriginalni ukrasni predmeti izrađeni različitim tehnikama koje će zaintersovani moći da razgledaju, čine jednu u nizu postavki koje Narodna biblioteka i Zavičajna muzejska zbirka već tradicionalno organizuju početkom novembra.\nOtvaranje izložbe zakazano je za 19:00 časova.\nFoto: Narodna biblioteka „Detko Petrov“\nИзложба „Огледало на времето – женската красота през вековете” е открита в Димитровград U Galeriji „Metodi Meta Petrov“ u Dimitrovgradu otvorena izložba dečijih radova PU „Osmi septembar“ „Нощта на музеите” в Димитровград – изложба на стари документи „От живота на малкия град” „Noć muzeja“ u Dimitrovgradu: U Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“ otvorena izložba „Iz života malog grada“\nДимитровградизложбаКристина СтаменовНародна библиотека Детко ПеровРодна музейна сбиркаРъкоделияЦариброд


Jedan od najspektakularnijih i najvazdušastijih sneaker događaja sezone održan je u srijedu, 3. aprila u Banjaluci. U pitanju je, naravno, Air Max Day kojim se Banjaluka pridružila brojnim metropolama širom svijeta koje su, nizom kreativnih radionica i aktivnosti, obilježile 32 godine dominacije Air Max patika.\nGlavna zvijezda ovogodišnjeg Air Max Day-a bio je novi, spektakularni Air Max 270, model koji ima najveći Air đon do sada i idealno se prilagođava stopalu, pružajući nevjerovatan osjećaj koračanja po oblacima.\nObožavaoci sneaker kulture u BIH mogli su da uživaju u najvazdušastijem Just Go Bigger događaju i da budu dio Nike laboratorije za testiranje Air Max modela, odnosno vazduha koji se nalazi u novim Air Max 270 patikama. Pobjednik izazova, koji je uspješno riješio sve zadatke na poklon je dobio novi model Air Max patika.\nPored brojnih ljubitelja patika , Air Max Day okupio je i brojne poznate ličnosti iz javnog života, dok su svojim nastupom sve prisutne oduševili Frenkie i Kontra uz podršku jednog od najpopularnijih DJ-eva u BIH, Idigo.\nPrenosimo vam dio atmosfere sa ovogodišnjeg Air Max Day-a.


1. Vejin Nikola\n... tekstove koji su interesantni našim posetiocima, ali uvek smo zainteresovani za sve predloge, pitanja ili komentare. Preko ove strane možete da nam se javite, odgovorićemo vam u najkraćem vremenskom ...\n2. Dugorepa sova - Strix uralensis\n3. Sova utina - Asio otus\n... interesovanje za neke druge stvari (planinarenje, kampovanje) pisaćemo više i o tome. Ceo ovaj projekat postoji od 2004 godine, prvo na adresi zanimljiv.org.yu a nakon prestanka važenja domena yu se ...\n6. Vrste varalica za ribolov\n... žestoko sa velikim potezima da bi sistem ostao što mirniji na dnu. Ponekada možete i sami da blago zaustavite sistem kako biste isprovocirali nezainteresovanu ribu. Ono što trebate da znate pre nego ...\n8. 8 silikonaca za ribolov smuđa\n... pošto se pojavio slučaj da je na Dunavu upecan smuđ preko 10kg i to baš zahvaljujući Big Byte Baits Shad mamcu. Verujem da vas je ovaj spisak zainteresovao i da ćete se ovom članku vratiti još koji put ...\n... idete u ribolov na štuku. Ako se odlučite na ribolov štuke u proleće, onda vam je najbolji termin za ribolov negde u period u 10 do 16 časova. U ovom slučaju se u ribolov ne ide tako rano. Dovoljno je ...\n10. Šta je to rakunopas\n11. Efikasan domet lovačke municije\n... Deo ležišta je znatno ojačan u odnosu na drugi deo cevi, i to sve sa razlogom da bi mogao da izdrži pritisak barutnih gasova pri opaljenju metka. Na samom ulazu cevi, odnosno ležištu postoji jedno malo ...\n12. Kako treba zakačiti keder na udicu\n... kretanju sa ciljem da pronađe što više hrane. Za kedera kažu da je gotovo za svaku vrstu mamca zainteresovan, odnosno za sve ono što padne u vodu. Čim padne u vodu, keder ga hvata i vuče ga uglavnom na ...\n13. Lipljan - Thymallus thymallus\n... toplija, lipljen se diže na površinu vode i uzima tzv. “suve” mušice. Za ovu ribu slobodno možemo reći da definitivno nije ranoranilac, tako da ribolovci uglavnom na ribolov odlaze između 9 i 16 časova. ...\n14. Zanimljivi linkovi\n... je emisija o ribolovu koja se emituje duže od 10 godina, a za to vreme je ekipa koja radi na njoj obišla mnoge terene i to lepo zabeležila. www.srbijalov.com Srbija lov - zajedničko interesovanje, ...\n17. Sportsko streličarstvo\n... na olimpiskim igrama u Parizu, zatim 1904, 1908, 1920. Posle toga zbog malog interesovanja i nesređenih međunaradnih standarda nije bilo prisutno do olimpiskih igara 1972 u Minhenu. U bivšoj SFRJ prvi ...


KULIĆEVA NAŠLA NOVOG DEČKA: Miljana smuvala fudbalera iz Brusa! (FOTO) | Stars | Kurir\nPRE SAMO GODINU BILA JE KOST I KOŽA, IMALA JE SAMO 50 KG: Nataša Bekvalac 29\t155\nHODAM GRADOM I SVI MI ČESTITAJU! Hrvatska novinarka BRUTALNO napala Jelenu 67\t287\nNE MOŽE NAM NIKO NIŠTA, ALEKSANDRA JE POD MOJOM ZAŠTITOM: Oglasio je Subotićkin 56\t215\nZA TEBE BIH MOGAO I DA UMREM! VOLI TE BRAT! Svi detalji pomirenja Davida 56\t502\nESKSKLUZIVNO! ŠABANOVA UDOVICA SELI SE IZ VILE NA DEDINJU OD 600 KVADRATA: 25\t160\nNADEŽDA JE MENE PRVA OŠAMARILA I UDARILA U POVREĐENU NOGU?! A Suzana je 48\t288\nJK BRUTALNO ODGOVORILA HRVATICI! Nazvala je zadrtom i prostom MALOGRAĐANSKOM, 53\t186\nOVO NISTE OČEKIVALI: Rijaliti par zajedno ulazi u Zadrugu 3? Evo o kome 18\t30\nGOSPODINE, NAPUŠI MI SE KU*CA! NEMAŠ OGRADU OKO KUĆE: Miljković bocnuo 33\t37\nOVO JE GORAN, OTAC DAVIDA DRAGOJEVIĆA! Zgrabili ga za noge pa ga podigli 8\t76\nOVA S*KS BOMBA ULAZI U ZADRUGU 3! Godinama se bavila OZBILJNIM poslom, 21\t40\nNIJE MI SE BACALO 500 EVRA, MI IMAMO 4 DECE: Zlata priznala šta je radila 10\t82\nVEĆ JE STAVILA BOTOKS: Luna Đogani izdvaja OGROMNU SUMU za plastičara, 97\t257\nNE MOGU DA KLEKNEM, TO JE LUNA VEĆ URADILA NA STEPENICAMA ZADRUGE! Kija 76\t266\nNJIMA SE RIJALITI JOŠ NIJE ZAVRŠIO! POMIRILI SU SE PRED CELOM NACIJOM, 30\t261\nNE DIŽE RUKE OD SUBOTIĆKE? Dalila brani Aleksandru kao LAVICA! Fanovi u 7\t57\nDUŠICINA ĆERKA SE UKLJUČILA UŽIVO: Nazvala je samo zbog je JEDNE stvari, 13\t95\nKULIĆEVA NAŠLA NOVOG DEČKA: Miljana smuvala fudbalera iz Brusa! (FOTO)\n11.06.2019. 08:11h 11.06.2019. 08:13h\nNije se lepo završila veza sa Zolom\nPretila bivšem i njegovoj majci\nMiljana je do pre manje od mesec dana bila u srećnoj vezi sa zadrugarom Zolom, sa kojim je raskinula usled brojnih svađa. Ubrzo nakon njenog izlaska iz rijalitija, iz njega je i on izbačen, a njegov menadžer je gostujući u "Zadruzi" otkrio kroz kakav je pakao prošao di-džej zbog njenih pretnji. Kako kaže, Kulićeva je vređala i njega, ali i Zolu i njegovu majku, i pretila im smrću. Pokušala je da obustavi njegovo gostovanje u emisiji kako se ne bi saznalo za to.\nNakon menadžerove priče, Miljana se oglasila na Instagramu kada je likovala što je Lazar izbačen.\n- Pravda je spora, ali dostižna. Istina će izaći na videlo. Pravda i istina uvek pobeđuju. Psi laju, karavani prolaze. Volim vas! Željko, porodica i vi me nikada nećete izdati - napisala je Miljana.\nMOŽETE DA PUCATE, ALI ONAJ GORE VIDI SVE: Zola ostavio poruku fanovima! Posle svih lomova sa Miljanom, UZDA SE JEDINO U NJEGA! (FOTO)\nMIKSI ZAMENILA ZOLU! VEĆ SE I POLJUBILI: Dok svi brinu da ne napadne Čolića, Nišlijka u zagrljaju NOVOG DEČKA!\nZADRUGARI SU MU GOVORILI DA JE BOLJE DA NE NAPUŠTA RIJALITI: Kulićeva mu je pretila, a Zola je sad otkrio kako se oseća! (FOTO)\nISTINA ĆE IZAĆI NA VIDELO: Miljana Kulić se oglasila nakon Zolinog izlaska iz rijalitija, pa poručila OVO! (FOTO)\nMiljana KulićfudbalerLazar Čolić Zoladidžejzadruga\nPRE SAMO GODINU BILA JE KOST I KOŽA, IMALA JE SAMO 50 KG: Nataša Bekvalac opet je SEKS BOMBA, svi na plaži se okreću za njom, a ovo svaki dan naručuje za RUČAK! (FOTO, VIDEO) 29\t155\nHODAM GRADOM I SVI MI ČESTITAJU! Hrvatska novinarka BRUTALNO napala Jelenu Karleušu i sve srpske CAJKE na FB i sad ne može da prođe Makarskom! A ovo joj najviše smeta! (FOTO) 67\t287\nNE MOŽE NAM NIKO NIŠTA, ALEKSANDRA JE POD MOJOM ZAŠTITOM: Oglasio je Subotićkin dečko Peca i poslao OŠTRU poruku Ani i Davidu! SMRZNUĆE SE! 56\t215\nZA TEBE BIH MOGAO I DA UMREM! VOLI TE BRAT! Svi detalji pomirenja Davida i Dejana Dragojevića: Koraćeva i Dalila zapevale od sreće! (VIDEO) 56\t502


Da li stres utiče na gojaznost — Psihologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nHronični stres i negativne emocije, kao što su bes i cinizam, povećavaju rizik za razvoj kardiovaskularnih bolesti.\nNajnovije studije ukazuju da stres može stimulisati gojaznost, sintezom neuropeptida Y za kojeg se pretpostavlja da utiče na određene receptore u masnom tkivu, regulišući njegov rast, broj i veličinu.\nNa taj način bi se mogla uspostaviti veza između hroničnog stresa i gojaznosti. Kao što se više od decenije zna da postoji udruženost između hroničnog stresa i gojaznosti, isto tako se zna da neuropeptid Y ima važnu ulogu i u drugim stres indukovanim stanjima, čime je identifikovan tačan put ili molekularan lanac događanja u vezi između hroničnog stresa i gojaznosti. Sindrom hroničnog stresa nastaje kao rezultat sinteze kortikotropnih faktora i njihovog različitog i višestrukog uticaja na sisteme organa.\nGluten, anksioznost, aterogenetička gojaznost: 6 tipova gojaznosti i njihovi uzroci...\nDugoročna izloženost stresu može dovesti do ozbiljnih zdravstvenih smetnji, hipertenzije, slabljenje imunološkog sistema, povećava mogućnost nastanka koronarne ili moždane ishemije, doprinosi sterilitetu i ubrzava proces starenja. Mnogi zdravstveni problemi su prouzrokovani ili se pogoršavaju stresom kao što su srčana oboljenja, digestivne smetnje, nesanice, depresije, gojaznost, autoimune bolesti, ekcemi.\nHronični stres izaziva stanje smanjenog imuniteta, dovodi do oštećenja kardiovaskularnog sistema, oštećuje memorijske ćelije u mozgu i predisponira deponovanje abdominalnog masnog tkiva. Istraživanja su pokazala da izlučivanje viška kortizola kod životinja dovodi do porasta visceralne masti.\nNaučnici su utvrdili da bi citokini, kao proteini koje produkuju imunološke ćelije, mogli imati uticaj na procese u mozgu, mehanizmom aktiviranja druge faze odgovora na stres. Nedavne studije su pružile pomoć u shvatanju korelacije stresa i kardiovaskularnih bolesti, diabetes mellitusa, reumatoidnog artritisa, fibromialgije, izražene depresije i drugih mentalnih oboljenja.\nKako da popravite raspoloženje i smanjite stres: ovaj hobi utiče na kvalitet života\nNeslućena radost: žena bez materice rodila zdravog dečaka\n10 jutarnjih navika koje garantuju dan bez stresa\nANTISTRES tehnika "staza bekstva": jednostavan recept za smirenost i pozitivno raspoloženje\nSamo jedan svetionik dovoljan je da brod vidi svoj pravac i samo jedan čovek da povede svet.


Sara Jo i vatromet otvaraju u petak novu sezonu “Ledene šume” | Moja Vojvodina\nUpdated: 4 decembra, 2019\nSara Jo i vatromet otvaraju u petak novu sezonu “Ledene šume”\nČetvrta po redu manifestacija “Ledena šuma” biće svečano otvorena u petak, 6. decembra, u Dunavskom parku u Novom Sadu, sa početkom u 18.30 časova. a kako najavljuju organizatori, publiku na programu očekuju besplatni sadržaji, vrhunska zabava i nezaboravno druženje sa brojnim izvođačima.\nU okviru programa otvaranja nastupiće regionalna muzička zvezda Sara Jo, a posetioci će imati priliku da se zabave uz jedinstvene akrobacije novosadskih Haos animatora kao i uz nastupe talentovanih mladih klizačica iz klizačkog kluba “Vojvodina” i hokejaša “NS Stars”, koji se svake godine afirmišu i predstavljaju publici kroz program ove manifestacije.\n– U praznično dekorisanom ambijentu “Ledene šume”, uz brojne muzičko-zabavne sadržaje i tradicionalni vatromet, u Novom Sadu će biti obeležen početak najduže zimske manifestacije u Srbiji, koja će ove sezone tokom 45 dana trajanja, posetiocima omogućiti jedinstveni spoj druženja, zabave, rekreacije i kulturnih dešavanja – navode organizatori.\nU sastavnoj ponudi “Ledene šume” i ove godine naći će se “Snežni grad”, zimski bazar koji je namenjen prezentaciji lokalnih umetnika i zanatlija ali i promociji vojvođanskih gastronomskih specijaliteta i zimskih delikatesa.\nLjubitelji klizanja moći će da se oprobaju na najmodernijem otvorenom klizalištu u regionu, koje se prostire na 1.300 kvadratnih metara, gde je posetiocima omogućena zabava i rekreacija na ledu i na temperaturama do 15 stepeni, navode organizatori.\nTokom večeri otvaranja “Leden šume” prvi klizači će imati priliku da se oprobaju na klizalištu u Dunavskom parku jer je od 20 časova omogućena besplatna smena klizanja za decu do 12 godina.\nVeć od subote, smene su raspoređene u sedam termina koji traju po sat i po vremena, počevši od 9 časova pre podne pa sve do 21 čas u večernjim satima.\nU cilju popularizacije rekreativnog klizanja kao zabavnog zimskog sporta, satnicom na ledu tokom trajanja manifestacije biće omogućena i besplatna škola klizanja. Takođe, “Ledena šuma” kroz program saradnje sa predškolskim i školskim ustanovama, omogućuje besplatne grupne posete za najmlađe.\n– Ovogodišnjim programom manifestacije biće obuhvaćeni gotovo svakodnevni besplatni sadržaji kao što su koncerti klasične muzike, nastupi savremenih bendova, didžej nastupi, umetnički performansi i izložbe, edukativne radionice za decu i odrasle, dečije animacije na ledu i još mnogo toga zanimljivog. U okviru programa društvene odgovornosti, “Ledena šuma” će i ove godine inicirati i učestvovati u humanitarnim akcijama koje imaju za cilj da u prazničnom periodu prikupe sredstva za najugroženiju decu iz Vojvodine i Srbije – kaže se u pozivu.\nTokom 45 dana trajanja, manifestacija “Ledena šuma” je prošle godine u Novom Sadu okupila gotovo 40.000 posetilaca a u okviru programskih sadržaja zastupljeno je i afirmisano više od 50 izvođača iz Novog Sada i Vojvodine koji su se predstavili publici, navodi se u saopštenju organizatora manifestacije.\nPrevious articleU ovom horoskopskom znaku rađaju se najzgodniji muškarci\nNext articleGlasajte za Novi Sad kako bi osvojio titulu najboljeg evropskog Božićnog marketa


Banke već primaju zahteve za nove kredite koje subvencioniše država - Gradjevinarstvo.rs\nBanke već primaju zahteve za nove kredite koje subvencioniše država\n10.09.2012. | Večernje novosti\nPojedine banke već su počele da primaju zahteve za nove subvencionisane kredite, koje privrednici željno iščekuju. Vlada Srbije je krajem avgusta donela uredbu koja omogućava da se privredi odobri ukupno milijardu evra subvencionisanih kredita u narednih godinu dana, od čega bi 300 miliona evra trebalo da bude plasirano do kraja ove godine.\nDotirani zajmovi iz ovog programa namenjeni su unapređenju likvidnosti domaćih preduzetnika i preduzeća, kao i investicijama u trajna obrtna sredstva. Pozajmice su u dinarima, sa kamatnom stopom od 10,5%, i vezane su za evro, sa kamatnom stopom od 3,5%. Uslov preduzećima koja ih dobiju jeste da tokom korišćenja pozajmice ne smanjuju broj zaposlenih.\nZa male firme i preduzetnike maksimalan iznos kredita je 30 miliona dinara, za srednja preduzeća 200 miliona. Velika preduzeća mogu da se zaduže do 400, odnosno 600 miliona, ukoliko se pretežno bave izvozom. Svi krediti iz ovog programa se odobravaju sa rokom otplate do 18 meseci, uz period odložene otplate od pet meseci.\n- Ekspoziture ProCredit banke od prošlog ponedeljka primaju zahteve, a počele su da odobravaju subvencionisane kredite za likvidnost preduzećima i preduzetnicima - kaže Dejan Janjatović, član IO ove banke.\n- Naši savetnici su već obavestili veliki broj privrednika o pogodnostima ovih kredita, koji im omogućavaju da stabilizuju i unaprede poslovanje, ulože u zalihe, sirovine, repromaterijale...\nPostupak odobravanja kredita, ukazuje Janjatović, izuzetno je brz i jednostavan.\n- Uslovi pod kojima ćemo odobravati pozajmice iz ovog programa su izuzetno fleksibilni. Potrebno je da zainteresovani privrednik posluje najmanje godinu dana, da je u prethodnom periodu imao promet od najmanje milion dinara i da je u mogućnosti da uzetu pozajmicu uredno otplaćuje - ističe Janjatović.\nSociete Generale banka će takođe učestvovati u vladinom programu subvencionisanih kredita privredi. Kako je rekao Frederek Kuan, predsednik IO Societe General, namera banke je da što pre počne da prima zahteve i odobrava kredite. Ova banka veoma vodi računa o riziku prilikom odobravanja pozajmica, odnosno o tome da klijent može da otplati kredit.\nStatistika pokazuje da svako peto preduzeće u Srbiji danas ima problem sa vraćanjem kredita, ali ima i drugačijih primera. Tako je redovnost klijenata ProCredit banke izuzetno visoka i čak četiri puta bolja od proseka na domaćem bankarskom tržištu. Redovnost preduzeća i preduzetnika u otplati subvencionisanih kredita je još bolja.\nPROCREDIT BANK NOVI BEOGRAD, SRB\nUsvojen novi set mera za podršku građevinskoj...\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije usvojio je na vanrednoj sednici odluku kojom su za građane stvoreni uslovi za lakši pristup finansijskim sredstvima, a očekuje se da će primena početi...\nNa mestu Depoa ipak stanovi\nRadovi na Makiškom polju bi mogli da počnu krajem 2021.\nRekonstrukcija 28 staza i tri platoa na Kalemegdanu


Poslao: 18 Maj 2017 16:22\nnastavljena šetnja SAA kroz sela u istočnom Aleppu.\ndanas (za sada) dva nova, As-Sukkariya i Al-Halidiya.\nPoslao: 18 Maj 2017 16:52\nNavodno, ovde su uleteli i pobili 50-tak ljudi. Verovatno su svesni da u ovom džepu više nemaju šta da traže pa da naprave što veću štetu.\nPoslao: 18 Maj 2017 17:07\nДа, улетели су и побили жене и децу. САА је ослободила село.\nМртве слуге мрака\nPoslao: 18 Maj 2017 17:18\nna klixovom forumu glavni vehabjiski fan je objavio ovu vijest, pa ne znam sad koliko je istinita, ali uglavnom evo:\n"Izvor FSA: Koalicija uništila 17 režimskih vojnih vozila među kojima i 4 tenka i kamion. Napad se desio u mjestu Ez-Zerka koje je 27 kilometara udaljenom od Tenefa. Vojni konvoj se kretao na putnoj komunikaciji Damask-Bagdad, i u potpunosti je uništen.\nPoslao: 18 Maj 2017 17:24\nТо управо јављају сви извори који су на страни опозиције.\nTaken from a dead #ISIS member phone, the "Ghost Tank", stay tuned to @WithinSyriaBlog for an upcoming article-photo report about it.\nFSA in Syria desert: coalition jets struck #SAA convoy, destroying 4 tanks, 1 Shilka, 8 trucks/BMP & 4 technicals 27km from Tanf crossing.\nЕ сад... буззз...\nPoslao: 18 Maj 2017 17:47\nИзгледа да је истина, поклопили су САА а ови са ТОВ после гађали па уништили те тенкове. Иако је ово директно уперено против Ирана, биће интересантно.\nPoslao: 18 Maj 2017 18:03\n9Ovo se svidja korisnicima: powSrb, rkekoke, Komentator, Wrangler, radicr, Cufo, radionica1, sloboda_ili_smrt, BraneS\nOvo neki ženski tenk... U burki\nPoslao: 18 Maj 2017 18:17\nInteresantno je da se ovo koaliciono bombardovanje po mapama sa liveuamap.syria, desilo bar petnaest kilometara u dubini zelene teritorije.\nPoslao: 18 Maj 2017 18:21\nPa da, SAA potpomugnuta verovatno irancima/iracanima krenula u blic, ovi nisu mogli da ih zaustave pa ih avioni poklopili i tek onda drekavci. Klasika, cim se krene u veci, neocekivani napredak ovi ih gadjaju, kao kod Deza, pa ono par puta Izrael, baza tomahavcima i one neocekivane akcije na Homs koje su uvek sprecavale napredovanja na drugim frontovima a u zamahu.\n_Petar ::Pa da, SAA potpomugnuta verovatno irancima/iracanima krenula u blic, ovi nisu mogli da ih zaustave pa ih avioni poklopili i tek onda drekavci. Klasika, cim se krene u veci, neocekivani napredak ovi ih gadjaju, kao kod Deza, pa ono par puta Izrael, baza tomahavcima i one neocekivane akcije na Homs koje su uvek sprecavale napredovanja na drugim frontovima a u zamahu.\nTo je poznato, pa meni nije jasno, što ruje nešto ne poduzmu u tom pravcu.\nOvaj topic je pregledan 4409993 puta\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, Apok, bojan313, Dimitrise93, djonsule, Doca, Drug pukovnik, dule10savic, Gerilac, gile58, GreenMan, GrM, HDMI, ivica976, JOntra, Kruger, ljuba.b, Lošmi, Megapurpletv, Mercury, mikiopacity, Mikulino3, milekNS, milos.cbr, moldway, nfific, Oluj2.1, stug, vobo, x9


eKapija | Kuće po meri tradicije - Beogradska "Logistika" u projektovanju savremenih objekata neguje iskustvo starih graditelja\nKuće po meri tradicije - Beogradska "Logistika" u projektovanju savremenih objekata neguje iskustvo starih graditelja Utorak, 16. 10. 2012.|14:32 | Izvor: eKapija Stara srpska kuća\nKao što Nemac u Bavarskoj gradi kuću, kao što Grci grade grčke kuće, tako bi i Srbi trebalo da drže do svoje tradicije. Srpske, domaćinske, etno ili kuće podneblja – na njima se zasniva višedecenijski entuzijazam profesora, arhitekte Božidara Petrovića, na istraživanju i primeni iskustava narodnog graditeljstva. Početkom sedamdesetih ovaj profesor bio je usamljen u svojim stavovima da bi u Srbiji trebalo da pravimo kuće po uzoru na iskustvo starih graditelja. Danas je na njegovim idejama i delima izrastao jedan neotradicijski pokret, koji nadilazi okvire arhitekture i ima jasne šire kulturološke dimenzije.\nOvakve ideje polovinom devedesetih godina institucionalizovane su u Projektnom centru "Logistika", u kome nastoje da iskustva naših predaka u izboru lokacije, materijala, rasporeda prilagode potrebama današnjih investitora. Do sada "Logistika" je učestvovala u projektovanju hotela, motela, porodičnih kuća, vila, svešteničkih domova, hramova, domaćinstava za seoski turizam, javnih objekata, farmi, a svi objekti imaju jednu zajedničku kakteristiku - rađeni su u stilu srpske kuće. Pečat tradicije\n- Od Dinare do Carigrada jedna je kuća- na četiri vode, četiri strane, a trem je obavezno u obliku slova "G" ili "P. Nekad je pokrivena slamom, nekad šindrom, kasnije je išao crep. Sadržaj zavisi od toga koliko je kuća bogata i što kažu koliko ima čeljadi - objašnjava u razgovoru za "eKapiju" karakteristike tradicionalne srpske kuće inženjer Slavoljub Zakić, iz projektnog centra "Logistika".\nSrpska kuća nosi pečat kraja u kome je, a bitan element u njihovoj izgradnji je materijal, te su oni uglavnom prirodni: drvo, kamen i pečena zemlja odnosno cigla. Kuća Lukića u selu Babajić nakon rekonstrukcije\nZakić priča da je krajem šezdesetih i početkom sedamdesetih, po Srbiji počelo masovno građenje kuća, a nekadašnja naselja stvarana po meri čoveka i zajednice, u skladu sa prirodom i ambijentom, postajala su zastrašujuća stovarišta kuća. Otud "alpske" kuće u Šumadiji, krajiške u Vojvodini...\nSituacija je takva i jer Prostorni plan Srbije ne predviđa izgradnju tipskih kuća, poput recimo Slovenije, pa u projektnom centru "Logistika" na sve načine pokušavanju da zadrže duh srpskog graditeljstva.\nSagovornik "eKapije" kaže da je sledeći iskustvo naših predaka, veštom primenom materijala iz prirodnog okruženja i poštovanjem osobenosti podneblja, i danas moguće postići izuzetne arhitektonske domete. U "Logistici", ipak, veruju da savremeni graditelj ne sme slepo kopirati dela naših predaka nego mora da transponuje i stvaralački prilagodi staro srpsko graditeljstvo i ostvari duboku vezu starog i novog.\nSinergija starog i novog\nKako kaže Zakić, ideja nije da zidaju kuće kakve su bile pre 100 godina već da zadrže logiku razmišljanja u pogledu gradnje. - Ideja nije u tome da moderni čovek treba da živi u kući iz XIX veka sa ognjištem, na način koji bi bio neprilagođen njegovim potrebama. Duh nasleđa u njima iskazuje se na druge načine. Nesporazum je u tome što neki ne shvataju našu ideju da pravimo kuće po uzoru na iskustvo starih graditelja, od materijala koji su izdržali probu vremena i odabranim lokacijama - objašnjava inž. Slavoljub Zakić iz projektnog centra "Logistika".\nSpoljašnost objekata, koji nastaju u ovom projektnom centru, spolja odiše tradicijom, ali unutrašnjost ne mora da se razlikuje od bilo kog enterijera današnjice. Kuće profesora Petrovića su, prema rečima sagovornika "eKapije", odreda najsavremenije opremljene, građene od najboljih savremenih materijala. Zgrada opštine Aleksinac\n- Ne postoji nijedan sadržaj poznat današnjem čoveku koji ne može da se integriše u nju. To su kuće primerene potrebama današnjeg čoveka, sa garažama za automobile, opremljene centralnim grejanjem, kupatilom, video nadzorom, svetlim prostranim sobama...\nTa iskustva moguće je primeniti kod javnih, proizvodnih i stambenih objekata. Do sada je u stilu srpskih kuća urađeno nekoliko stotina projekata: reskonstrukcija doma Nikolaja Velimirovića u Kraljevu, zgrada opštine Aleksinac, Dom kulture u Guči, više od 100 porodničnih kuća što rekonstrukcija što novih...\nI tu nije kraj. Po uzoru na tradicionalne srpske kuće ovaj biro trebalo bi da uradi projekat za izgradnju objekta za smeštaj trubača u Guči, a nekoliko završenih projekata čeka investitore.\nTakav je projekat za obnovu trpezarije i konaka manastira Zočište na Kosovu i Metohiji, koji je "Logistika" uradila po nalogu Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture Kosova i Metohije u Leposaviću. Ovaj projektantski biro izradio je projektnu dokumentaciju pre gotovo 5 godina, koju je finansirao manastir preko Ministarstva za Kosvo ali nedostaje novac za početak radova. I projekat mehane iz 19. veka u Laznici pored Žagubice čeka investitora. Projektna dokumentacija urađena je u saradnji sa Zavodom za zaštitu spomenika kulture Smederevo koji je i odobrio i glavni projekat. Opština koja je naručila izradu nema para pa se traži investitor. Prema projektu, kako kaže Zakić, predviđeno je da mehana postane naučno-istraživački centar. Naravljene su modifikacije u krovnoj konstrukciji, koja je do sada bila neiskorišćena a po kojoj bi nekadašnja mehana dobila i smeštajne kapacitete. Dom kulture Guča\n- U opštini su planirali da tu bude jedna vrsta istraživačkog centra. Objeklat bi preko dana mogao da radi i kao restoran, dok bi istovremeno bio neka vrsta istraživačkog centra gde bi dolazile ekskurzije, bili održavani seminari, savetovanja, a mogle bi da se održavaju i izložbe slika, promocije, pesničke večeri. Po projektu je predviđeno desetak soba, pa bi u potkrovlju moglo da se smesti 30, do 40 ljudi. Tako bi mehana samu sebe mogla da održava. Prepoznatljivost\n- Svi narodi koji drže do svoje tradicije i dostojanstva neguju svoje graditeljstvo. Čim kročite na tlo neke od njih znate gde ste čim podignete glavu. Odmah vam je jasno da ste u Španiji, Švajcarskoj, Francuskoj... – objašnjava Zakić važnost očuvanja narodne tradicije u graditeljstvu i zašto bi Srbi trebalo da se drže svog stila gradnje. - Pogledajte naše prijatelje Grke. Kuće jasnih linija, jednostavne, beli zidovi, beo kamen, prozori u plavom. Šta je to? Boja njihove zastave! Imamo odličan primer zgrade engleske ambasade u Beogradu. Tipična njihovo kuća. Odmah prepoznatljiva, kao i poruka: to smo mi - ističe Zakić.\nKada je reč o ceni izgradnje objekata u stilu srpski kuća, Zakić kaže da što se tiče same projektne dokumentacije koštaju kao bilo koja druga kuća, dok su u izvođačkom delu malo skuplje zbog drvenog dela krovne konstrukcije.\nDragačevo već počelo pripreme za novi sabor - Sve izvesnija izgradnja objekta za smeštaj trubača u Guči\nProjektni centar Logistika Beograd\nprojektovanje srpskih kuća\nmehana u Laznici\nzgrada opštine Aleksinac


FOTO: Dva interetnička kampa - BORAČKO JEZERO 2020. - Zenicablog\nFOTO: Dva interetnička kampa – BORAČKO JEZERO 2020.\nFOTO: Dva interetnička kampa – BORAČKO JEZERO 2020. – Danas je na terenima Boračkog jezera upriličena simbolična ceremonija otvorenja interetničkih omladinskih kamova „Jedan svijet“ prilagođenih vremenu pandemije uz sprovođenje i promociju svih važećih mjera prevencije i zaštite od COVID 19 .\nNakon šest realizovanih projekata u proteklom periodu pokazali smo da izviđači mogu sve, stvaramo bolji svijet, da smo glasnici budućnosti, jednostavno prijatelji koji će napraviti JEDAN i SAVRŠEN SVIJET. Vrijeme pandemije je pred nas postavilo veliki izazov, te smo umjesto jednog velikog kampa preusmjerili realizaciju projekta kroz dva manja koja će biti održana od 18 – 26. 08.2020. godine i to:\nDVA KAMPA … JEDAN SVIJET … BORAČKO JEZERO 2020\nInteretnički kamp za adolescente ” Jedan svijet 10+”\nOdržava se na terenima odreda izviđača “Neretva” Mostar, koji su nam izašli u susret u ovim vanrednim okolnostima, i okupit će 86 učesnika i mladih volontera koji će tokom devet dana raditi jedni s drugima i za druge.\nInteretnički kamp za mlade “Jedan svijet 15+ ”\nOdržava se na terenima Saveza izviđača Grada Zenica i okupit će 72 učesnika i mlada volontera koji će tokom devet dana kroz različite aktivnosti i radionice, svoje razlike primjeniti kao društvenu vrijednost, bogatstvo i snagu društva u kojem živimo. Sve aktivnosti će biti realizovane primjenom metode „vršnjačke edukacije“ u skladu sa principima i metodama Svjetske organizacije izviđačkog pokreta.\nOba kampa će okupiti različite zajednice, ovaj put adolescente i mlade iz Prijedora, Broda, Mostara, Sarajeva i Zenice Ovo je preduslov nastavka interkulturalne promjene kroz uspostavljanje interkulturalnog dijaloga i razmjene.\nNakon prigodnog programa, učesnicima su se obratili g-din Edin Šarić, predsjednik Saveza izviđača Grada Zenica; g-din Adnan Ćorda, starješina odreda izviđača „Neretva“ Mostar; g-din Ernest Badnjević, starješina odreda izviđača „Dr. Mladen Stojanović“ iz Prijedora-, a kamp je svečano otvorila g-đica Sumea Mujkanović, pomoćnica gradonačelnika grada Zenice za boračko-invalidsku i socijalnu zaštitu, stambene poslove i društvene djelatnosti.\nProjekat „Jedan svijet“ i njegove aktivnosti su dijelom finansirane grantom Ministarstva vanjskih poslova Sjedinjenih Američkih Država i kroz prodršku projektima od strane gradova Zenica i Prijedor.\nTagovi2020 bih boračko jezero brod entiteti izviđači kamp mostar pomoć prijedor sad zdk zenica


Bertomeu: FIFA kontroliše UEFA, dok FIBA nema ništa sa NBA - - Komentari -Sport - B92.net\nSta ti pricas. NBA liga je oduvek bila privatna liga ni sa kakvim vezama sa FIBAom, dok je Euroliga nekada bila pod kapom FIBAe. Ako NBA liga odluci da se moze igrati nogom, bas ih briga za misljenje FIBAe. Za ULEB nije tako. I tu je cela halabuka, jer oni teze da se skroz odvoje, a FIBA da ih vrati pod svoj krov. Sto se tice NBA lige, nju bas briga za Evropu i igrace koji ne pronadju mesto u NBA. Bas ih briga i za pravila u istoj. Cak naprotiv, odgovara im da momci igraju u razvojnoj ligi jer su onda su na dohvat ruke klubovima ako se neko povredi. Sve ostalo je cisto teoretisanje koje nema veze sa realnoscu.\n(JimBeam, 22. septembar 2017 17:17)\nOd ovih Španaca ne može da se živi.\n(sasho, 22. septembar 2017 17:09)\nDok su Evropljani terali svoju igru Ameri su sa amaterima iz univerziterske lige poosvajali skoro sve olimpijade. Danas sa takvom ekipom ne bi bili u polufinalu, sto jasno govori da ppriblizavanje pravilima onim iz NBA daje rezultate.\nInace, kako je organizovan smestaj na Eurobasketu? Placa ga savez, ili zemlja domacin, da li svi moraju da su u istom hotelu? Toliko bitna tema da ne znam nista o njoj.\n(jasdf, 22. septembar 2017 13:33)\n@The Pera Car\nGovorim o MOKu jer to najviše oslikava servolnost evropskih saveza prema NBA.Zamisli da takav tretman dobije Španija na EP? Pa nema saveza koji se ne bi pobunio.To je nepoštovanje protivnika.\nNe sporim ja ni kvalitet Amerima ni to da treba "uzimati" neke stvari iz NBA.\nOvde je problem što NBA isko je jaèa bukvalno pokušava da otvori prostor za svoje treæerazredne igraèe i potkopava evropsku košarku a FIBI je važniji njen obraèun sa EL nego košarka i ide na ruku NBA.Sada FIBA pravi takve poteze da je igra kvalitetnih EK i EL igraèa u kvalifikacijama skoro nemoguæa.Na kraju æe se plasirati neka Moldavija sa amerièkim igraèem a košarkaške zemlje æe možda izvisiti jer im je veæina igraèa po jaèim klubovima.Ne bi me èudilo da dozvole uskoro "masovno naturalizovanje" u reprezenzacijama - da bude više od jednog amera.\nFIBA mora da tretira isto NBA i EL,i svaki savez.\n(Komša, 22. septembar 2017 09:19)\nKomso ne pricam ja za 4x12 uopste jer to i nije toliki cinilac koliki je npr. sirina terena u NBA (Teze se braniti vise poena), prvi korak, dalja linija za 3 i vise kontakta, ako hocemo da kosarka bude popularna i ako hocemo da nekada pariramo Americi moramo da se menjamo, kada smo imali najvise igraca u NBA tada smo pobedjivali Amere nemojmo se praviti ludi, ako hocemo da se nasi kosarkasi lakse adaptiraju u NBA onda treba da stremimo da imamo bar slicna pravila kao u NBA, a ne da neko ode tamo i da mu treba godinu dana da se adaptira, ne znam zasto pricas o MOKu koga briga gde amerikanci odsedaju tokom olimpijade, pricamo ovde o kosarci, kosarka je pre svega biznis, pa tek onda sve ostalo, ako zelimo da budemo najbolji da privlacimo najbolje trenere, kosarkase, lekare itd. u Evropske klubove onda taj biznis mora da bude profitabilan kao sto preko atlantika to i jeste, ne znam o kakvoj kosarkaskoj tradiciji je ovde rec, jeste evropa dala sjajne igrace i mnogo dobrih igraca je igralo ovde, ali Evropska kosarka nema nikakav kontinuitet, nema nikakva vizija u kom pravcu zelimo da razivjamo kosarku u evropi pa ovde je 50 godina FIBA dominirala i dosao lik i mrtav ladan napravio svoju kosarkasku organizaciju i unistio ih, a da dodje jos neko malo ozbiljniji unistio bi i njega... tolko o evropskoj kosarci\n(ThePeraCar, 22. septembar 2017 01:02)\nOvaj je još gori od ovih iz FIBA.\n(sinko, 22. septembar 2017 00:27)\nPrièam da ne volim hot- dog i ljudi mi daju pluseve jer se slažu.(živela gurmanska).\nSlažem se sa Milanom.EL bi trebalo da bude profitabilna i zanimljiva ali mi moramo da oèuvamo evropsku košarku a ne da slepo kopiramo NBA.\nUopšte nije problem što Amerikanci pobedjuju sa 50 razlike - to ne znaèi da Evropljanim treba da ode na utakmicu u 20h i da se vrati u ponoæ samo da bi kao amer gledao 4x12 umesto 4x10 minuta.Niti æemo pobediti Amere zbog toga.Kapiraš.\nTo ne znaèi da Evropljani ne treba da insistiraju kod MOK da Amerièki košarkaši MORAJU da budu u olimpijskom selu za vreme takmièenja a ne da budu u hotelima ili na jahtama- ok bolji si u košarci ali košarka je sport i zato prvo budi sportista i ne omalovažavaj protivnike tražeæi specijalan status.Na primer to.\nServilnost Evrope prema NBA mora da prestane ako poštujemo sebe ali i sport.\n(Komša, 21. septembar 2017 23:25)\nsta ti komso pricas... i kolko ljudi ti daje pluseve, ljudi amerika kad god se sastane sa nekom evropskom selekcijom ona ih/ nas oduva, znaci da oni rade nesto dobro/ bolje nego mi i to treba mi da usvajamo, a ne da negujemo evropsku tradiciju, koju evropsku tradiciju? tradiciju gubljenja 30 razlike protiv amera, jel to?\n(ThePeraCar, 21. septembar 2017 22:07)\nKošarka je sport koji je na drugoj strani Atlantika izuzetno profitabilan i Evropa ako želi da oèuva respektabilnu košarkašku tradiciju mora nekako tome da parira. Bežanje od èinjenice da je profesionalni sport proizvod koji ne može da se razvija ako se ne prilagodi karakteristikama tržišta ne vodi nikuda. EL mora da košarku u Evropi uèini mnogo popularnijom i za to joj je potrebno da postoji daleko više od 16 ili 20 klubova, tako da je strah da æe EL uništiti ostala takmièenja prenaduvan. Sadašnji oblik EL nastao je jer trenutno ne postoje uslovi da tradiconalni evropski model obezbedi razvoj velikih klubova (a takvi klubovi Evropi jesu potrebni), a ne da bi naudio ostalim klubovima koji su za uspeh EL takoðe bitni. Kažem da je i Ðordi o tome prièao, znaèi svestan je tih èinjenica i neæe raditi protiv interesa projekta koji vodi.\nOrganizaciju EL niko nije preoteo od FIBA, veæ je FIBA izgubila poverenje klubova jer je odbijala da razmotri njihove primedbe. UEFA je bila nauèila lekciju, pa je na formiranje G-14 udruženja klubova odgovorila na pravi naèn i pokrenula dijalog sa klubovima.\n(milan, 21. septembar 2017 21:49)\nKaže "Milan" da EL nije u interesu da potpuno zatvori svoje takmièenje, jer je Bartomeu o tome prièao više puta. Ko se posle 15 godina iskustva "hvata" na to šta je ovaj izjavio, taj mora da piše pisma Deda Mrazu! U tom komentaru spomenuti i "pragmatièni poslovni pristup" je drugo ime za liberlano "gaženje" i što profitabilniji biznis, a ne održivost i razvoj sporta.\nDa li FIBA hoæe da preotme nešto zato što je naslutila profit? Pa isot to radi zadnjih desetak godina i EL. Na nesposobnost i verovatno gramzivost vodeæih ljudi su preuzeli Euroligu na poèetku, ali zar upravo formiranje Evrokupa, pravljenje EL od 40 utakmica u sezoni nije upravo preotimanje od FINA i nacionalnih federacija/prvenstava?\n(Las, 21. septembar 2017 20:48)\n@ništa o nièwmu\nNisam primetio.Verovatno zato što mi je prirodno da sviraju korake èoveku koji ih je napravio.\nDakle ,neæemo ništa.Ni trèanje ,ni hot-dog,ni ženu s bradom umesto sudije.\nPrihvatam da taj korak daje moguænost za bolji napad (brži) ali mialim da bi još pet koraka bilo još brže.Pa kada nam i to bude nedovoljno brzo da uvedemo bajseve...\nŠalu na stranu - pomeranje trojke mi je ok.Skraæenje napada na 24 je stvarno pomoglo ,ali treba biti oprezan...Ovo je Evropa,neke stvari ,kao šro je 4x12 npr ne bi ostvarile rezultat (predugo za gledanje).\nPogledaj samo polufinalne meèeve sa danom razlike iz èisto materijalnih razloga - dobiješ u finalu tim koji se odmarao 24h manje umesto samo 3h.Zašto? Da bi se dva puta napunila hala.Ne govorim to zbog Srbije - na sledeæem prvenstvu æe neko drugi biti u toj poziciji.Ne valja.\n(Komša, 21. septembar 2017 20:15)\n(., 21. septembar 2017 19:02)\nEvroligi nije u interesu da potpuno zatvori takmièenje jer bi to u evropskim uslovima bila marketinški vrlo problematièna strategija. EL je potrebno da se razvijaju i manji klubovi koji æe dodatno da popularizuju košarku i stvaraju igraèe (jer je lakše privuæi publiku sa evropskim nego drugorazrednim amerièkim igraèima). Ðordi je o svemu tome prièao više puta. Jednostavno, evropskoj profesionalnoj košarci danas je neophodan pragmatièan poslovni pristup ako želi da opstane i razvija se pored NBA i generalno EL godinama radi dobar posao na tom polju. Ono što se sad dešava je da je FIBA namirisala da košarka u Evropi može da bude profitabilna i pokušava da zloupotrebi poziciju i preotme ono što su drugi stvorili (i pritom upropasti zbog svoje nekompetentnosti).\n(milan, 21. septembar 2017 19:50)\nSrbi sada odjednom nakon finala eurobasketa svi na strani uleba (pokrali nas jelte...), a cini se da je do skoro bilo bukvalno suprotno. Svako normalan ce podržati fibu u ovom sukobu. Ovi hoæe da naprave Euroligu na evropski nba, a gde je tu buduænost naše košarke? Šta æemo ako jednostavno zatvore Euroligu i tih 16 klubova koji su se zadesili tad to je to? Doæi æe do toga da bi taj jedan evroligas tj czv vremenom postao bukvalno jedini profesionalni tim u zemlji, svi ostali bi se ugasili ili sveli na amaterski nivo.\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (., 21. septembar 2017 19:02)\nPa to nije od skoro, Vujoševiæ je ladno govorio da u Srbiji nema mesta za 2 kluba, zna se ko je to forsirao samo im se izjalovilo.\n(Gospoja Karma, 21. septembar 2017 19:18)\nEvo sad uvode i ono pravilo u vezi koraka - da pridošlice iz Amerike mogu da trèe sa loptom.\nTo pravilo nije uvedeno zbog Evropljana - naši igraèi umeju da hodaju.Nije uvedeno ni zbog publike - koga u Evropi interesuje kucanje iz trokoraka?\nEvropljani moraju da se ujedine u zaštiti evropske košarke inaèe æe nam uskoro uvaljivati hot-dog uz kartu.\n(Komša, 21. septembar 2017 18:17)\nI onda Macvanu sviraju prvi korak tacno 5x na prvenstvu. A nije Amer, i nije igrao u NBA. Sta cemo sad?\n(nista o nicemu, 21. septembar 2017 19:17)\nTaj korak tokom prijema lopte ima smisla da se ubrza kosarka. To omogucava vise fast break poena i malo atraktivniju strategiju. Nece to upropastiti Evropsku kosarku jer se u Evropi jako retko igra na eksplozivnost, ali nije je lose imati kao opciju.\n(Mali, 21. septembar 2017 18:57)\nAko nisi shvatio, EL i NBA su ''saveznici''.\n(dex, 21. septembar 2017 18:43)\n@komsa: ne ne ne... potrebno je jos vise koseva... da prosek bude 200 poena... da se olaksa napadacu (kao da odbrana nije vec 5 puta zahtevnija)...\npo toj logici u fudbalu bi odavno bio ukinut ofsajd i tri korne bi bile penal...\n(lal, 21. septembar 2017 18:40)\nFIBA je našla saveznika u NBA.\nAmeri hoæe najbolje igraèe iz Evrope za sebe a Evropi da uvaljuju svoje treæerazredne (da izimaju mesto domaæim talentima).Evo sad uvode i ono pravilo u vezi koraka - da pridošlice iz Amerike mogu da trèe sa loptom.\nAhahaha nikog ne zanima kucanje iz trokoraka sve nas samo zanimaju slobodna bacanja. Evropska smaracka kosarka = samo slobodna bacanja. Posebno volim kad se pravi faul cim se predja pola, ne znam sta mi je zanimljivije od ta dva, dilema tebra.\n(LightbringeR, 21. septembar 2017 18:32)


Od deteta do mašine za ubijanje | Mozaik | DW | 11.03.2008\nOd deteta do mašine za ubijanje\nU svetu ima oko 250.000 dece-vojnika. Među njima je bila i 30-ogodišnja Čajna Kejtesi, koja se borila u Ugandi. Danas živi u Danskoj a sa mračnim iskustvima sa bori pišući knjige.\nDeca vojnici u Kongu\nJedna mala devojčica sedi sa ostalom decom na ulici u Ugandi i igra se. U blizini se pojavljuje kamion prepun vojske. Dolaze sve bliže, međutim umesto da beže, deca se i dalje igraju. U poslednjem trenutku kamion koči kako ne bi pregazio decu. Čim su se deca razbežala počela je pucnjava i zatvorenici su streljani.\n„Ja sam to dete koje se igralo na ulici, tada još bez uniforme, jer je u veličini osmogodišnjeg deteta nisu ni imali.“\nFascinacija uniforme i oružja\nOd trenutka kada je Čajna pobegla iz vojske proteklo je 20 godina; već osam godina živi u Danskoj. Kejtesi je i sama ubijala ljude i bila zlostavljana od pretpostavljenih. Biti vojnik je ipak sadržavalo i neku „fascinaciju“: „Bilo je jednostavno super kada ste kao dete imali mogućnost da naređujete starijima. U vojsci nije bitno koliko godina imate. Ja sam sa 15 godina mogla tridesetogodišnjaku da kažem – dođi ovamo i uradi to - jer sam imala viši čin od njega. Osim toga i vreme igra ulogu, ja sam u vojsci bila deset godina i moj čin, uniforma i oružje su bivali sve važniji i postali su neodvojivi deo mene.“\nČajna Kejtesi je jedna od 250 hiljada dece vojnika koji su bili prisiljeni da ubijaju.\nMala deca - mašine za ubijanje\nJozef Gerner koji radi u Ugandi u okviru projekta za pomoć deci bivšim vojnicima kaže: „Oko 30.000 hiljada dece je odvedeno nasilno. Jednostavno su noću bili izvedeni iz kuća. Deca od osam, deset, 11 godina do 16, 17. Stariji su odmah ubijani jer sa njima nisu mogli tako lako da manipulišu. Oni nisu hteli da slušaju ali mala deca su bila lak plen i od njih je vrlo lako bilo napraviti mašine za ubijanje.“\nŽiveti u miru, plakati, spavati bez straha...\nPružiti toj deci zaštitu i slušati o strahotama koje su preživeli - to su najvažniji ciljevi u radu sa decom vojnicima. Samo mali broj dece je imao sreću poput Čajne Kejtesi: „Toliko mladih bi rado išli u školu ali to ne mogu. Oni ni ne znaju šta znači živeti u miru, da smete da plačete kada vam se plače. Oni nikada neće saznati kako je to spavati noću bez straha da će vas odvesti. Tužna sam kad mislim na tu decu, mogla sam i ja da budem jedna od njih.“\nUz pomoć prijatelja ispunila se velika želja Čajne Kajtesi. Uspela je da pronađe svoje dvoje dece koju je morala da ostavi u Africi i prošli Božić je proslavila sa njima.\nAutor Matijas Berč\nTrajni link https://p.dw.com/p/DKMG


Naše lekovito bilje - Royal Balm\nKako bismo Vam omogućili najčistiji i najzdraviji dodir sa prirodom okrenuli smo se organskim metodama za uzgoj našeg lekovitog bilja.\nU želji da iz biljke izvučemo što više lekovitih svojstava potrudili smo se da ta biljka ima posebnu negu, kako bi njena lekovita moć bila što veća i jača i kako bi mogla u potpunosti da pomogne regeneraciju Vaše kože.\nOno što karakteriše naše lekovito bilje i naročito ga izdvaja od drugih uzgajivača jeste, ne samo poreklo sa Rtanjske planine, već i metoda uzgoja i obrade biljnih vrsta.\nNaročitu pažnju stoga obraćamo na to da naši proizvodi vode isključivo organsko poreklo, te iz tog razloga pristupamo sadnicama na, za njih, najprirodniji način.\nNadasve, istrajni smo u tome da svaka naša biljka ima posebnu negu i da kroz veoma komplikovan i složen proces organskog uzgoja dođemo do onoga što zaista traži Vaša koža.\nZa nas organska proizvodnja nije samo sertifikat koji zasluženo branimo od najstarije organizacije za organsku proizvodnju OCS (Organic Control System), niti samo najprirodnije organsko đubrivo, takođe, rtanjskog porekla, već, ono čime se najviše ponosimo, jeste naročito znanje, obučenost i savremenost u procesu organske proizvodnje.\nU tom smislu naročito nas ističe, pre svega, pažljivo prikupljanje biljnih vrsta i tehnika njihove obrade koja se zasniva na očuvanju što više prirodnog iz bilja, savremenim metodama.\nNaročito je važno pomenuti i naše mudro održavanje odgovarajućeg agro-ekosistema i plodoreda, kako bi se i same biljke međusobno pomagale u razvoju i punom razvitku, a ne samo čovečijim intervencijama.\nStoga, želimo da postignemo, najprirodnije uslove i tretman naših biljaka, kakav one same u prirodi spontano razvijaju.\nZa ovako nešto potreban je tim stručnjaka, međutim, na čelu sa našom Katarinom Milosavljević, visoko sertifikovanom fitoterapeutkinjom, sistem prikupljanja, uzgoja i obrade biljnih vrsta teče bez i najmanjih problema, s velikom željom da se naš sistem organske proizvodnje našeg lekovitog bilja prenese i na druge.\nIsto tako veliku pažnju posvećujemo edukaciji lokalnog stanovništva, koje, takođe, upošljavamo i koje nam pomaže u radu, prikupljanju i obradi.\nTakvim pristupom lokalnom stanovništvu ne želimo samo da obrazujemo našu zajednicu i na praktičnim primerima edukujemo kako treba postupati sa lekovitim biljem, naročito u berbi ugroženih vrsta, već želimo i da podstaknemo ideju organske proizvodnje u svrhu kozmetičkih preparata.\nJer zdravlje i lepota kože za nas je najvidljiviji oblik zdravlja i higijene, koji se sa razvojem industrijske kozmetike previše udaljio i od čoveka i od prirode, stoga tvrdoglavo želimo da istrajemo u približavanju organske prirode čoveku.\nOno što je najvažnije pomenuti na kraju jeste to da koristimo isključivo domaće bilje balkanskog porekla u proizvodnji i uzgoju.\nNe želimo da eksperimentišemo sa nekim dalekim vrstama koje nisu svojstvene našem čoveku i bio-sistemu u kojem živi, niti želimo da uvozimo neko bilje za koje ne možemo da garantujemo kakvog je porekla, uzgoja, niti na koji način je prikupljeno.\nStoga osnovu naših preparata čini smilje, hajdučka trava, žalfija, lavanda, gavez i mnoge druge, Balkanu svojstvene biljke, tako da sve ono što radimo prilagođavamo prirodi Vaše kože da uz naše preparate ona može da se opusti i prepusti našim tretmanima koji su sinonim za dodir prirode, lepote i zdravlja.\nKatarina Milosavljević Naše lekovito bilje Naše vrednosti O nama Planina Rtanj Po čemu se razlikujemo


Medjunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu\nMedjunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu 08.Maj.2012, 14:29, Izvor: Beta\nBEOGRAD, 8. maja 2012. (Beta) - U Novom Sadu će od 12. do 18. maja\nbiti održan 79. Medjunarodni poljoprivredni sajam na kome će oko\n1.500 izlagača iz 58 zemalja predstaviti proizvode i usluge.Kako je na...\n08.Maj.201208.Maj.2012: Ekonomija08.Maj.2012: BetaDan pre: 07.Maj.2012Dan pre: EkonomijaDan pre: BetaDan posle: 09.Maj.2012Dan posle: EkonomijaDan posle: Beta


Zlatoje Ankić, vršilac funkcije predsednika Osnovnog suda u Zrenjaninu, jedan je od četvoro kandidata za predsednike sudova koje je osporio Odbor Skupštine Srbije za ustavna pitanja i zakonodavstvo.\nKako prenose beogradski mediji, predsednica tog Odbora i poslanica poslaničke grupe “Aleksandar Vučić – Za našu decu” Jelena Žarić Kovačević osporila je juče četiri kandidata za predsednike sudova i predložila da se poslanici o njihovom izboru posebno izjasne u danu za glasanje.\nOna je osporila kandidata za predsednika Osnovnog suda u Zrenjaninu Zlatoja Ankića, kandidatkinju za predsednika Osnovnog suda u Prokuplju Gordanu Sokić, kao i kandidate za predsednike osnovnih sudova u Pančevu i Rumi Ljiljanu Sinđić i Biljanu Đuričić.\nObrazlažuću svoju odluku, Žarić Kovačević je navela da postoje ozbiljne informacije koje govore o tome da ovi kandidati ne ispunjavaju osnovne uslove ili kriterijume za izbor na mesto predsednika sudova i da u njihovoj karijeri postoje detalji koji poslanike ometaju da ih podrže.\n– Mi smo dužni da slušamo građane koji imaju vrlo često šta da nam kažu i da budemo u kontaktu sa državnim organima koji mogu da nam pruže različite informacije. Često, na žalost, dobijemo informacije koje nam smetaju da podržimo određene kandidate za sudije ili predsednike sudova – rekla je ona.\nKo je Zlatoje Ankić?\nZlatoje Ankić je rođen 1967. godine u Sakulama. Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu 1994. Iste godine je zasnovao radni odnos u tadašnjem Opštinskom sudu u Zrenjaninu i raspoređen je na radno mesto sudijskog pripravnika.\nZa sudiju Opštinskog suda u Zrenjaninu, sa odeljenjem u Sečnju, izabran je u maju 1998. godine.\nZa predsednika Osnovnog suda u Zrenjaninu izabran je na sednici Narodne skupštine Republike Srbije 2014. godine.\nNakon što mu je istekao mandat, od 29. maja prošle godine je imenovan za vršioca funkcije predsednika. Od tada do danas nije izabran predsednik ovog suda.\nTagoviNarodna skupština Republike Srbije Osnovni sud u Zrenjaninu Zlatoje Ankić


Rajčica je povrće ili voće, Dan protiv hipertenzije 2019godu\nZa manje od mjesec dana koliko je ostalo za nominaciju kandidata za budućeg evropskog komesara za proširenje, dvije zemlje su izrazile svoje interesovanje da njihov kandidat bude zadužen za portfolio proširenja, piše European Western Balkans EWBprenosi Tanjug.\nEWB piše da se postavlja pitanje da li će budućeg komesara za proširenje dati Mađarska ili Slovenija. Ovo pitanje važno je za Crnu Goru, državu koja je, prema svim relevantnim ocjenama, najdalje odmakla u reformama potrebnim za članstvo u EU. Crna Gora bi, prema najavama, članica EU mogla postati Pred državom je dosta posla.\nBrisel konstatuje da napretka i te kako ima, ali i upozorava da je još dosta posla pred našom zemčjom do članstva. U kontekstu priče o komesaru, treba napomenuti kako Crna Gora ima prijateljske i izuzetno dobre odnose, kako sa Slovenijom, tako i sa Mađarskom.\nTakođe, valja napomenuti kako je Slovenija godinama unazad iskazala izuzetnu spremnost da podrži evroatlanski put naše zemlje.\nNi podrška Mađarske nije izostala svih ovih godina, što je dokazano posjetom mašarskog premijera Viktora Orbana našoj zemlji. Slovenački premijer Marjan Šarec novimovao je Janeza Lenarčiča, šefa slovenačke misije u Evropskoj uniji za novog komesara.\nLaličić je prije funkcije poslanika obavljala funkciju glavne administratorke u opštini Tivat. Poslanica Evropskog parlamenta iz Slovenije Tanja Fajon vjeruje da će on ispoljiti snažnu podršku za pristupanje zapadnog Balkana u EU.\ndan protiv hipertenzije 2019godu Sa druge strane, Mađarska je nominovala Lasla Torčanjija, bivšeg ministra pravde i člana Evropskog parlamenta.\nU tekstu EWB, kako Tanjug piše, navodi se da bi bila loša ideja da komesar za proširenje bude iz Mađarske jer tu zemlju Brisel oštro kritikuje zbog nepoštovanja demokratije, vladavine prava i ljudskih prava. Profesor studija Jugoistočne Evrope i politike na Univerzitetu u Gracu i koordinator Savjetodavne grupe za Balkan u evropskoj politici BiEPAG Florijan Biber vjeruje da, iako, sigurno postoje profesionalni kandidati iz Mađarske koji bi mogli da vode portfolio proširenja, signal da bi komesar za proširenje bio iz Mađarske bio bi koban za zapadni Balkan.\nOn objašnjava da, iako Mađarska može da podrži proširenje, njen glavni cilj je da oslabi EU sa drugim neliberalnim vladama. Imali smo priliku minule nedjelje da pratimo vrlo zanimljivu raspravu u parlamentu.\nNakon odbijanja zakona o istopolnim brakovima, usvajanja rebalansa budžeta i uvođenja kazni za poslanike koji se ne pojavljuju u Skupštini, vanredna sjednica, na kojoj se usaglašavao rad Odbora za reformu izbornog i drugog zakonodavstva, pokazala je svu raskoš vokabulara kojim raspolažu naši predstavnici naroda — od kriminalci, izdajnici, korumpirani, do prodane duše, režimske nevjeste Nezadovoljni poslanici demonstrirali su i zavidnu sposobnost za opstrukciju.\nNaročito poslije dan protiv hipertenzije 2019godu saopštenja Demokrata u kojima se uglavnom nadmeću sa Frontovcima i ostalim opozicionarima na temu ko je veći protivnik DPS-a i ko ima više, a ko manje političkih aranžmana sa ovom najjačom partijom. Ali nije to ništa novo.\nOvaj oblik namjernog širenja netačnih ili deformisanih informacija, dan protiv hipertenzije 2019godu često u cilju pravljenja štete ugledu neke ličnosti, institucije ili u cilju sticanja određene koristi, i unošenja pometnje, već je poznat širom planete.\nSa ekspanzijom fake news na internetu i društvenim mrežama, međutim, počela je da opada njihova učinkovitost na formiranje javnog mnjenja, a autori i naručioci uglavnom njima postižu kontraefekat, rade u korist svoje štete.\nSve podsjeća na onaj Balaševićev stih: Odlazi cirkus iz našeg malog grada, širokim druumom što izlazi na most. Odlazi cirkus i ja se pitam sada, ko je domaćina ko je bio gost… Samo što se u ovom našem opozicionom cirkusu ne zna ko je pobijedio, a ko izgubio.\nI od koga? Nijedna crkva ili druga vjerska zajednica ne može imati monopol nad ostalima. Pitanje definisanja statusa vjerskih zajednica u CG se nameće kao aktuelno, jer je to pitanje dio crnogorskog identiteta. Profesor Šekularac, doktor humanističkih nauka, u razgovoru za naš list govori o svom istraživačkom radu, dokumentima do kojih je došao, o crnogorskom identitetu i rješavanju vjerskog pitanja, naglašavajući da u pravoslavnom svijetu svaka država ima crkvu sa svojim imenom, pa to mora imati i Crna Gora.\nVN: Ovogodišnji ste dan protiv hipertenzije 2019godu najvišeg državnog priznanja — Trinaestojulske nagrade.\nKako ste se osjećali kada ste saznali da ste dobitnik ovog priznanja? Nakon vijesti da sam dobitnik Trinaestojulske nagrade, bio sam ispunjen ponosom što sam baš ja postao laureat najvećeg državnog priznanja i da su stručnjaci i intelektualci prepoznali da sam uradio kvalitetnu studiju o Crnoj Gori i Crnojevićima, trećoj crnogorskoj dinastiji.\nI tako je počelo. Naravno, ispostavilo se da sam pogodio metu.\nO crnogorskom srednjem vijeku objavio sam desetak knjiga i veliki broj radova. Premović … VN: Tokom radne karijere objavili ste mnogo knjiga u kojima se bavite korijenima crnogorske države, dokumentima koji govore o našem trajanju na ovim prostorima. Natpisi su najsigurniji istorijski izvor, jer svjedoče o vremenu i pravnom činu na egzaktan, tačan način.\nNa primjer, ko je ktitor neke građevine, datum nastanka i sl. Pomenuta knjiga sadrži blizu natpisa i zapisa u Crnoj Gori, od Ova dokumenta jasno potvrđuju dubinu i kontinuitet crnogorske istorije, državnosti, crkvenih prilikakulture, njenih vladara, itd.\nVN: Šta sva ta građa koju ste sakupili znači dan protiv hipertenzije 2019godu adekvatnije sagledavanje i valorizaciju crnogorskog nacionalnog, državnog, jezičkog i kulturnog subjektiviteta?\nDržava je izdvajala velika sredstva, ali, koliko znam, nije se maklo dalje od abecedara azbučnika. Bio sam u prilici, prije nekoliko godina da ce upoznam sa azbučnikom CANU.\nTa- da je ministar D. Kujović tražio da dostave izvještaj o utrošku i količini sredstava, te o tome dokle se stiglo u izradi Enciklopedije.\nTu se stalo poslije nekoliko mjeseci, treba pitati nadlež- ne zašto? DANU je uradila abecedar i oko 90 posto odrednica, ali se tu stalo zbog statusa i stanja u Akademiji. Podsjetimo se i ukinutog Leksikografskog zavoda i njihovog abecedara, bez realiza- cije.\nBez čvrstog dan protiv hipertenzije 2019godu Države za utrošena sredstva i preciznih rokova, nikada nekonvencionalan način liječenja hipertenzije neće realizovati ovaj projekat, Stiče se utisak, da to nekome odgovara, da se Enciklopedija nikada ne uradi. Uzmimo za primjer kompleks povelja manastiru Sv.\nNikole na Vranjini.\nOne su proglašavane falsifikatima, a samo na osnovu jednog očiglednog falsifikata, tobožnje povelje cara Dušana Kotoranima, sve dok nijesam ja, uz pomoć čuvenog akademika Vladimira Mošina, jasno dokazao da su Vranjinske povelje originali potpisane od vladara koji su ih izdavali u pogodnim prilikama.\nS druge strane, počev od pečata arhonta Petra, u trajanju od više dva milenijuma, ova građa i natpisi potvrđuju da je crnogorska država imala dan protiv hipertenzije 2019godu subjektivitet, čak i pod vlašću Nemanjića, jer su Zetu, kao udionu kneževinu, dobijali raški prijestolonasljednici i udovice vladara. VN: U posljednje vrijeme svjedoci smo napada na Crnu Goru zbog odluke da riješi vjersko pitanje.\nRajčica je jedna od najpopularnijih kultura u suvremenom svijetu. Razlog tome je prisutnost plodova - rajčica, prekrasnih okusa, prehrane, prehrambenih i čak dekorativnih svojstava.\nDa li ste se u Vašim naučnim istraživanjima bavili i crkvenim pitanjem? Recite nam nešto o ovom djelu?\nSmatram da sam ovom knjigom doprinio razjašnjenju i predstavljanju države Crne Gore u vrijeme dinastije Crnojevića. Obuhvaćena su sva pitanja vezana kako za državu, tako i za dinastiju Crnojevića, počev od imena i rodoslova, svakog vladara pojedinačno, granice njihove države, a posebno pitanje epohalnog čina kakav je osnivanje prve kakvih ste zapisa, dokumenata, zaključaka došli? Pitanje definisanja statusa vjerskih zajednica u CG se nameće kao aktuelno, jer je i to pitanje dio crnogorskog identiteta.\nU pravoslavnom svijetu svaka država ima crkvu sa svojim imenom, pa to mora imati i Crna Gora. Niko ne može sporiti postojanje i drugih crka- državne štamparije - Štamparije Crnojevića.\nU knjizi su dan protiv hipertenzije 2019godu pitanja društveno-ekonomskog, privrednog i pravnog stanja u njihovoj državi, zatim odnosi Crnojevića sa Venecijom, Otomanskim carstvom, susjednim gospodarima, kulturne i crkvene prilike u Crnoj Gori, arhitektura, državni simboli, itd.\nVjerujem da sam doprinio razjašnjenju svih ovih pitanja. Počev od pečata arhonta Petra, u trajanju od više dva milenijuma, ova građa i natpisi potvrđuju da je crnogorska država imala svoj subjektivitet, čak i pod vlašću Nemanjića, jer su Zetu, kao udionu kneževinu, dobijali raški prijestolonasljednici i udovice vladara.\nOva država mora baštiniti njeno viševjekovno postojanje.\nCaprez 10 mg tablete — Mediately Baza Lijekova\nDa li hipertenzija jesti palačinke Povišeni krvni tlak - arterijska hipertenzija – Specijalna bolnica Medico Nat. stres i hipertenzija Prvi stupanj hipertenzija, rizik od drugog Tremor (drhtavica) Hipertenzija – Wikipedija Komisovali hipertenzija\nHipertenzija lijekovi. Poznati lijek "Viagra" izvorno je razvijen za liječenje...\nU kliničkoj. Glavni uzroci bubrežne insuficijencije 5.\nPrije svega, u rizičnu skupinu spadaju osobe koje imaju problem...


Aljoša Čampara podnio ostavku u Predsjedništvu SDA – Vijesti-X.com\nAljoša Čampara, zastupnik u Skupštini KS i ministar unutrašnjih poslova FBiH podnio je ostavku u Predsjedništvu SDA.\nČampara je u pismu koje je uputio centrali SDA stranke, između ostalog, napisao da “Stranka demokratske akcije kakvoj se on priključio i u kojoj je godinama djelovao, već neko vrijeme nije ono što je bila”.\n“Došlo je do odstupanja od proklamovanih kongresnih ciljeva, evidentog pada vrijednosnih kriterija u kadrovskoj politici i prešutnog pristajanja na devijantne pojave, procese i ponašanja pojedinih predstavnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti.\nSvjedoci smo ignorirajućeg odnosa centralnih organa SDA prema unutarstranačkim izbornim rezultatima koju su suprotni Statutu i izbornim pravilima, kao i procesima koji ne vode prema općem napretku i koji značajno narušavaju integritet i autoritet SDA.\nOvo su činjenice kojih nisam svjestan samo ja, nego, budite uvjereni, i brojni drugi članovi Predsjedništva, Glavnog odbora, kao i članstvo i simpatizeri. Ovu ostavku dajem, pored spomenutog, i zbog činjenice da se unutar SDA već izvijesno vrijeme dešava jedan atrofirajući proces prema kojem se podobnost i poltronstvo protežiraju nad strukom, ličnim dignitetom, slobodom mišljenja i govora, uz neizostavno sataniziranje onih koji otvoreno govore i podastiru relevantne argumente kao dokaze za evidentne nepravilnosti”, napisao je Čampara, te dodao:\n“Vrhunac svega dogodio se krajem februara ove godine kada je u javnost dospio snimak koji je do najsitnijih detalja prikazao porazno stanje u našoj SDA. Najveća političko-koruptivna afera, koja je dobila ime po njenom glavnom akteru „Asim“, i koju je kao takvu okarakterisala šokirana javnost, a ne ja, ni nakon šest mjeseci nije dobila svoj konačni epilog zbog čega sam duboko razočaran, ali i dodatno uvjeren u ovakvu odluku. Još je poraznija činjenica da su akteri ove afere, suprotno razumu i pravu, nagrađeni određenim imenovanjima i pozicijama, a oni koji su, kao izraz društvene i stranačke odgovornosti, prijavili aferu u nastojanju da se locira i u skladu sa procedurom odstrani maligni dio stranačkog organizma, predstavljani kao disedenti i protivnici unutarstranačkih interesa”.\nČampara je, između ostalog, dodao “da se svi trebamo zapitati da li SDA može biti lider, i hoće li nas građani prihvatiti u takvoj ulozi, u borbi protiv kriminala i korupcije na nivou institucija sistema, ukoliko nismo spremni da unutar stranke riješimo političko-koruptivnu aferu.”


Da li je u redu što sam dečka mazila tamo dole? - InTeen\nGuest postavljeno 27/07/2017 13:33\nImam 17 god i sa dečkom (20 god) sam 5 meseci. Volimo se i jako smo vezani. Prija mi kada me dodiruje, ali znam do koje mere. Poslednjeg puta kad smo se videli, totalno nesvesno sam mu dodirnula penis i počela da ga mazim. Ne osećam se krivom zbog toga, ali želim da vas pitam da li je to u redu i da li to mora da znači da će ubrzo zatražiti da imamo odnose? Hvala unapred 🙂\ninteen: Draga čitateljko, na osnovu ovoga što si napisala, čini se da imaš kvalitetnu vezu sa dečkom, ali i da si sasvim svesna šta želiš a šta ne i to je jako pohvalno. Potpuno je prirodno što ti prija da se mazite, kao i to što si spontano počela da dodiruješ njegov penis. Mnogo puta smo pisali o tome da je u seksu dozvoljeno sve što odgovara i jednom i drugom partneru. Njegovi dodiri tebi pričinjavaju zadovoljstvo, pa ne čudi što si poželela da i njemu bude još lepše.\nMeđutim, to ne mora da znači da odmah morate da pređete na sledeći korak. Ti najbolje znaš dokle si spremna da ideš i treba da postaviš jasne granice. On je stariji od tebe (u tim godinama, kao što smo navodili u prethodnim odgovorima, to nije zanemarljiva razlika) i već je spavao sa devojkama, a ti si, pretpostavljam, još nevina. Ukoliko misliš da za sada tako i treba da ostane, moraš mu to i reći. Dovoljno dugo ste zajedno da možete otvoreno da popričate. Da sam na tvom mestu, ja bih ga pitala da porazgovaramo. Onda mu možeš reći da uživaš u maženju sa njim, ali da još ne želiš da stupiš u seksualne odnose, te da bi ga zamolila da bude strpljiv. Ako te zaista voli i poštuje, to ne bi trebalo da predstavlja nikakav problem i jednog trenutka, a to ne mora da bude uskoro, ti ćeš poželeti da krenete korak dalje. Imaj na umu da to treba da uradiš kada budeš sasvim spremna i sigurna u osobu sa kojom si. Na kraju krajeva, to ne mora ni da se odigra baš sa njim. No, ako misliš da je on taj, tako mu i kaži, ali istakni da će morati da ti da onoliko vremena koliko bude potrebno. Nemoj da radiš ništa ishitreno, niti da bi nekom drugom izašla u susret. Sledi svoje potrebe i sve će biti u redu. I, naravno, pre nego tšto se odlučiš da imaš seks, dobro se informiši o svim vidovima zaštite (Molim vas recite mi nešto više o kontracepciji) i odaberi onaj koji ti najviše odgovara. Srećno!


Nezadovoljni komšija odlučio je da pošalje pismo paru koji stanuje do njega, tražeći da "ne puštaju decu napolje do 9 sati ujutru", jer ne može da spava od buke koju prave.\nStanovnik iz predgrađa Sidneja, želeći da osigura sebi dobar san, pomenuto pismo poslao je iz besa i zbog načina na koji je napisano, ono je odmah podeljeno u jednoj Fejsbuk grupi, prenosi Mirror.\n- Čestitam vam na renoviranju. >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Vaše komšije su izdržale višemesečnu buku zbog radova, a sada nas uznemiravaju vaša deca. Želimo da vam uputimo zahtev da svoju decu držite u kući bar do 9 sati ujutru. U poslednje vreme bilo je situacija da su oni ujutru bili u dvorištu, a buka koju proizvode ometa i budi komšije koje žive u blizini. Ponekad su napolju već oko pola 8 ujutru i, nažalost, jako su glasni. Posebno sin koji uvek vrišti iz sveg glasa. Deca će uvek biti deca, ali moram da vas zamolim ovo, kako bi komšije mogle da spavaju. Hvala vam na saradnji i razumevanju - glasio je sadržaj pisma.\nČlanovi Fejbuk grupe bili su podeljenih mišljenja vezano za ovu situaciju i dok su jedni branili komšiju, drugi su podržali roditelje, nazivajući komšijski zahtev "smešnim".\n"Mislim da roditelji male dece zaboravljaju kako je imati zdrav i uredan san, pa odlučuju da i drugi treba da se muče sa njima", "Kakva šala, ovde gde ja živim radove započinju već u 7 ujutru", "Razumem, ali u izolaciji smo. Moje komšije imaju četiri dečaka i oni su vrlo rano ujutru već napolju, ali moramo pokazati malo strpljenja", glasili su komentari članova grupe.


AnimaPlus Blog: Vaspitni stilovi roditelja - uticaj na dečiji razvoj\nPorodica predstavlja osnovu funkcionisanja svakog sistema. Celokupan razvoj ličnosti deteta u velikoj meri uslovljen je uticajem porodice. Primarni uticaj odnosi se pre svega na vaspitne postupke roditelja . Fenomen roditeljstva je složen, širok i kontinuiran proces koji je u značajnoj meri uslovljen karakteristikama različitih faza životnog ciklusa porodice, pri čemu se od roditelja očekuje da prilagodi svoje vaspitno delovanje specifičnostima svake faze (Zuković, Klemenović, 2012). Zato možemo reći da je vaspitanje deteta pre svega psihološko-emocionalno-bihejvioralna veština, a roditeljstvo jedna izuzetno složena uloga. Osim krajnosti, koje čine previše strogi i previše popustljivi roditelji, gde ne postoji savršen roditelj, nalazi se sredina koju predstavljaju majke i očevi koji svojoj deci obezbeđuju puno ljubavi, podrške uz davanje jasnih smernica i postavljanje jasnih granica-dosledan, podržavajući roditelj.\nOsnova vaspitanja vezuje se za koncept postavljanja granica - šta i kada mogu? Deca od roditelja ne primaju samo ljubav i nežnost, već i pogled na svet, doživljaje -način života, odnos prema društvu i obavezama. Životni stil roditelja oblikuje način funkcionisanja deteta. Neposredan uticaj na vršenje roditeljske uloge imaju kako ličnost roditelja, tako i okolina. Ličnost roditelja uslovljena je genetikom, iskustvima iz detinjstva, odrastanjem i uticajem spoljašnje sredine. Kakav ćemo roditelj biti zavisi od toga kako su roditelji prema nama postupali i koja osećanja smo doživeli. Transgeneracijski model svakako je prisutan i podrazumeva višestruko delovanje. Kakav sam ja bio i šta očekujem od svog deteta? Poslednjih godina porodica prolazi kroz brojne promene u društvu. Osnovna ćelija društva podlegla je sistemskim promenama, te se sa njome menja struktura kao i funkcija porodice. U tom smislu vaspitni postupci -stilovi roditelja značajno zavise od tih promena i znatno oblikuju identitet deteta posredno ili neposredno. Način realizacije roditeljstva vezuje se za kulturološke razlike naroda, ali je uglavnom prisutan tradicionalni okvir - roditelji žele da obezbede deci najbolje uslove za školovanje, udoban dom, posao nakon završetka školovanja, uspeh u sportu kojim se bave, savršeno detinjstvo, ne ostavljajući prostor da dete napravi grešku iz koje bi možda moglo nešto da nauči.\nDa li time stvaramo podoban okvir za razvoj nesigurnosti kod deteta ili pogodno tlo za razvoj samostalne ličnosti? Činjenjem greške stiče se utisak da su roditelji neuspešni, a dete slabo. Upravo ovakvim zaštitničkim ponašanjem današnji roditelji mogu potpuno da negiraju stvarnost u kojoj žive, jer pokušavaju da je kontrolišu, prilagođavajući je potrebama svog deteta. Sredinu treba prilagoditi detetu, a ne dete sredini?! Kakvu poruku šaljemo svom detetu? Time se formira obrnuti koncept adaptacije i asimilacije u detetovom razvoju, samim tim i koncept nesigurne ličnosti. Ja kao zaštićeno dete uvek ću očekivati roditeljsku podršku, i na taj način neću aktivirati svoje resurse. Godinama modul ponašanja postaje utemeljeniji, a navika oslanjanja na roditelje svakodnevna. Kvalitetan odnos između roditelja i dece zavisi od brojnih parametara i kvalitativno se menja sa uzrasnim periodom deteta, jer se roditelji susreću sa značajnim zadacima i izazovima u pojedinim periodima razvoja svog deteta.\nKomponente vaspitnih stilova\nU praksi često nailazimo na različite termine kojima se može opisati postupanje roditelja prema detetu, da li je to vaspitni stav, vaspitni stil ili vaspitni postupak roditelja. Pod vaspitnim stilom roditelja u literaturi se podrazumeva dosledan način ponašanja roditelja kojima se uspostavlja ukupan odnos sa detetom (Ljubetić, 2007). Naglašava se dosledan jer predstavlja pravu meru i način postupanja kojim se gradi autoritet prema detetu. Zapravo vaspitni stil podrazumeva emocionalnu klimu unutar koje se odvija delovanje roditelj – dete (Ljubetić, 2007). Vaspitni stilovi formiraju rano i podrazumevaju da dete usvaja model roditeljskog ponašanja, a reakciju deteta roditelj doživljava kao pozitivno ili negativno potkrepljenje za svoje postupke. Roditeljsko ponašanje, stavovi, vrednosti kreiraju vaspitne stilove roditelja čiji oblici zavise od nivoa izraženosti afektivne dimenzije i dimenzije kontrole. Odsustvo bilo koje komponente remeni način funkcionisanja u odnosu dete-roditelj. Afektivna i dimenzija kontole su dve najvaznije komponente stila i one određuju ravnotežno delovanje. U tom smislu izvaja se Šeferov model (Ljubetić, 2007), koji pretpostavlja postojanje dve dimenzije: afektivnu dimenziju i kontrolu. Afektivna dimenzija predstavlja emocionalni odnos roditelja prema detetu i ima dva ekstrema: toplo i hladno vaspitanje. Dimenzija kontrole pokazuje dozvoljenu psihičku i fizičku slobodu i samostalnost deteta, a njeni polovi su popustljivo i ograničavajuće vaspitanje. Kombinacijom ovih ekstremnih tačaka ili polova dveju dimenzija dobijaju se četiri različita vaspitna stava: toplo- popustljiv, hladno-popustljiv, toplo- ograničavajući i hladno-ograničavajući vaspitni stav.\nRoditelj čiji je vaspitni stav dominantno hladno-popustljiv emotivno je blizak sa svojim detetom pokazuje prihvatanje i pozitivne emocije. Dete je u takvoj atmosferi sigurno u roditeljsku ljubav i podršku, ali nije prezaštićeno. Time se aktiviraju detetovi emotivni resursi. U kombinaciji sa toplim vaspitanjem, popustljivost ne mora da znači nepostojanje pravila, već njihovo prilagođavanje ličnostima i potrebama deteta. Što je dete starije to mu se dopušta veća sloboda, a ono se više osamostaljuje. Za roditelje koje karakteriše hladno-popustljiv vaspitni stav u odnosu na decu kaže se da ne postoji opšta briga o deci, prema detetu, a roditelji se ponašaju hladno i odbojno, ne izlaze u susret potrebama deteta i time okrnjuju emotivne potrebe deteta. Na taj način dete razvija zaštitne mehanizme u odraslom dobu kada je u pitanju proživljavanje sopstvenih, ali i tuđih emocija. Popustljivost u kombinaciji sa hladnoćom govori o odsustvu jasnih pravila ponašanja. Hladno-ograničavajući vaspitni stav roditelja odlikuje se retkom ispoljavanju ljubavi roditelja prema detetu. U tom slučaju fizička i psihička sloboda je potpuno kod deteta sputana (Ljubetić, 2007). Upravo ovaj model predstavlja podobnu osnovu za razvoj neurotičnih struktura. U daljem teoretskom polemisanju D.Baumrind izvršila je reviziju Šaferovog dvodimenzionalnog modela, zastupajući stav da je roditeljski nadzor (kontrola) najvažniji element roditeljske funkcije. Ona razlikuje tri osnovna stila roditeljstva: autoritarni, autoritativni (demokratski) i permisivni. Autoritarni vaspitni stil podrazumeva visoko izraženu kontrolu od strane roditelja, njihovo strogo i nadmoćno ponašanje, dok se od dece očekuje poslušnost.\nRoditelj vidi poslušnost kao vrlinu i preferira kažnjavajuće, nasilne mere da bi zauzdao samovolju deteta, kada se detetove akcije ili verovanja ne podudaraju sa onim što on misli da je ispravno ponašanje. Autoritativni roditelji postavljaju zahteve i jasna pravila ponašanja, objašnjavajući pri tome deci razloge primenjivanja tih pravila. Iako je roditeljski autoritet zadržan, atmosfera u porodici je emocionalno topla, demokratska i dete zadržava osećanje pripadnosti i uvažavanja od strane roditelja. Permisivni roditeljski stav podrazumeva topao emocionalni odnos prema deci, ali nedostaju definisana pravila ponašanja. Permisivan roditelj preterano ugađa sopstvenoj deci i nije u stanju da održi kontrolu nad njihovim ponašanjem. Upravo ovaj stav dominira u današnjoj praksi I neretko predstavlja uvod za problem u ponašanju dece i mladih. Kasnije je Baumrind u svoj model vaspitnih stavova uključila i indeferentni stav, koji podrazumeva potpunu nebrigu o detetu. Dete je prepušteno samo sebi, jer mu nedostaju pravila i toplina porodičnog doma. Prisutno je emocionalno zanemarivanje deteta kao posledica toga što su roditelji često odsutni od kuće zbog prekomernog rada, bolesti ili razvoda braka (Čudina -Obradović, Obradović 2012).\nVaspitni stilovi roditelja su pod uticajem brojnih faktora koji su u vezi sa roditeljima i decom, kao i užom i širom socijalnom, kulturno- religijskom sredinom u kojoj porodica egzistira. Spektar roditeljskih postupaka i opšta emocionalna atmosfera u kojoj dete odrasta utiče na njegov razvoj ličnosti, jer se zapravo tu identifikacija dešava. Ono što smo danas ili juče pokazali našem detetu u pogledu postupaka, reči ili osećanja prepoznaćemo kroz detetove buduće odluke i ponašanja. Naši odrazi ne putuju daleko od nas, uvek ostaju u krugovima nama bliskih ljudi.\nSpec. Pedagog- Defektolog\nZuković, S., Klemenović, J. (2012) ,, Pluralizam filozofija obrazovanja i vrednosti: obrazovanje\nza građansko društvo”.\nLjubetić. M. (2007) ,, Biti kompetentan roditelj”.\nČudina-Obradović, M., Obradović, J. (2006). ,,Psihologija braka i obitelji”.


Šta znači ukidanje BHS jezika u sarajevskim školama? | Školstvo | Al Jazeera\nDok s jedne strane smatraju da je ovo potez za smanjenje razlika i ispunjavanje ljudskih prava, protivnici kažu da je ovo 'nabacivanje loptice' nacionalistima (Arhiva)\nInstrukcija Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo da se među roditeljima provede anketa u kojoj će se izjasniti koji će od tri zvanična jezika koristiti u osnovnoj školi umjesto kovanice “Bosanski/Hrvatski/Srpski jezik” (BHS) izazvala je žestoke i podijeljene reakcije.\nDok s jedne strane smatraju da je ovo potez učinjen “zbog smanjenja razlika i ispunjavanja ljudskih prava”, drugi kažu da je ovo “nabacivanje loptice nacionalistima za stvaranje odvojenih škola i dolijevanje ulja na vatru” postojećim problemima.\nKako su naveli iz Ministarstva, sve je urađeno u skladu sa Zakonom o osnovnom odgoju i obrazovanju djece, a zatraženo je i da se na osnovu rezultata ankete uskladi i školska dokumentacija. Također, naglašeno je da se izbor vrši u pogledu jezika, a ne nastavnog predmeta na kojem će se realizovati nastava, a iz toga proizlazi i da se izjašnjavanje roditelja može vršiti u odnosu na tri jezika konstitutivnih naroda u Bosni i Hercegovini.\nResorni ministar Elvir Kazazović za Al Jazeeru objašnjava da je u odabiru jezika opcija BHS bila četvrta i nije bila po Ustavu. Istakao je da će se ta opcija izbaciti, a preostale tri ostati.\nOn negira da će doći do nastanka dvije ili tri škole pod jednim krovom, te da će se značajno povećati izdvajanja iz budžeta za nove nastavnike.\nNacionalne grupe predmeta\nPredsjednik Sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja Kantona Sarajevo Saudin Sivro za Al Jazeeru kaže da je jezik političko pitanje, ali i pitanje identiteta, te da je u nastavnom planu i programu jednaka zastupljenost, primjera radi, u lektirama i bošnjačkih i srpskih i hrvatskih autora.\n“Ovom odlukom se daje pravo mogućnosti da se u dokumentu napiše jedan, drugi ili treći jezik. U startu kovanica BHS je oduvijek parala oči i uši, no niko se nije bavio time. Imamo profesore u Sarajevu koji završavaju taj jezik i znaju sve tri varijante, sarajevska katedra za maternji jezik izučava sva tri jezika gotovo podjednako”, navodi Sivro.\nIstiče da je pitanje kako u praksi ovo primijeniti ako se neko izjasni za alternativnu varijantu u odnosu na većinu, te navodi da je slična situacija bila ne tako davno s predmetom “Vjeronauka”, “pa je to riješeno”.\n“Trebamo omogućiti da se roditelji odrede, a imaju nastavnici osposobljeni za jezike, pa ne bi trebali imati problem. Ne gledamo ovo kao političari, ne tražimo dva nastavna plana i programa. Sindikat se zalaže za obrazovanje na državnom nivou, da se ukidaju podjele, da djeca izučavaju nacionalne grupe predmeta. Treba omogućiti da djeca rastu bez bolova u želucu zbog prošlosti, ali nema političke volje, no mi ćemo to nastaviti raditi.”\nS njim se ne slaže Hanka Vajzović, profesorica BHS jezika, koja je uvela pojam “Bosanski/Hrvatski/Srpski jezik”. Ističe da je prvo pomislila “malo je reći ‘dvije škole pod jednim krovom’, pa i krovove odvojiti” te da je riječ o novoj destrukciji bh. društva.\n“Ovo nije način. Samo da su se oslonili na Deklaraciju o zajedničkom jeziku i tražili pravo da svaki narod nazove određenim imenom taj isti jezik… Ovdje izmišljamo činjenice koje ne stoje. Jedini element koji je bio integrativni faktor je naziv BHS, koji sam ja prvi uvela u knjizi – knjiga urađena prije situacije, a objavljena nakon situacije da dobijemo tri jezika. BHS nije novi jezik već ima kosu crtu, koja znači ‘ili-ili'”, kaže prof. Vajzović.\nKaže da sve ovo vodi zasebnim školama u glavnom gradu Bosne i Hercegovine.\n“Problem je što nije riječ samo o predmetu i kako se zove. Ako već kažeš da svako ima pravo na zaseban jezik, drukčiji, da jesu tri, onda mora i nastava tako ići.”\nPo njenom mišljenju, rješenje je postojeći naziv jer “si realno obučio da neko govori sva tri jezika”.\n“Glava boli od teritorijalnih pretenzija susjeda, mi sad dolijevamo ulje na vatru! Neko nama servira ovaj problem… Ponovo objašnjavam: šta ćeš sa onima koji nisu ni Srbi ni Hrvati ni Bošnjaci, ne izjašnjavaju se tako, a nisu ni manjine, nego otac mu Srbin, a mati Bošnjakinja ili obratno? Gdje će oni, za jedno se opredijeliti, a drugo odbaciti?”, objašnjava.\nIstiče da se ovim potezima nabacuje loptica onima koji su za razdvajanje svega po nacionalnoj osnovi, segregaciju.\nUčitelj nije obično zanimanje\nŠirom svijeta obilježavamo Svjetski dan učitelja i sjećamo se onih koji svoje vrijeme i trud ulažu u obrazovanje novih generacija.\nDruštveno-ekonomska situacija i migracija odraslih s djecom utječu na smanjenje broja upisanih školaraca i studenata.\nNeizvjesna školska godina u OŠ Silvije Strahimir Krančević\nManje od mjesec dana ostalo je do najavljene deložacije sarajevske OŠ Silvije Strahimir Krančević. Ranijom odlukom suda prostorije su vraćene prvobitnom vlasniku – Savezu izviđača Federacije BiH. Dok nadležni pregovaraju, osoblje i roditelji u neizvjesnosti čekaju početak nove školske godine.


Soaz i Febiven prelaze u redove Misfitsa - RUR Esports\nSoaz i Febiven prelaze u redove Misfitsa\nHome - .games - League of Legends - Soaz i Febiven prelaze u redove Misfitsa\nBy djapeT 21/11/2018\nOvih dana dobijamo puno promena u League of Legends timova, a poslednja informacija je da će Soaz i Febiven postati novi članovi Misfitsa pred početak naredne sezone.\nMisfits je ekipa koja je nakon sjajne 2017. godine, ovu sezonu odigrala znatno lošije. Od 5 igrača iz ovog tima samo Stiven “Hans Sama” Liva je i dalje imao ugovor, dok je Nubar “Maxlore” Sarafian okončao sve spekulacije oko odlaska, potpisavši novi ugovor. Alphari je već zvanično prešao u redove Origena, pa se očekuje i da će Mikyx i Sencux napustit ekipu.\nDa bi se vratili ponovo na sam vrh League of Legends evropske scene morali su da pojačaju ekipu, a to su upravo uradili dovevši 2 bivša člana fnatica. Iako su obojica igrali za Fnatic, nisu imali prilike da igraju zajedno. Prvo pojačanje je Fabian “Febiven” Dipstraten koji će se vratiti u Evropu nakon godinu dana igranja u Severnoj Americi.\nDrugi igrač koji će doći u Misfits je jedan od najiskusnijih igrača na svetu, iako ima samo 24 godine. Pol “sOAZ” Bojer nastupa u evropskom LCS od osnivanja te lige, pa će njegovo isksutvo veoma značiti u narednoj sezoni. Sa ovim pojačanjima ova ekipa može biti stvarno zastrašujuće u 2019. godini.\nŠto se tiče support pozicije, prvo se očekivalo da će tu ulogu preuzeti Jesiz, ali nakon tih priča, potvrđeno je da će on preuzeti ulogu trenera.\nNukeduck, Alphari i Sheriff su novi članovi Origena\nValve izbacio još jedan Dota 2 apdejt


Članci poređani po datumu: subota, 30 decembar 2017\nOve godine izdato 126 građevinskih dozvola /VIDEO/\nStupanjem na snagu novog zakona o uređenju prostora i građenju u Srpskoj 2013. godine omogućeno je podnošenje zahtjeva za legalizaciju bespravno izgrađenih objekata.\nPZ "Obudovac" otkupila više od 80 tona duvana /VIDEO/\nIako je godina bila teška i sušna za proizvodnju duvana, Poljoprivredna zadruga Obudovac preuzela je ove godine od svojih kooperanata duvan koji je zahvaljujući navodnjavanju naročito na području Posavine, svrstan u prosječnu drugu klasu.\nIvanić: BiH se sporo kreće ka EU /VIDEO/\nČlanstvo BiH u NATO je tema o kojoj će se odlučivati za deset godina, a možda ni tada kaže srpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić i dodaje da ni jedan srpski političar neće glasati za NATO sve dok za to ne bude i Srbija.\nOdržano veče posvećeno Crnjanskom /VIDEO/\nDramski klub Gimnazije „Filip Višnjić“ komadom „Ima seoba. Smrti nema!“ stavio je tačku na 2017. godinu, koja je za njih bila veoma uspješna i protkana gostovanjima i učešćima na brojnim festivalima.\nPelagićevo dobija fabriku vatrometa /VIDEO/\nPelagićevo uskoro dobija fabriku vatrometa.\nBijeljina, Ugljevik i Lopare bez organizovanog dočeka\nOrganizovanog dočeka Nove godine na otvorenom sutra neće biti u Bijeljini, Ugljeviku i Loparama, kao ni prethodnih godina, a najveći broj građana proslavljaće u krugu porodice i prijatelja ili u nekom od ugostiteljskih objekata u ovim lokalnim zajednicama.\nGdje za Doček? /VIDEO/\nVeliki broj građana ipak se odlučio da ostane u svom gradu i dočeka novu 2018.godinu.\nBijeljinski osnovci nagrađeni u Bugarskoj\nŠestoro mladih pjesnika, članova literarne sekcije Osnovne škole "Sveti Sava" iz Bijeljine nagrađeni su na međunarodnom konkursu pod nazivom "Rodi se dijete, Sin nam je dat", koji je održan u Bugarskoj povodom najradosnijeg hrišćanskog praznika Božića.\nPravoslavni vjernici sutra će obilježiti hrišćanski praznik Oci ili Očevi, koji uvijek pada u prvu nedjelju pred Božić.\nDanas suvo i sunčano, temperatura do devet stepeni\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ danas će biti suvo, sunčano i malo toplije vrijeme, uz postepeno naoblačenje i dnevnu temperaturu vazduha do devet stepeni Celzijusovih


Novobečejci u ponedeljak o Lokalnom antikorupcijskom planu | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNovobečejci u ponedeljak o Lokalnom antikorupcijskom planu\nJavna rasprava o Nacrtu Lokalnog antikorupcijskog plana opštine Novi Bečej za period 2017-2021. godine zakazana je u ponedeljak 18. decembra u 8 sati. Novobečejci to rade sa zakašnjenjem, ali sa druge strane Tise, u opštini Bečej, nema ni naznake za početak rada na ovom dokumentu koji trebalo da bude usvojen u svim lokalnim samoupravama do kraja juna ove godine.\nUsvajanje ovog planskog dokumenta obaveza je nastala otvaranjemPoglavlja 23u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji, koje se odnosi na pravosuđe, borbu protiv korupcije i osnovna prava.\nRadna grupa na čelu sa predsednikom opštine Sašom Maksimovićem pripremila je nacrt dokumenta koji sadrži 17 oblasti sa ciljevima koje treba ostvariti, kao i sa indikatorima ostvarenosti tih ciljeva.\nČlanovi Radne grupe za izradu Lokalnog antikorupcijskog plana opštine Novi Bečej će u ime opštine u ponedeljak obrazlagati nacrt tog dokument, a on je, inače, objavljen na zvaničnoj internet stranici Opštine Novi Bečej www.novibecej.rs, dok se detaljnije informacije mogu dobiti u Odseku za skupštnske poslove, radnim danima od 8 do 14 sati.\nPrimedbe na Nacrt Lokalnog antikorupcijskog plana mogu se upućivati u periodu od 11. decembra do 17. decembra, pismeno na adresu Opštinske uprave Novi Bečej Žarka Zrenjanina 8, soba broj 16, ili elektronski na adresu: [email protected]\nPrva oblast novobečejskog Lokalnog antikorupcijskog plana koji važi do 2021. godine je Usvajanje propisa u organima jedinice lokalne samouprave (JLS), a ciljevi su, primera radi: povećana transparentnost u procesu usvajanja propisa i otklonjeni rizici od korupcije kroz uvođenje mehanizama kojima se sprečava usvajanje „propisa sa opredeljenim ciljem“, odnosno „propisa sa odredištem“…\nSledeća oblast u nacrtu dokumenta je: Upravljanje sukobom interesa na lokalnom nivou, a s tim u vezi ciljevi su: povećana transparentnost u pogledu postojanja privatnog interesa javnih funkcionera ili privatnog interesa sa njima povezanih lica, kao okolnosti koja može voditi sukobu interesa. Naime, javni funkcioneri, predsednik opštine, odbornici i članovi opštinskog veća obavezni su da organu, odnosno službi JLS prilikom stupanja na funkciju prijave svoje i za njih povezana lica privatne interese u sledećem smislu reči: vlasništvo nad preduzetničkom radnjom i vlasništvo nad privatnim preduzećima, kao i vlasničke udele u privatnim preduzećima; članstvo u drugim organima upravljanja ili nadzora nad privatnim preduzećima; ostale veze i odnose sa subjektima iz privatnog sektora koji mogu imati uticaj na vršenje javne funkcije, te uspostavljen javno dostupan registar ovih prijava, uspostavljen mehanizam za sprečavanje „trgovine javnim ovlašćenjima“ i smanjenje slučajeva sukoba interesa zaposlenih u organima JLS.\nNovobečejska lokalna samouprava će se, sudeći prema planu, posvetiti razotkrivanju korupcije kroz zaštitu uzbunjivača i kroz upravljanje prijavama i predstavkama korisnika usluga na rad službenika i organa JLS. Slede:\nOblast 4 – Odnos između jedinica lokalne samouprave i javnih službi, javnih preduzeća i drugih organizacija koje JLS koje JLS osniva i delom ili u potpunosti finansira i kontroliše, Oblast 5 – Javno-privatna partnerstva i koncesije,\nOblast 6 – Upravljanje javnom svojinom JLS,\nOblast 7 – Upravljanje donacijama koje prima JLS,\nOblast 8 – Regulacija administrativnih procedura i unapređenje kontrole procedura za ostvarivanje prava i regulisanje obaveza korisnika usluga JLS,\nOblast 9 – Razvoj programa pomoći i solidarnosti za ostvarivanje potreba osoba sa invaliditetom i za zaštitu prava osetljivih grupa,\nOblast 10 – Dodela sredstava iz budžeta JLS za ostvarivanje javnih interesa lokalne zajednice,\nOblast 11 – Inspekcijski nadzor,\nOblast 12 – Prostorno i urbanističko planiranje i izgradnja,\nOblast 13 – Formiranje radnih tela na nivou jedinica lokalne samouprave, oblast 14 – Javne nabavke,\nOblast 15 – Jačanje internih mehanizama finansijske kontrole,\nOblast 16 – Jačanje mehanizama građanskog nadzora i kontrole u procesu planiranja i realizacije budžeta JLS i\nOblast 17 – Obezbeđivanje pravnih, institucionalnih, organizacionih i tehničkih pretpostavki za koordinaciju sprovođenja i praćenje primene LAP-a.\nOznake: LAPLokalni antikorupcijski planNovi Bečej