Jedna reč više, jedan problem manje - tribina povodom međunarodnog dana OSI - Savez za cerebralnu i dečiju paralizu Srbije\nJedna reč više, jedan problem manje - tribina povodom međunarodnog dana OSI\nBroj pregleda: 426\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija 1992. godine proglasila je 3. decembar kao Međunarodni dan osoba sa invaliditetom i od tada se obeležava u celom svetu.Cilj je da se promovišu prava i potencijali osoba sa invaliditetom u svim sferama društva i razvoja i da se podigne nivo svesti o položaju osoba sa invaliditetom u svim aspektima – političkim, društvenim, ekomomskim, kao i u oblasti kulture.\nOvaj dan je prilika za sve nas da započnemo akciju ka tome da naš svet učinimo inkluzivnijim za sve jer prema podacima Svetske zdravstvene organizacije (WHO), između 12% i 15% stanovništva ima neku vrstu invaliditeta.\nOvogodišnji Međunarodni dan osoba sa invaliditetom u svetu obeležio se pod sloganom: „Liderstvo i učešće osoba sa invaliditetom u stvaranju inkluzivnog, pristupačnog i održivog sveta posle pandemije COVID-19“.\nSavez za CDP Srbije je povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom održao tribinu pod nazivom ,,Jedna reč više, jedan problem manje“, čiji je predmet prevencija eksploatacije osoba sa invaliditetom. Predavači su bili:\nJelena Anđelić (Stručni saradnik za program borbe protiv trgovine ljudima - Crveni krst Srbije)\nMitar Đurašković (Kancelarija za koordinaciju aktivnosti u borbi protiv trgovine ljudima - MUP )\nBogdan Uzelac (Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima - Ministarstvo za rad,zapošljavanje,socijalna i boračka pitanja ).\nTribini su prisustvovali predstavnici organizacija članica Saveza za CDP, predstavnici Saveza multiple skleroze, Saveza bubrežnih invalida, SPIKS, predstavnici MNRO udruženja, saradnici Saveza za CDP Srbije – BDA, CIP, i brojni roditelji i članovi porodica osoba sa invaliditetom.\nPredavači su podelili kontakt u slučaju prepoznavanja bilo kog oblika eksploatacije osoba sa invaliditetom ili trgovine ljudima, a oni će ispratiti slučaj do kraja.\n0800 100 388\nTakođe, podelili su sa učesnicima i par korisnih linkova :\nMUP - Srbija protiv trgovine ljudima (link)\nCentar za zaštitu žrtava trgovine ljudima (link)\nASTRA - anti trafficking action (link)\nATINA - Udruženje građana za borbu protiv trgovine ljudima i svih oblika rodno zasnovanog nasilja (link)


Milošu Jankoviæu uruèen "Peèat varoši sremskokarlovaèke" - B92\nMilošu Jankoviæu uruèen "Peèat varoši sremskokarlovaèke"\nJankoviæu je poèetkom godine uruèena i Vukova nagrade za trajan doprinos srpskoj kulturi, kao i nagrada Bojislav Brkoviæ.\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 14.09.2020. | 12:59\nFoto: depositphotos/ KostyaKlimenko\nNagrada "Peèat varoši sremskokarlovaèke" Udruženja za kulturu, umetnost i meðunarodnu saradnju "Adligat", uruèena je danas književniku Milošu Jankoviæu, koji ove godine obeležava 35-godišnjicu književnog rada, saopštili su iz Adligata.\nJedan je od suosnivaèa Adligata i zamenik predsednika Udruženja književnika Srbije.\nJankoviæ je objavio više od 90 knjiga i spada u nagraðivanije srpske pisce sa više desetina nagrada.\nU više navrata, Jankoviæ je bio urednik, glavni urednik, glavni i odgovorni urednik, kao i komercijalni i generalni direktor u više izdavaèkih preduzeæa, poput Nolita, BIGZ-a, Slobode, Prosvete, Beoštampe. Èlan je Udruženja književnika Srbije u statusu istaknutog samostalnog umetnika.\n"Ne smatram da se književnim nagradama, niti bilo kojim drugim, dokazuje vrednost neèijeg stvaralaštva, neèijeg talenta, niti su nagrade, nužno, merna jedinica za kvalitet", kaže Miloš Jankoviæ i dodaje da je sud èitalaca jedino važan kada je književnost u pitanju.\n"A nagrade, kojih je, neko je to èak i prebrojao i popisao, u Srbiji preko 400 kada je književno stvaralaštvo u pitanju, mogu da budu pokazatelj vrednosti i kvaliteta, ali i ne moraju. No, prijaju, gode sujeti, hrane taštinu", rekao je Jankoviæ.\nZa njega nema dileme da "od opštine do Republike, od škole do Univerziteta, od umetnièkih udruženja do resorno nadležnog Ministarstva za kulturu, svi moraju imati svest o tome da je naša kultura, srpska kultura, zapravo naše najveæe bogatstvo, i u duhovnom i u materijalnom smislu".\n"Mi, i kao narod i kao država, opstajemo do danas zahvalhujuæi, u vrlo velikoj meri, upravo našoj kulturi, u svim njenim oblicima ispoljavanja. Dužnost države da se stara o oèuvanju našeg kulturnog identiteta, naših institucija kulture, da propagira, afirmiše i finansira sve ono što jeste umetnost, autentièna, tradicionalna, moderna, kakva god bila, ali umetnost, vrednosno jasno odreðena, priznata i prepoznata, a ne da, u ime nekakve tržišne utakmice, tržišnih zakona i pod parolom - narod to traži - sve u vezi sa umetnošæu bude prepušteno liènim afinitetima, entuzijazmu pojedinaca", kazao je Jankoviæ.\nOn istièe znaèaj aktivnosti Udruženja Adligat u okviru kojeg su otvoreni Muzej knjige i putovanja i Muzej srpske književnosti, u kojem se od 2018. godine nalazi njegov legat sa brojnim predmetima, rukopisima i prepiskama sa srpskim književnicima.\nU legatu se, izmeðu ostalog, mogu videti pisma Milovana Danojliæa, pismo koje mu je uputio Danilo Kiš, kao i više od 200 brojanica koje je sakupljao u više desetina manastira duže od jedne decenije.\n"Adligat je možda i najbolji primer entuzijazma i posveæenosti pojedinaca, liènog truda, napora i angažmana da se stanje u kulturi popravi i unapredi. Ovo, i slièna udruženja, takoðe bi morala država da podrži, kroz nekakvu formu privatno-javnog partnerstva, ako ne na drugaèiji naèin", kazao je Jankoviæ.\nNaveo je da se Knjižni fond Adligata bliži se broju od dva miliona primeraka, muzejska i arhivska graða ima takve artefakte kakve ne poseduju ni neke nacionalne, pa ni svetske institucije.\n"Ima preko 40 legata naših znaèajnih stvaralaca, otvoren je, u saradnji sa diplomatskim korom, i Salon nobelovki, žena dobitnica Nobelove nagrade za književnost, digitalizacija je prilièno odmakla i svakim danom i taj vid èuvanja naše kulturne baštine u Adligatu postaje sve obimniji", kazao je Jankoviæ.


Mišel Kan\tKAKAO\nZapitamo li se ponekad – otkuda su i kako do nas došle neke obične\nstvari u kojima toliko uživamo? Na primer – čokolada i, naravno,\nkakao od kojega se pravi. Ovo je roman baš o tome. Nakon što u 17.\nveku inkvizicija progoni Jevreje iz Španije, oni se raseljavaju po\nčitavoj Evropi, a neki će sreću potražiti čak i u Novom svetu. Na\negzotičnim karipskim ostrvima otkriće biljku čudesnog semena –\nkakaovac. Neki će se Jevreji vratiti u Evropu i sa sobom doneti\nrecepte za spravljanje čudesnog napitka čokolade. Kakao osvaja\nevropske sladokusce. Otvaraju se neslućene mogućnosti za trgovinu.\nDavid Alvarez drži radnju u kojoj prodaje šećer, vanilu, cimet i\ndruge začine iz Novog sveta, kao i kakao, i priprema čokoladu.\nPovlačeći se pred svojim godinama i bolešću, radnju predaje unuci\nLuni. Godine 1761. godine, vlasti u Bajoni zabranjuju Jevrejima da\ndrže radnje za preradu kakaa i proizvodnju čokolade i tako\nzapočinje „rat za kakao“. Razočarani, Luna i David, kreću u\npustolovnu potragu za istorijom dolaska kakaoa u Evropu i dokazima\nda je baš njihov predak bio među prvim španskim osvajačima koji su\notkrili kakao i preneli u Francusku tajne indijanske recepte za\npripremanje čokolade. Kroz misteriju i egzotiku, priča o kakaou je\ni priča o ljudskim strastima: onima koje u nama izazivaju\nnajplemenitije ali i najrazornije emocije. Borba za čokoladu\nprerasta u potragu glavnih junaka za istinom, srećom, ljubavlju.\nMože li čokolada razoriti duboko usađene predrasude i prevazići\nrazlike među ljudima različite rase i vere? „Ogorčena borba za\nslast čokolade.“ Fransoa-Etjen Dira „Veličanstvena freska jednog\nvremena i njegovih ljudi.“ Elizabet Volkot „U ovom nesvakidašnjem\nromanu Mišel Kan je ubedljivo i burno prikazala ljubav, bol,\npatnju, ličnu nesreću ili sreću...“ Žistin Lang\npatnju, ličnu nesreću ili sreću...“ Žistin Lang Komentari


Inovatorima iz SMŽ srebrna i brončana medalja na 19. međunarodnoj izložbi inovacija ARCA - Sisak.info portal\nNa 19. međunarodnoj izložbi inovacija ARCA, koja se od 14. do 16. listopada održala u Zagrebu, inovatori i inovatorice Društva inovatora Faust Vrančić; iz Siska, Kutine, Novske, osvojili su u svojim kategorijama srebrnu i brončanu medalju.\nŽiri ARCA-e bio je sastavljen od sveučilišnih profesora i brojnih gospodarstvenika, koji su i sami uz pomoć vlastitih inovacija prokrčili put svojim firmama, uglavnom na izvozna tržišta.\nZa naočale EyeHearing bračnog para Josipe i Kristijana Bencek iz Novske vladao je veliki interes televizijskih kuća i stručne javnosti. Stručna javnost im je dodijelila srebrnu medalju.\nNaočale koje snimaju zvuk govora i pretvaraju ga u tekst koji se kao titl prikazuje na staklima naočala, uvelike će pomoći svim gluhim i osobama oštećena sluha.\nVrijedni, mladi bračni par Josipa i Kristijan danonoćno u inkubatoru Pismo rade na usavršavanju proizvoda kojeg u svijetu treba više od sedamdeset milijuna ljudi. Inovatori uskoro pokreću i crowdfunding kampanju, pa ovom prilikom pozivaju da ih svi zajedno podrže u ovom humanom i naprednom tehnološkom projektu.\nCernunnos drveni umivaonici, projekt koji su u radionici Rukotvorine Dumbović dizajnirali i proizveli Ivan Drahotusky i Nikica Dumbović, struka je nagradila brončanom medaljom.\nNema posjetitelja izložbe koji nije poželio dotaknuti ili bar izbliza razgledati prelijepo dizajniran i vrhunski izrađen Cernunnos umivaonik od orahovog drva.\nMnogi ugostitelji i hotelijeri prepoznali su Cernunnos umivaonik ne samo kao dio kupaonskog namještaja već gotovo kao eksponat, koji njihovim prostorima može dodati visoku dozu ekskluzivnosti.\nS njima su ove godine nastupale i Šibenčanke sestre Franka i Tena Bujas koje su također dobile poticaj stručne javnosti za svoje pametne etikete za maslinovo ulje.\n“Društvo inovatora Faust Vrančić već preko dvadeset godina prepoznaje i podržava inovatore, koji kroz inovacije vrlo brzo pokrenu proizvodnju. A proizvodnja i zapošljavanje koje ju prati nam je prijeko potrebna, kako bi pokrenuli i oplemenili naše krajeve.\nStoga pozivamo sve inovatore koji trebaju logističku potporu iskosnog i volonterskog društva, da nam se jave sa svojim inovacijama. Rado ćemo im pružiti toliko potrebnu stručnu potporu u diskreciji i uzajamnom povjerenju.” – poručuju iz Društva inovatora Faust Vrančić.\n19. međunarodnoj izložbi inovacija ARCA\nCernunnos drveni umivaonici


“Od istine se nikada ne smijemo udaljavati, a okončanje tobožnjih rješenja je obaveza prema narednim generacijama kako bi pomirenje bilo moguće. To je garant stabilne budućnosti BiH", rekao je Schwarz-Schilling za DW.\nBivši visoki predstavnik u BiH Christian Schwarz-Schilling je izrazio duboko poštovanje prema odlazećem visokom predstavniku Valentinu Inzku zbog njegove odluke da nametne Zakon o zabrani negiranja genocida i zločina protiv čovječnosti.\n“Time je Inzko održao obećanje koje je dao majkama Srebrenice donijevši odluku kojom se sankcionira glorifikacija i veličanje osuđenih ratnih zločinaca”.\n“Od istine se nikada ne smijemo udaljavati, jer to prije ili kasnije vodi nastavku širenja laži i na to bi aktivni političari stalno morali misliti. Kada to kažem, imam u vidu genocid nad Armencima, koji je tek 100 godina nakon što se desio, postao viralan, i tek nakon toga je izvršena korekcija. Ali do tada se desilo toliko nesreće i napravljena je velika šteta, jer je istina naprosto bila zaobiđena i zanemarena”, rekao je Schwarz-Schilling za Deutsche Welle.\n“Okončanje ‘tobožnjih rješenja’ je tek početak i obaveza prema narednim generacijama kako bi pomirenje postalo moguće. To je istinski garant stabilne budućnosti Bosne i Hercegovine”, zaključio je bivši visoki predstavnik, komentirajući donošenje Zakona o zabrani negiranja genocida od strane visokog predstavnika Valentina Inzka, čiji mandat ističe 30. jula.\n1. avgusta 2021. na Inzkovo mjesto dolazi bivši njemački ministar poljoprivrede Christian Schmidt.


IDIL ubio 33 mladića u Siriji\nEkstremistička organizacija “Islamska država” (IDIL) ubila je 33 mladića u istočnom delu Sirije, u blizini granice s Irakom, saopštili su danas sirijski aktivisti, prenosi Asošijeted pres (AP).\nEkstremisti su u sredu prerezali vrat mladićima između 18 i 25 godina, u blizini grada Majadin u provinciji Dir el Zur, navela je opoziciona sirijska Opservatorija za ljudska prava čije je sedište u Velikoj Britaniji.\nPrema nezvaničnim informacijama, među ubijenima je i opozicioni aktivista, poreklom iz ove regije a koji živi u Evropi.\nZa sada nije poznato da li su žrtve sirijski vojnici ili pobunjenici, dodaje Opservatorija.\nMilitanti “Islamske države” ranije su izveli slična ubistva u Siriji, a dok su kontrolisali drevni grad Palmiru javno su obezglavili brojne žrtve, uključujući i direktora muzeja koji je brinuo o antiktitetima a koje su ekstremisti uništili.


Viseći privjesak Disney, Simba, Timon i Pumbaa | SF1 Clips d.o.o\nŠifra artikla: 798043NRG\nOvaj predivno simbolični srebrni privjesak prikazuje prijatelje Simbu, Timona i Pumbu u uzbudljivoj avanturi u bujnoj zelenoj džungli. Kao dio naše Disney Lion King kolekcije, ovaj vješto izrađen privjesak ručno je obojen prozirnim emajlom koji naglašava dizajn. Nosite ga na Vašoj omiljenoj narukvici ili ogrlici zajedno sa ostalim Disney privjescima.


Nedjelja, 10 Decembar 2017 21:14\nOsamnaestogodišnja Olga Štaka iz Istočnog Sarajeva, učenica Gimnazije u SŠC "Istočna Ilidža", odnedavno se nalazi na čelu Mreže savjeta učenika Republike Srpske, koja predstavlja zajedničko tijelo savjeta učenika svih srednjih škola u Republici Srpskoj.\nŠtaka će u narednom periodu nastojati da svojim dugogodišnjim iskustvom doprinese razvoju Mreže i predstavi, i zastupa interese svih srednjoškolaca kako bi se njihov status poboljšao.\nSA-RS: Na koji način funkcioniše Mreža savjeta učenika Republike Srpske (mRESURS)?\nOlga Štaka: Mreža savjeta učenika Republike Srpske (mRESURS) predstavlja tjelo koje je definisano Zakonom o srednjem obrazovanju Republike Srpske i koje okuplja savjete učenika svih srednjih škola. Mreža zastupa interese i prava svih srednjoškolaca, te kroz različite aktivnosti radi na jačanju kapaciteta srednjoškolske populacije. Član mRESURS-a postaje svaki srednjoškolac koji je predsjednik Savjeta učenika u školi koju pohađa, i tako dobija priliku da uspostavi kontakt i razmjenjuje iskustva sa srednjoškolcima širom Republike Srpske. Radi postizanja što uspješnijih rezultata, mRESURS je sačinjen od 5 regija. Svaka regija ima svoje rukovodstvo koje biraju srednjoškolci te regije, tako da se svakom članu Mreže daje mogućnost da bira koga želi imenovati osobom koja će ga predstavljati. Svih 5 predsjednika reija čini rukovodstvo Mreže savjeta učenika Republike Srpske. Jedna osoba od cjelokupnog rukovodstva Mreže savjeta učenika RS, dogovorom postaje predstavnik svih srednjoškolaca Republike Srpske.\nSA-RS: Kakav je položaj srednjoškolaca danas u Republici Srpskoj?\nOlga Štaka: Republika Srpska trenutno broji 93 srednje škole koje pohađa oko 45 000 učenika. Smatram da srednjoškolci kroz aktivnosti koje organizuju u svojim školama i lokalnim zajednicama imaju mogućnost da predstave probleme sa kojima se susreću, ali i potencijalna rješenja tih problema. Potrebno je razviti komunikaciju sa vlastima, kako na lokalnom tako i na republičkom nivou, uz pomoć koje ćemo lakše doći do rješenja problema koji se tiču srednjoškolske populacije u Republici Srpskoj, a postoji veliki broj pozitivnih primjera.\nSA-RS: Mladi nakon srednje škole ili fakulteta sve više odlaze u inostranstvo, kako mRESURS može spriječiti ili uticati na smanjenje tih odlazaka?\nOlga Štaka: Mnoge aktivnosti i kampanje mRESURS-a su bile usmjerene upravo na problem odlaska mladih u inostranstvo. Primjer za to je kampanja "Želimo znati! Kako u ovoj zemlji ostati?" kojom smo željeli da pokažemo vrijednost i kvalitete kojima ovu zemlju čine bogatom. Birali smo najboljeg srednjoškolca i profesora, te školu koja ima najaktivniji Savjet učenika. Isto tako, jedna od naših aktivnosti u narednom periodu tiče se navedenog problema.\nU pitanju je projekat "EU selo" kojim će se svim mladim ljudima ove zemlje omogućiti da sve zemlje Evrope upoznaju unutar Bosne i Hercegovine. Takođe, Mreža daje mogućnost mladima da nakon srednje škole svoje iskustvo prenose na generacije koje ih nasljeđuju, postajući učesnik Akademije i dio trenerskog tima.\nMreža jača kapacitete srednjoškolske populacije i stvara uslove za aktivno učešće srednjoškolaca u procesu donošenja odluka na svim nivoima. Na taj način se srednjoškolcima nudi mogućnost da stvaraju bolje mjesto za život. Vodeći se ličnim primjerom, smatram da je ovo zemlja u kojoj svaki pojedinac koji je hrabar i odlučan, može stvoriti pozitivnu promjenu.\nSA-RS: Prošlog mjeseca obilježen je Dan srednjoškolaca. Koliko njih je učestvovalo i koja je bila poruka koju ste željeli poslati?\nOlga Štaka: Obilježavanje Međunarodnog dana srednjoškolaca predstavlja jednu od tri tradicionalne aktivnosti mRESURS-a, jednu od aktivnosti koje se realizuju svake godine. Učestvovalo je ukupno 2960 srednjoškolaca. Cilj aktivnosti bio je skrenuti pažnju javnosti na srednjoškolce kao bitne segmente ovog društva koji treba da budu pitani o odlukama koje ih se tiču. Ovom aktivnosti zagovaramo što veće prisustvo srednjoškolskog aktivizma u društvu.\nSA-RS: Koje probleme ste iznijeli kao ključne da se moraju riješiti?\nOlga Štaka: Jedan od najizraženijih problema trenutno je nedovoljno i nekvalitetno sprovođenje praktične nastave u srednjim školama, neprilagođeni udžbenici nastavnom planu i programu, te siromašan fond školskih biblioteka. U srednjim školama prisutan je i problem nasilja koji će biti tema aktivnosti "PDV – Porez na društvenu vrijednost" koju će sprovoditi Mreža savjeta učenika Republike Srpske u 2018. godini.\nSA-RS: Koje su to aktivnosti mRESURS-a o kojima ste razgovarali sa ministrom Maleševićem tokom nedavne posjete?\nOlga Štaka: Sastanak sa ministrom Maleševićem je održan 28. novembra na kome su ministru predstavljene sve aktivnosti koje će Mreža sprovoditi unutar regija, Republike Srpske, ali i na nivou BiH zajedno sa Mrežom vijeća učenika kantona Federacije BiH. Pored obilježavanja Međunarodnog dana srednjoškolaca, realizovaće se još dvije tradicionalne aktivnosti: "Jedan slatkiš, jedno dijete", tokom koje ćemo sakupljati slatkiše za dječije osmijehe i podstaknuti humanost, te "Ostavi trag" kao aktivnost tokom koje do izražaja dolazi aktivizam i volonterizam srednjoškolaca.\nOno što želim istaći je da su u radu srednjoškolaca i Savjeta učenika uvijek prisutni poštovanje i razumijevanje. Želja za radom i vjera da ćemo stvoriti bolju zemlju nas prate tokom svakodnevnog rada. Radom u Mreži mladima se nudi mogućnost da doprinose razvoju društva jednakih mogućnosti i procesu pomirenja.\nViše iz kategorije: « Slovenačka donacija od velikog značaja za Srednjoškolski centar Pale EU projekat za studente iz BiH 'EU for You - E4U' »


Euroleague - Evroliga 2014/2015\nMyCity » Sport -> Fudbal » Liga Evrope 2014/2015\nNapisano na dan: 29.8.2014\nPoslao: 29 Avg 2014 13:50\n3Ovo se svidja korisnicima: _Sale, Skywhaler, Lorki\nPartizan šesti put za poslednjih 11 godina počinje takmičenje u grupnoj fazi Lige Evrope. Crno-beli su najdalje dogurali upravo u sezoni 2004/2005 kada su pod vođstvom Vladimira Vermezovića eliminisani tek u osmini finala od kasnijeg osvajača CSKA.\nGrupa A: Viljareal, Borusija Menhengladbah, Cirih, Apolon Limasol\nGrupa B: FC Kopenhagen, Klub Briž, Torino, HJK Helsinki\nGrupa C: Totenhem, Bešiktaš, Partizan, Asteras Tripolis\nGrupa D: RB Salcburg, Seltik, Dinamo Zagreb, Astra Đurđu\nGrupa E: PSV Ajndhoven, Panatinaikos, Eštoril, Dinamo Moskva\nGrupa F: Inter, Dnjipro, Sent Etjen, Karabag Agdam\nGrupa G: Sevilja, Standard Lijež, Fejenord, Rijeka\nGrupa H: Lil OSC, Volfzburg, Everton, Krasnodar\nGrupa I: Napoli, Sparta Prag, Jang Bojs, Slovan Bratislava\nGrupa J: Dinamo Kijev, Steaua, Rio Ave, AaB Olborg\nGrupa K: Fiorentina, PAOK, En Avon Gengan, Dinamo Minsk\nGrupa L: Metalist Harkov, Trabzonspor, Legija Varšava, Lokeren\nPoslao: 29 Avg 2014 14:55\n2Ovo se svidja korisnicima: klodovik, Skywhaler\nEvo i mišljenja Partizanovog trenera.\nPoslao: 29 Avg 2014 15:43\nPartizan nema sanse ovu grupu da prodje, iskreno !\nPoslao: 29 Avg 2014 19:12\nAuuu, kakav sam ja prognozer! Ništa nisam pogodio!\nSad ozbiljno... Koga god da smo izvukli, na terenu je to 11 protiv 11. Znači, hrabro, pa šta nam Bog da.\nU oči upada čak osam Argentinaca u sastavu Asterasa. O Englezima i Turcima da i ne pričamo. Kako god bilo - spasa nam nema, propasti ne možemo! Napred, Partizan!\nMože li neko da okači raspored?\nPoslao: 29 Avg 2014 19:52\nSkywhaler ::... Može li neko da okači raspored?\nPoslao: 29 Avg 2014 20:01\nKorigovao sam naslov, nadam se da nije problem.\nNaravno da ćemo pratiti Partizan u ovom takmičenju, ali tema treba da bude šira pogotovu što Partizan ima svoju temu za ovu sezonu.\nDakle, svi rezultati i komentari vezani za ovo takmičenje su dobrodošli.\nPoslao: 29 Avg 2014 23:36\nDa, malo i da ostalo komentarišemo. Interesantna su mi neka imena u LE, recimo finski Helsinki je upao, i Karabag iz Azerbejdžana. Pored Nefčija, Azerbejdžan je imao još jednog predstavnika, čini mi se u poslednjem kolu kvalifikacija. A mi sem crno belih-nikoga. To govori da su neke lige ako ne i sustigle, nego i prešišale našu ligu. Hrvati imaju Dinamo i Rijeku, a još dva kluba su bila u zadnjoj rundi kvalifikacija, Hajduk bio vrlo blizu prolaza, Split se predstavio vrlo dobro protiv Torina.\nSarajevo me je negativno iznanadilo, jes da su imali za protivnika bundesligaša, ali ipak 7-0 , deset primljenih golova u dve utakmice.\nŠto se tiče grupa, pored naše, meni su najzanimljivije grupe A, D i G. Voleo bi da Seltik ispadne. Biće interesantan i komšijski duel, češko-slovački Sparta-Slovan.\nPoslao: 30 Avg 2014 00:13\ndzon snezni :: Pored Nefčija, Azerbejdžan je imao još jednog predstavnika, čini mi se u poslednjem kolu kvalifikacija. A mi sem crno belih-nikoga. To govori da su neke lige ako ne i sustigle, nego i prešišale našu ligu.\nPosle onog sinoć mislim da smo ispred njih za 1000 godina\nNa onakvom terenu ni ja ne igram.\nNego meni najzanimljivije izgleda upravo ovaj Totenhem, mislim da su oni broj 1 za osvajanje. Naravno kolike će im biti ambicije...\nPoslao: 30 Avg 2014 11:26\nE, čuo sam da je uvedena novina, da pobednik LE direktno ide u sledeću Ligu šampiona, bez obzira na mesto u nacionalnom prvenstvu. Možda to donekle više motiviše timove iz najačih liga, mada i dalje verujem da su njima važnija nacionalna prvenstva i da će ovde kalkulisati sa sastavima. Ali to nama ne znači puno, i njihovi faktički ,,B''timovi su jači od nas...ali bože moj, ne pobeđuju uvek ni bolji, ni bogatiji, treba se boriti, pa šta bude. Bez bele zastave unapred.\nPoslao: 23 Okt 2014 18:15\nPartizan - Beşiktaş JK, četvrtak 23.10.2014. u 21:05


Savjeti /Želite da pokrenete svoj biznis? Evo šta ovaj 24-godišnji mogul savjetuje / Radio Sarajevo\nSavjeti / Želite da pokrenete svoj biznis? Evo šta ovaj 24-godišnji mogul savjetuje\n22. 11. 2017. u 14:04:00 Promotivni tekst\nSa 24 godine Ričard Lorenzen je postao direktor kompanije „Fifth Avenue Brands“. Brzorastuću firmu za odnose sa javnošću iz Njujorka osnovao je još kao tinejdžer u srednjoj školi.\nAli nije uvijek bilo tako. Lorenzen kaže da su mu bile potrebne „godine rada i izdržljivosti" da bi uspostavio odnose i dogovore koji su doprinjeli rastu i razvoju njegove kompanije.\nPotražite osnovu za dugoročan uspjeh\nProdaja je sve – nikad ne prestajte da prodajete\nSve što radite treba direktno da utiče na vaš glavni cilj\nBudite prisutni u javnosti – postavite se kao značajna figura\nPutujte koliko god je moguće\nPutovanje je vrijedna investicija jer vam pomaže pri umrežavanju, učenju o novim tržištima i da steknete bolje razumjevanje poslovanja u svijetu, kao i da uvidite koju ulogu vaša kompanija može da igra u njemu. Putujte koliko god često možete, savjetuje Lorenzen.\nAko imate ideju za svoj biznis i želite da budete sami svoj šef, preduzetništvo je definitivno najbolji izbor za vas. Ali da biste postali uspješan preduzetnik potrebne su vam određene vještine i znanja, koja će vam pomoći da lakše prevaziđete sve potencijalne zamke i probleme i dođete do uspjeha. Te vještine je danas moguće steći putem specijalizovanih edukativnih programa, koji postoje i kod nas. Više o edukaciji u oblasti preduzetništva možete da saznate na ovom linku.\nTagovi: savjeti preduzetništvo biznis edukacija uspjeh\nMenadžment / Kako san postaje stvarnost: Savjeti lidera IT industrije koji vode do uspjeha


6 lekcija kojima nas je naučio film “Mean Girls” | Buro 24/7\nI u pop-kulturi se titula "kultni" zaslužuje sa razlogom\n15.6.19. 20.00 2019-06-15T20:00:58+02:00\nVerovali ili ne, ali od prvog prikazivanja filma “Mean Girls” je prošlo 15 godina. U međuvremenu smo glavne aktere viđali u daleko ozbiljnijim ulogama, neke ne viđamo ni na velikim ni malim ekranima više gotovo uopšte (osim na gifovima sa žurki na Mikonosu), dok je sam film postao možda malo arhaičan, ali jednako obožavan. To je, mora se priznati, nešto u čemu tinejdžerske komedije ne uspevaju baš često. Glavna kvaka “Mean Girls” je to da je vremenom postao fenomen pop-kulture, i jedan od onih filmova gde napamet znamo citate i scene čak iako se više ne sećamo kompletne radnje. Najsvežiji primer je i spot Ariane Grande za “Thank You, Next” u kojoj ponavlja poznatu scenu plesa iz filma na pesmu “Jingle Bell Rock”.\nZaplet je jednostavan i znamo ga svi: nova učenica dolazi u srednju školu i uobičajen način života, podele i hijerarhija koje u toj školi vladaju bivaju okrenute naglačake. Da, početak filma “Mean Girls” je primer diskutabilnog ukusa i primitivnih stereotipa i Rachel McAdams i Amanda Seyfried, kojima se pridružuje i Lindsey Lohan, glume stereotipne srednjoškolske it face koje jedino interesuju momci, izgled, i imidž. Ipak, kako se film razvija, do samog kraja prerasta u nešto znatno više: priču o prihvatanju sebe i drugih, empatiji i destruktivnoj moći mržnje. Ovo su lekcije kojima su nas Cade, Janice i Regina naučile:\nRazlika između pravog i lažnog prijateljstva\nGlavna junakinja Cady, dolazi u školu kao nevini autsajder, a završava godinu kao (kučka) kraljica godine, nakon što se združila sa “najkul” devojkama u školi i počela da kopira njihovo ponašanje, navike, razmišljanja, sve dok nije postala jedna od njih, a to “prijateljstvo” je nije učinilo ni boljom, ni srećnijom osobom. Naprotiv.\nMenjajući sebe promenila je i prijatelje a nema te stvari zbog koje se oni menjaju za neke druge, “bolje”. Naravno da uvek postoje ljudi sa kojima bismo voleli da provodimo više vremena jer deluju o-tako-kul (i ne, to nije samo tinejdžerska faza, drma mnoge i u daleko starijim godinama, samo što se manifestuje na drugi način) ali prava vrednost prijatelja nije u njihovom društvenom kapitalu nego u iskrenoj podršci. Prijatelji iskazuju svoju ljubav iskreno, predano i ne takmiče se niti nipodaštavaju. Ma kako možda izgleda banalno kao primer, “Mean Girls” podseća i da je užasno bitno diskutovati na temu šta zaista znači prijateljstvo i podseća da se neretko iza maske istog, posebno u tinejdžerskom uzrastu, krije pasivna, nekada i aktivna agresija, koju je bitno uočiti i zameniti podrškom i prihvatanjem, i mnogo mnogo zdravijim odnosima.\nPromena počinje od nas\nU jednom delu filma, profesorka matematike Miss Norbury (koju igra fantastična Tina Fey, koja i pisala scenario filma) jednostavno artikuliše vrhunsku tvrdnju. “Morate prestati da jedne druge zovete pogrdnim imenima, zato što radeći to, dozvoljavate i da vam drugi tako pristupe i nazivaju vas.” U prevodu, braniti pravo svake osobe da bude šta želi, izgleda kako hoće, i gradi svoj život onako kako ga zamišlja, i ne etiketirati. Samo ne etiketirati. Jer prvi put kada izgovorimo da je neko ovo ili ono, kupili smo jedno mesto više u areni za show društvenog građenja predrasuda, stereotipiziranih mišljenja i osuđivanja, i postali njegov aktivan učesnik. Društvu treba da se ti redovi prazne, ne popunjavaju.\nBody positivity kao životna filozofija\n“Mislila sam da mogu da postoje samo dva problema: biti premršava i predebela. Sada se ispostavlja da postoji mnogo više od toga”. Iza ove jednostavne, direktne izjave stoje naznake body-positive razmišljanja u kom je telo daleko više nego samo figura. Definitivno da ništa od pomenuta dva “problema” nije problem, (osim kada medicinski stvarno jeste) ali setimo se da pričamo o 2004. godini i tinejdžerskom pogledu na stvari. Ipak, ova rečenica svakako jeste bitan signal osvešćivanja na temu sopstvenog tela i koliko toga ono zaista predstavlja. Temelji za body positivity kao savremenu filozofiju lepote u kojoj su prihvatanje sopstvenog tela, razumevanje i ljubav prema njemu od vrhunske važnosti za celokupno psihički i fizičko zadovoljstvo, leže i u ovakvim momentima pop-kulture.\nNe unižavati svoj intelekt i talente zbog drugog\nDa bi se dopala Aaronu, Cady se pravi da zna matematiku mnogo lošije nego što je zapravo istina i odlazi na dopunske časove zbog prilike da ga vidi i bude sa njim. Verovatno nema osobe koja nije pribegavala i glupljim taktikama u mlađim danima, menjala se i prilagođavala, bila više kul, manje štreber i šta sve ne, ali nažalost ta praksa za mnoge nije ostala u srednjoj školi. Neretki su primeri žena koje svesno sabotiraju svoje karijere da ne bi bile uspešnije od svojih partnera, jer svi smo svesni da se u tim žena-ima-veću-platu situacijama, patrijarhat malo zbuni pa ne zna gde bi sa svim onim godinama skupljanim umotvorinama da se "zna ko nosi pantalone", i "ko kosi, a ko vodu nosi", a krhki muški ego neretko dolazi do tačke pucanja. Cady je sa svojim timom na kraju pobedila na matematičkoj Olimpijadi jer realno kida i to je ono što jeste, i što treba bespogovorno da bude. Što je iskrena preporuka za sve.\nIsmevanje i “spuštanje” nekoga nikada nisu opcija\nU samom finalu matematičke Olimpijade, Cady shvata da nazivanje suparnika “ružnim” i “glupim” neće nikako pomoći da pobedi, samo da se svi osete loše. “Zvati nekoga debelim, neće tebe učiniti mršavijim. Zvati nekoga glupim neće te učiniti pametnijim. To što sam uništila život Regine George, definitivno nije moj učinilo boljim i srećnijim. Sve što možeš da uradiš u životu je da rešavaš svoje probleme”. "Gledaj svoja posla" kao alfa i omega filozofija života.\nGirl power pobeđuje\nU samom finalu nakon opšteg haosa, i toga što je više od pola škole mrzi, Cady je izabrana za kraljicu bala, nakon čega drži, za ovakve filmove, klasično emotivan i inspirativan govor i dojučerašnje “rivalke” naziva prelepim i posebnim. U ime pomirenja, a i dovodeći u pitanje kako uopšte od toliko divnih različitih ljudi može da se odabere jedna pobednica, Cady lomi krunu na deliće i deli ih sa svima. Regini, jer uvek izgleda fantastično čak i polupokretna, Janis jer je uvek ono što jeste, xy devojci jer izgleda lepše nego ikada, i tako redom. Na samom kraju sestrinstvo i zajedništvo, postaju zdrava alternativa mržnji i takmičenju među devojkama. Ženska mizoginija je jeziv, prilično čest i kompleksan fenomen patrijarhalne kulture, koji favorizuje neke žene, u određenim društvenim ulogama, naspram drugih. Ideja sestrinstva, girl power, i zajednička podrška kako najboljim prijateljicama tako i devojkama i ženama na najudaljenijem meridijanu koje se bore za svoja prava je suština feminizma, koji može da okonča takmičarsku lošu praksu, a “Mean Girls” ovo veoma jasno pokazuje.\nNa samom kraju filma, Cady rezimira situaciju i stavlja tačku posle koje nema šta mnogo da se doda: “Mene što se tiče, prešla sam put od čudakinje iz džungle, preko šljašteće plastikanerke, do najomraženije osobe na svetu, i sada sam najobičnije ljudsko biće”. Svi smo mi sve to ponekad, i to je okej, jer na kraju dana smo uvek samo ta najobična ljudska bića sa milion maski, uloga i nesigurnosti. I to treba upamtiti i o drugima, i o sebi.


Godišnji koncert Tamburaškog orkestra „Srem” - Sirmiuminfo\nSremska Mitrovica – U okviru manifestacije „Novembarski dani” 30.11.2019. sa početkom u 19 sati u Galeriji Lazar Vozarević” održan je koncert Tamburaškog orkestra „Srem”, Koncert je nosio naziv „Od Banata prema Sremu”.\nUmetnički rukovodilac i dirigent Orkestra je Zorica Opačić.\nNa repertoaru članova Tamburaškog orkestra „Srem” „Od Banata prema Sremu” svoje mesto našle su kompozicije različitih muzičkih žanrova od tradicionala, preko klasične do muzike namenski pisane za film.\nTekst pesme Momčila Bajagića „A ti se nećeš vratiti” govorila je Darja Radosavljević, učenica Osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj” iz Sremske Mitrovice.


Preko ramena > Kulturni dodatak > Promocija neafirmisanih bendova svakog četvrtka u KST-u - Rock’N’Roll u podne\nRock’N’Roll u podne\nAutor Preko ramena 2013/11/16\n„Rock’N’Roll u podne“ je projekat KST-a koji omogućava svim neafirmisanim bendovima da jednom nedeljno, četvrtkom, besplatno održe svirke u jednom od najstarijih rok klubova na Balkanu.\nKada se na ovim prostorima pojavio rokenrol izgledao je kao subkultura čiji razvoj je nemoguće zaustaviti. Svi mladići su hteli da budu gitaristi ili frontmeni grupa. Tada su glavni gradski frajeri bili oni koji su imali ploče, a ne džipove kao danas. Od tada pa u narednih 40 godina rokenrol je prevalio dugačak put – od muzike koju (Komunistička) partija podržava, preko muzike koja je istovremeno (devedesetih) iskazivala i nezadovoljstvo i pacifizam, do današnjih dana kada je broj rokenrol klubova, posebno onih kultnih, sve manji. Većina klubova kojih se “stara garda” seća je nestalo – među poslednjim palim žrtvama nalazi se Akademija.\nOvo ne znači samo da ima manje mesta na kojima se pušta kvalitetna muzika, već i da su veoma sužene mogućnosti za mlade neafirmisane muzičare da negde uživo prikažu svoj talenat. Puštanje muzike i veliki broj DJeva već duže vreme stavljaju originalni zvuk gitare u drugi plan.\nČinjenica je međutim da ma koliko beznadežno situacija izgledala – sa ogromnom popularnošću pesama napravljenih od jedne prosto proširene rečenice i žilavog turbo-folka koji i dalje opstaje – uvek će biti mladih koji će dobar deo svog odrastanja posvetiti rokenrolu.\nTome smo i sami svedoci – uprkos veoma jednostavnim načinima da se digitalno proizvedu najsofisticiraniji zvukovi i ritmovi, u nekim delovima grada garaže i dalje tutnjaju od početničkih ili već uvežbanih rifova. Tinejdžeri i dalje odvajaju džeparac za nove palice za bubnjeve ili trzalice. Muzika i dalje služi za povezivanje ljudi i učvršćivanje prijateljstava.\nDa sav taj trud, i talenat itađe na videlo pobrinuo se jedan od najstarijih klubova u zemlji, KST, koji nudi priliku mladim muzičarima da svoj talenat i umeće na instrumentima pokažu na sceni.\n„Rock’N’Roll u podne“ je projekat kojim KST potpomaže promovisanje nafirmisanih bendova, kantautora, pevača, muzičara... Ovaj još uvek zelen projekat, u nadi da će pomoći mnogima, a s ciljem da uživaju i slušaoci i izvođači, održava se svakog četvrtka tačno u podne.\nBendovi koji bi želeli da se oprobaju i sviraju uživo u KSTu, mogu poslati prijavu na rnrupodne@kst.org.rs U prijavi je potrebno navesti nešto ukratko o bendu, i poslati link gde možemo čuti neko njihovo izvođenje. Ovo je otvoren konkurs i trajaće dokle god ima zainteresovanih izvođača.


Vitamini koji poboljšavaju rad mozga\nBy djurdja.stanisicPosted on Mar 4, 2013 Mar 4, 2013\nMnogi od nas krive tehnologiju za naše loše pamćenje. Isto tako, postoje razni drugi razlozi koji bi mogli biti krivi za naš „lijeni mozak“, kao što su sjedilački način života, zagađenje, pa čak i hrana. Međutim, unos prehrambenih nutritijenata igra važnu ulogu u definisanju zdravstvenog stanja našeg mozga.\nPravilna ishrana je izuzetno bitna za pravilno funkcionisanje našeg mozga. Ako postoji nedostatak nutrijenata u našoj ishrani, to ne samo da utiče na naš zdravstveni sistem, već i smanjuje funkciju našeg mozga. Da bi naše moždane funkcije djelovale s lakoćom, vrlo je važno da prilagodimo našu ishranu, uključujući bitne vitamine u našu ishranu, posebno one koji su korisni za naš mozak.\nEvo nekoliko vitamina koji vam mogu pomoći da poboljšate razvoj mozga i povećate moć memorije:\nVitamin E, je poznat kao dobar vitamin za našu kožu i kosu. Isto tako, konzumiranje hrane koja je bogata vitaminom E također će poboljšati moždane funkcije. Ovaj vitamin je poznat kao antioksidans, za koji se kaže da se bori protiv prve faze Alzheimerove bolesti. Bademi, zeleno lisnato povrće, suncokretovo ulje i lješnjaci, imaju velike količine vitamina E.\nVitamin B pomaže u ranom razvoju mozga. Dodavanjem vitamin B u našoj svakodnevnoj ishrani također pomažete u aktivnom funkcionisanju mozga i na kraju u poboljšanju memorije. Smatra se da gubitak pamćenja kod starijih ljudi izaziva nepravilan unos hrane bogate vitaminom B. Namirnice poput jaja, mesa i špinata imaju visoke količine vitamina B.\nNedostatak vitamina B-12 je povezan s oštećenjem živaca, gubitakom pamćenja, promjenom raspoloženja i mentalne sporosti. Vitamin B-12 je bitan nutrijent koji je potreban za formiranje myleina, koji je bitan za formiranje slojeve oko nervnih vlakana koji djeluje kao izolacija. Ovaj vitamin se nalazi u mesu poput svinjetine, govedine, ribe i janjetine.\nVitamin B-6 je bitan za funkcionisanje neurotransmitera i za normalan razvoj mozga. Nedostatak vitamina B6 smanjuje koncentraciju i dovodi do gubitka kratkotrajne memorije. Ostali simptomi uključuju depresiju i neraspoloženje. Da bi dobili dovoljnu zalihu vitamina B-6, jedite grah, mrkvu, leću i sjemenke suncokreta.\nPrethodni članak: Istraživanje: Redovan doručak djeci obezbeđuje brži razvoj\nSledeći članak: Galete s kačkavaljem


Investitor počeo rušenje objekta na Pančićevom vrhu - News - Turistički svet\nInvestitor počeo rušenje objekta na Pančićevom vrhu\nNa vrhu Kopaonika u petak je počelo uklanjanje nelegalno izgrađenog „kafića”, za koji je inspekcija avgusta 2018. donela rešenje o rušenju. Predstavnici ministarstva za građevinu, pod čijom su ingerencijom inspektori, odbijali su početak rušenja bez asistencije policije, a iz MUP-a su stizala objašnjenja da „policija ne asistira bez dokaza da se investitor nasilno protivi rušenju”.\nTakva situacija trajala je do pre nekoliko dana, kada je investitorka Snežana Mitković iz Smedereva sama angažovala radnike, koji su najpre izneli inventar, a juče su skidanjem crepa krenuli sa demontažom objekta. Investitorka o uklanjanju objekta nije obavestila inspekciju, NP „Kopaonik”, ni opštinu Brus, mada je imala obaveznu da to učini.\n– Bez obzira na to, ovde ne sme da bude šuta. Za odnošenje se moraju angažovati komunalna preduzeća ili da se objekat demontira tako da ne ostane šut – kaže Rajko Nikolić, čuvar zaštićenog područja na Kopaoniku.\nPodsećanja radi, investitorka je od opštine Brus dobila dozvolu za gradnju montažnog kafića od 150 kvadrata, a podignuta je armiranobetonska građevina površine oko 1.000 kvadrata.


Email Marketing | TOP 5 Saveta - Popularizuj.me\nNakon što smo Vam objasnili šta je email marketing i koliko je bitan deo bilo koje Internet marketing strategije, vreme je da sa Vama podelimo i TOP 5 saveta za email marketing. Marketari su dovoljno srećni da se pred njima nalazi more podataka o korisnicima, koji nakon što se prikupe, pomažu brendovima da razumeju svoje klijente bolje nego ikad.\nSegmentacija pomaže marketarima da precizno šalju poruke veoma određenim ciljnim grupama. Način na koji marketari biraju da segmentišu publiku zavisi od generalne strategije brenda sa kojim rade ili od ciljeva specifične kampanje. U zavisnosti od toga kako izaberete da definišete svoju publiku, bitno je da sastavite svoju poruku tako da bude vredna čitanja, interesantna i da ima cilj.\nDostupni podaci su Vam na raspolaganju za građenje email marketing listi, kao i da definišete ciljnu grupu / kupce. Naredni korak je stupanje u kontakt sa publikom, odnosno građenje odnosa sa čitaocima. Unesite empatiju u obraćanje, ubrizgajte malo ljudskosti u prikupljene podatke i dajte život svojoj kampanji! Ne dozvolite da čitaoci imaju utisak da im se obraća mašina.\n1. Sami kreirajte email marketing listu.\nO ovome smo već diskutovali u postu – Šta je email marketing, gde smo naveli da je kupovina gotovih listi traćenje vremena i novca. Nikad ne znate koliko su te liste relevantne, čak i ako su ručno rađene, a ne skriptovane. Postoje firme koje svim svojim klijentima prodaju identičnu email bazu, budite pametniji od toga – ne dozvolite da budete prevareni. Veća je verovatnoća da ćete takvim pristupom dobiti reputaciju spamera, nego da ćete doći do klijenta.\nMaksimalno olakšajte korisnicima da se pretplate na Vašu email listu i konstantno ih na to podsećajte. Postavite prozorčić za pretplaćivanje prilikom napuštanja sajta, pozivajte ih da se pretplate preko društvenih mreža, napravite kratak video kurs ili priručnik vezan za uslugu/proizvod koji nudite i dajte ga besplatno, uz uslov da Vam ostave svoj email. Preporučujemo Vam da koristite Zoho CRM, u koji ćete upisivati svoje potencijalne klijente i pomoću kog ćete moći sve sa liste da kontaktirate jednim klikom.\n2. Poštujte GDPR pravila za email marketing.\nOd kako je GDPR (opšta uredba o zaštiti podataka o ličnosti) stupio na snagu, stavlja se još veći akcenat na poštovanje privatnosti prilikom prikupljanja, deljenja i obrade ličnih podataka korisnika. Samo 25% postojećih podataka o korisnicima ispunjava zahteve koje je doneo GDPR. Najveća “buka” se stvorila oko jasnog potvrđivanja da pristajete da podelite svoje (lične) podatke.\nOvo znači da načini za pristanak koje poznajemo više nisu dovoljni. Nova regulativa najviše ugrožava cold emailing, ali ukoliko imate platformu gde se Vaši potencijalni klijenti dobrovoljno nalaze, vrlo je lako da ih navedete da Vam daju svoj jasan pristanak. Važno je znati da se ova pravila primenjuju na sve postojeće podatke, a ne samo na nove pretplatnike i klijente.\nUkoliko neko čekira nečekirano polje pored kog stoji “da, slažem se”, to se može smatrati jasnim pristankom. Prethodno čekirano polje više ne dolazi u obzir. Dakle, ovo predstavlja duplu zaštitu. Ukratko, ukoliko imate nameru da radite bilo šta sa nečijim ličnim podacima, dužni ste da ih o tome obavestite, nakon čega moraju da se slože sa tim i nakon čega ćete morati da budete u mogučnosti da dokažete njihov pristanak.\n3. Stavite akcenat na dizajn.\nSetite se da nije sve u tome ŠTA KAŽETE – nego KAKO KAŽETE. Kada je reč o email kampanji, format i dizajn mogu dosta uticati na to kako će korisnik reagovati na sadržaj koji delite. Istraživanja su pokazala da više od dve trećine konzumenata pristupaju email-u kroz svoje pametne telefone.\nPosebno obratite pažnju na to da dizajn bude responzivan na mobilnoj verziji. Prilikom formatiranja email template-a, vodite računa o tome da to što kreirate izgleda dobro na desktopu, tabletu i telefonu. Ovo obezbeđuje da će čitaoci moći da vide email koji ste poslali u najboljem mogućem svetlu, gde god da se nalaze.\n4. Tretirajte listu sa poštovanjem.\nSetite se da su svi ti ljudi pristali da dobijaju više informacija o Vašem biznisu, ali ne i da ih bombardujete beskorisnim emailovima. Oni veruju Vašem brendu i imenu, stoga zaslužuju poštovanje. Stvorite prijatnu atmosferu u odnosu sa svojom ciljnom grupom, nek se osete počašćeno što su na istoj, dajte im vrednost i pokažite im da Vam je stalo da njih.\nNagradite ih popustima, kupon kodovima, poklonima prilikom kupovine – naučite kako da ih zadržite i pretvorite u lojalne kupce. Šaljite im koristan sadržaj besplatno, edukujte ih vezano za usluge koje pružate ili proizvode koje prodajete. Organizujte poklanjanja za najvernije pratioce.\n5. Držite se rasporeda ukoliko šaljete newsletter.\nSlanje emailova po utvrđenom rasporedu kod pretplatnika može izazvati svest o tome šta i kada mogu da očekuju od Vas. Uvek je dobro biti redovan, jer na taj način ne dozvoljavate da Vas zaborave. U moru konkurencije i raznih drugih emailova koji svakodnevno stižu, veoma je važno da ste redovno prisutni.\nOnda kad definišete svoje prioritete u kampanji, odredite i raspored kome se možete odgovorno posvetiti. Neosporno je da redovne email kampanje sa newsletter-ima donose najveći uspeh. Dva mesečno su najbolji izbor, ali svakako treba prilagoditi svoju raspored slanja prema publici i industriji koju gađate. Testirajte i vidite šta najbolje funkcioniše: jednom nedeljno, svake druge nedelje ili čak jednom mesečno. Šta god da odredite kao najbolje, držite se rasporeda.\nTOP 5 SAVETA ZA EMAIL MARKETING / BONUS SAVET\nPomislite na to koliko Vam emailova stigne u inbox svakog dana. Koji od njih izazivaju uzbuđenje oko otvaranja? Kako izgleda email koji otvarate prvo?\nKoristite subject line da izazovete prvi utisak kod potencijalnih klijenata – to je veoma bitan način da se izdvojite iz gomile drugih. Prosečna dužina subject line treba da bude između 50 do 100 karatera, ali mi predlažemo da se držite nepisanog pravila koje je slatka sredina između 50 i 70 karaktera.\nNadamo se da Vam je naša lista od top 5 saveta za email marketing bila od koristi. Srećno sastavljanje kampanje! Ukoliko Vam treba pomoć ili imate neko pitanje –


Beauty studio Novamed vam predstavlja Mesoestetica kemijski piling - NovaMed\nBeauty studio Novamed vam predstavlja Mesoestetica kemijski piling\nBeauty studio Novamed u sklopu Novamed zdravstvenog centra poznat je po tome što uvijek ide u korak sa svjetskim trendovima. Tako je bilo i ovog puta pa vam sad s ponosom predstavljamo tretman kemijskim pilingom brenda Mesoestetic\nNjega i briga o tijelu, a posebno licu jedna je od najbitnijih stvari o kojoj vodimo računa. Iz tog razloga trudimo se biti u korak sa najboljim svjetskim trendovima kada su u pitanju tretmani kako bismo našim stalnim, ali i budućim klijenticama pružili zaista vrhunsku uslugu kojoj će se vraćati, a upravo je to Mesoestetica kemijski piling.\nMesopeel je najnaprednija paleta proizvoda kemijskih pilinga visoke kvalitete i učinkovitosti, a različite koncentracije monosupstanci omogućuju prilagodbu svakom klijentu i određenom stupnju eksfolijacije.\nPiling efektom se odstranjuje vanjski sloj kože djelujući na različitim dubinama kožnog tkiva, a kemijski piling se isto tako korisiti za pročišćavanje i povećanje apsorbcije kisika kao i povećanje debljine epiderme. Isto tako pomaže pri ublažavanju bora te povećava kože, ujednačava ton kože, obnavlja prirodni sjaj. Pravo je riješenje za ispravljanje nedostataka na koži kao što je primjerice smanjivanje vidljivosti ožiljaka i akni, ali i izbjeljivanje i ublažavanje pigmetiranih lezija.\nU tretmanima se koristi kombinacija koktela kiselina i monokomponenata. Kad je riječ o koktelima kiselina, radi se o Jessneru koji se koristi za vraćanje sjaja i osvježavanje lica i Azelanu se koristimo za problematičnu i kožu sklonu aknama i proširenim porama.\nŠto se monokomponenata tiče, tu su glikolna, mliječna( laktična), salicilna i mandelična kiselina. O odabiru one koja je potrebna za početak odlučuje kozmetičarka prema stanju i problemima kože, a o rezultatu koji se želi postići može se ista koristiti i do kraja kure. Preporuke su da se ovi tretmani rade u kuri od 4 do 5 tretmana s razmakom od 15 dana.


Pasoše mogu dobiti samo hitni slučajevi, ostali na čekanju | Kodex.ME\nPasoše mogu dobiti samo hitni slučajevi, ostali na čekanju\nUkoliko želite da izvadite pasoš ili zamijenite stara putna dokumenta, to nećete moći da uradite do sredine novembra.\n30. 10. 2019 - 18:45 Autor: Kodex\nMinistarstvo unutrašnjih poslova nije u mogućnosti da izdaje pasoše u zakonom propisanim rokovima, kazali su Standardu odgovarajući na pitanja nakon prigovora građana.\nIzuzetak su oni građani kod kojih postoje opravdani razlozi za hitnost u postupanju - kao što su bolest, liječenje, operativni zahvati ili iznenadne obaveze van zemlje.\n“Tim kategorijama se i u ovim uslovima rada, izlazi u susret i pasoši se izdaju u najkraćem mogućem roku”, odgovorili iz MUP-a.\nKašnjenje u izdavanju pasoša izazvana su “neočekivanim tehničkim problemima kod autorizovanog dobavljača obrazaca”.\nMUP je sa autorizovanim dobavljačem sklopio ugovor o nabavci obrazaca za izdavanje navedenih dokumenata 9. maja, a dobavljač je trebalo da obrasce isporuči do 9. oktobra, navodi se u odgovorima. Taj rok dobaljač nije mogao da ispoštuje iz "opravdanih razloga nastalih usljed tehničkih problema", o čemu je obavijestio MUP.\nTako će svi građani koji vade nove ili mijenjaju stare putne isprave morati da sačekaju još petanestak dana.


Loto, Bingo, Kladionica: igra ili zavisnost? - Page 2 - Opste Diskusije - Krajinaforce Forum\nLoto, Bingo, Kladionica: igra ili zavisnost?\nBy chule80, December 29, 2008 in Opste Diskusije\nBudi sigurna da hoce.. zafali ce im sitnine.. pa ce otici da ga usitne u 2000 delova..\nneka im je srecno !!\ni neka u zdravlju i veselju trose .\nbas sam zdravo ljubomorna sto ja nisam jedan od dobitnika\nEvo da malo reinkarninarmo ovu temu.. jer mi pade nesto na pamet..\nLjudi stalno u trku za novcem, pa igraju kladionicu, ili igre na srecu.. i svi sanjaju zapravo o velikoj lovi.. da sve nije tako zlatno kao sto izgleda recicu vam pricu, koju sam cuo pre par godina..\n1995. god, u Kanadi jedan savim obican covek, porodican, sa dvoje dece, i prosecnim poslom, dobija tada najvecu sumu novca isplacenu... mislim da se radi o sumi 200 miliona kanadskih dolara.. to je tada bilo nesto oko 120 miliona americkih dolara.. Znaci cifra, od koje ti se zavrti pamet u glavi.. E bas tako jedan sasvim obican covek dobija tu sumu novca, i postaje milioner, ni kriv ni duzan.. 2005. godine jedna novinska kuca salje kod njega 2 novinara, da ispitaju sta je taj covek uradio sa tim novcem, i kako mu se zivot promenio?\nRezultat je bio porazavajuci: kada su dosli da ga traze receno im je.. da je izvrsio pre 2 meseca samoubistvo u hotelu, svom nasledniku je ostavio duga oko 50 milona dolara, od zene se bio razveo i to 7 god nakon dobitka, imao je neke mlade ljubavnice.. Sin i cerka mu postali narkomani, i tranvestit.. JEDNOSTAVNO NJEGA JE TAJ NOVAC PREGAZIO, I OKRENIO NAGLAVACKE!\nМа то је игра да се узму неке паре и то је то...А сад ако немаш границу на***о си\nNiko cudo Cule jer ne kaze se daba da pare ljude kvare a i mnogima koji ih tako nisu imali pa dobiju tako odjednom\nmogu donjeti vise nesrece nego srece ,sve sto dobijes tako lako tako lako i ode i cula sam takih prica puno bas da ljudi koji su dobili\ntako pare na tim stvarima potrosili su ih tako lako kako su dosle i jos kasnije su se osecali lose jer pare ne traju vjecno sta je potrositi to za cas\na mnogi ne znaju kako i na pravi nacin ih uloziti i obrnuti jer pare se obrcu a ne trose ako ih neko hoce zadrzati..\nSamo sedmica Srbina spasava\nSVETSKA ekonomska kriza samo je pojačala, ionako hroničnu besparicu. Ipak, nije sve tako crno. Tu su loto, bingo, licitiranje, kladionice... Mnogo „prilika“ da se u Srbiji dođe do bogatstva ili dobrog standarda.\nSvake nedelje, u Srbiji sedmicu na lotu juri od 350.000 pa čak do 1.000.000 građana, u zavisnosti od nagradnog fonda. Malo ko je imun i na bingo listiće i greb-lozove. Od početka ekonomske krize su ugašene mnoge firme, ali zato najbolje posluju kladionice i kockarnice. Kao da se i domaći TV program pretvorio u jedan veliki virtuelni tiket, jer kada izuzmete izvlačenje dobitnih brojeva, licitiranje i TV kvizove, retko šta i ostane za gledanje.\nBingo, loto, kladionice i ostale igre na sreću, napunile su 2008. godine srpski budžet sa "samo" 5 milijardi dinara. Samo u prvih nekoliko meseci, država Srbija je od igara na sreću, ostvarila 30% veći prihod u odnosu na isti period prošle godine.\n- Sasvim je očekivano da se u kriznim vremenima ljudi okreću igrama na sreću. Razlog tome je odsustvo vere da možemo da utičemo na svoj život. Pojedinac u Srbiji danas smatra da poštenim radom ne može da dođe do dobrog standarda i jedino što mu preostaje je nada u igre na sreću - objašnjava sociolog Zorica Tomić.\nOvaj trend su mnogi prepoznali, pa smo tako u maju dva puta nedeljno mogli da igramo loto. Takođe, gotovo da nema televizije u Srbiji, koja svoje gledaoce konstantno ne poziva da licitiraju za razne nagrade, od stanova, automobila, robnih nagrada, putovanja... Kako stvari stoje, izgleda da se svima i te kako isplati ovakvo poslovanje, a televizijama dnevno pristigne od nekoliko stotina hiljada, pa sve do milion SMS poruka sa najnižom jedinstvenom ponudom za automobil, stan...\n- Plašim se da mnogi ne vide kolika je pomama za igrama na sreću zapravo alarmantno stanje i pokazatelj društvenog haosa i beznađa. Ljudi više ne veruju u svoj glas, ne veruju da mogu nešto da promene u svom životu, što bi trebalo da bude ozbiljna poruka političarima - smatra naša sagovornica.\nPsiholozi objašnjavaju da ljudi uplaćuju loto ili kupuju greb kartice, jer tako za „male pare“ sebi kupuju nadu. Problem je u tome što retko ko sabere nedeljne ili mesečne izdatke igara na sreću. Procenjuje se da prosečni igrač lota u Srbiji, za mesec dana potroši oko 1.500 dinara. Mnogi od njih redovni su posetioci i sportskih kladionica i kupci greb-kartica. Kada se svi ovi troškovi saberu, ispada da svako od njih godišnje kroz prozor baci sumu, s kojom bi, recimo, mogao da uplati pristojno letovanje.\nNaučnici su kroz statistiku, a imajući u vidu koliko često ljudi ginu od groma, došli do zaključka da je verovatnoća da vas udari grom četiri puta veća nego da dobijete na lotu! I pored toga, veliki broj Srba svake nedelje drži listić u ruci i mašta šta bi sve mogao da kupi sa osvojenim milionima. Saznanje da su postali milioneri preko noći za mnoge ljude predstavlja veliki šok. Zato u Državnoj lutriji angažuju finansijske stručnjake, koji, pre uručenja nagrade, dobitnike savetuju kako da rukovode svojim novcem. Na raspolaganju su i psiholozi, jer se dobitnici često ne ponašaju racionalno.\nSrećnom dobitniku nagrada može biti isplaćena odmah u celini ili na rate, ako dobitnici to zatraže (nakon što plati 20 posto poreza državi). Oni mogu doći i s profakturama stanova, lokala i drugih nekretnina i tražiti da im se, umesto na njihov račun, novac uplati tamo gde je kupovina obavljena. Takođe, ukoliko želi, dobitnik može da izađe u javnost, ali ljudi najčešće kriju identitet, čak i od svojih rođaka.\nKako „ubosti“ sedmicu i tako kupiti kartu za izlaz iz ekonomske i tranzicione krize? Matematičari procenjuju da je svaka kombinacija jednako verovatna. Ista je verovatnoća da će izaći kombinacija 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, kao i bilo koja druga. Uzastopnih kombinacija ima manje od 50, a onih neuzastopnih preko 15 miliona, kažu stručnjaci. Jedino što nama te uzastopne izgledaju kao manje verovatne. Šansa da baš vaša kombinacija bude izvučena matematički izraženo je 1:15.380.937. Ona je proporcionalna broju uplaćenih kombinacija. Da će biti sedmice može se sa sigurnošću tvrditi samo u slučaju da bude uplaćeno svih 15 miliona kombinacija.\nUz loto i bingo, najpopularnije su greb-kartice, bez obzira na to što su njihovi kupci slabo obavešteni o tome, koliko je nagrada u određenom kolu već podeljeno, a koliko je još preostalo. S druge strane, u kombinaciji sa elementima kazina i opuštenih kafića, moderno uređene kladionice sve više postaju lokacija na kojima „ozbiljni“ igrači provode značajan deo dana.\n- Kladionice predstavljaju poseban oblik socijalizacije, odnosno druženje u nevolji i nadi - ističe Zorica Tomić.\nTV kvizovi u kojima se gledaoci javljaju kako bi pogodili zagonetnu ličnost ili predmet, su posebna priča.\n- Reč je o elektronskom džeparenju, na koje nažalost nisu imune ni televizijske stanice na nacionalnom frekfencijom - upozorava Saša Pribićević, predsednik Udruženja za borbu protiv prevare.\nMa koji TV kviz da je u pitanju, sistem je sledeći: vi pozovete i odmah ste ostavljeni da čekate. Uključenje u emisiju košta između 30 i 50 dinara. Svaki započeti minut isto toliko. Ako pojedinac papreno plati poziv i dobije vezu, gotovo je nemoguće da zaista i osvoji nagradu. Neke manje nagrade možda, ali glavnu premiju nikako.\nKada u toku emisije „ošišaju“ veliki broj naivnih ljudi, koji zavedeni suviše lakim zadatkom uporno okreću papreno skup broj telefona, na red dolazi „čovek od poverenja“. Na primer, iako je u jednoj emisiji bilo evidentno da je zagonetna reč ELIMINACIJA, gledalac se javio i predložio reč NACIJA. Voditeljka je prihvatila reč i „srećnom dobitniku“ dodelila 6.000 dinara, s obzirom na to da se za svako pogođeno slovo dobija po 1.000 dinara. Ipak, glavna nagrada od 2.000 evra za tačnu reč je ostala netaknuta.\nU Udruženju za borbu protiv prevare upozaravaju i na širok prostor za mahinacije u nagradnim igrama, koje organizuju i legalne firme. Nedavno je i Nacionalna organizacija potrošača Srbije pozvala građane na bojkot „frikom“ sladoleda zbog, kako kažu, obmanjujuće kampanje u kojoj pozivaju kupce da učestvuju u novoj nagradnoj igri, iako su u prodaji i dalje prošlogodišnji sladoledi, sa štapićima, na kojima su ugravirani znakovi stare, već završene nagradne igre...\nPomama za igrama na sreću predstavlja i beg iz depresije i osećaja bespomoćnosti, u koje zbog nemaštine upada sve veći broj ljudi. Patološka želja da se preko noći dođe do bogatstva, u Srbiji se pojavila još devedesetih godina prošlog veka, a aktuelna ekonomska kriza ponovo je regrutovala veliku kockarsku populaciju.\n“GREB GREB“ JAGMA U SAD\nU SAD zbog ekonomske krize vlada pomama za instant-srećkama od samo jedan dolar. Pojedinci nedeljno troše čak 100 dolara u nadi da će izvući glavnu premiju. Od početka recesije, broj ljudi u SAD koji kupuju srećke povećao se za više od 25 posto. Samo prošle godine, američki budžet je bio puniji za 19 milijardi dolara.\nNAJVEĆI loto dobitak izvučen je prošle godine u Sjedinjenim Američkim Državama, kada je srećni građanin Indijane dobio 314 miliona dolara. Kada je Evropa u pitanju, najveću premiju, takođe prošle godine, osvojio je jedan Sicilijanac, i to čitavih 100 miliona evra.\nKAKO NAMESTITI DOBITAK?\nIAKO u Državnoj lutriji Srbije tvrde da sedmica ne može da se namesti, mnogi veruju da je to, ipak, moguće. Tako se na internet-forumima mogu naći „objašnjenja“, po kojima se sve uplaćene kombinacije ubace u sistem, posle čega kompjuter proračuna najmanju moguću kombinaciju za sedmicu.\nPodaci pokazuju i da broj uplata raste po 10 posto svaki put kada se ne izvuče sedmica. Skeptici tvrde i da je nemoguće da u jednom „selu“, poput Srbije, niko ne poznaje nikoga ko je dobio sedmicu na lotu. S druge strane, mnogi dobitnici su izbegavali da se pohvale čak i rođacima i najbližim prijateljima, da ne bi postali „dobrotvorna ustanova“.\nMnogo pažnje u Velikoj Britaniji prošle godine izazvao je bračni par Verlin i Džudit Adamson, koji je navodno pronašao matematičku formulu za dobitak sedmice na lotu. Da bi to i dokazali, Adamsonovi su i uplatili četiri tiketa i na sva četiri dobili glavne nagrade (ukupno 955.000 dolara). Posle preuzimanja nagrada, bračni par je odbio da daje bilo kakve izjave za medije...\nČovek koji je radio tri posla osvojio 39 miliona dolara na lotou!\nAutor: Beta | Foto:Reuters | 27.06.2009. - 18:27\nU Hrvatskoj se nedavno igralo za 7.300.000,00 Eura.Možete si zamisliti koja je ludnica bila...igrao sam i ja,ali sam rekao,kad netko ovu lovu dobije ja odustajem.Uglavnom,nisam na gubitku.Uložio sam cca 150 ura u četiri tjedna i toliko sam i digao na četvorkama i peticama.Dobio je neki tip,25 godišnji pripadnik specijalne policije iz Bjelovara.pisalo se kasnije po netu da nije neki dobar čovjek,da puno pije i tuče ženu...neznam možda je istina,a možda su mu sugrađani malo zavidni.\nSve je moguce.. ali to je ipak njegov privatan zivot.. medjutim, svakako da toliki novac mu moze iz korena promeniti zivot, bilo na bolje ili u pakao. Cesto novac upropasti ljude. Ovde sam vec naveo neke price.\nMada, ljudima kada das novac ili vlast, tek onda vidis kakvi su.\nI jos nesto.. sto je veci novac u opticaju, to sve vise ljudi igra, sve u zelji da dobiju, misle da ce oni biti bas te srecne ruke.. no, daleko od toga da ce nekome ovi iz lotoa, dati tako neku sumu. Sve je to velika namestaljka i sarena laza, koja treba da privuce naivne da daju svoj mali novac, a ovi posle kada zbroje, da zive od toga. Drzava jednostavno dobar honorar uzima od toga.\nPitanje.. sta bi bilo, kada ljudi ne bi vise uplacivali taj loto? Drzava bi bila u velikim problemima, i izmisljali bi nove poreze. Ovako je "svima lakse".\nČule,bio ja u Njemačkoj,pred jedno četiri godine,kad se otkrila velika prijevara na SudDeutsche Lotteri,najvećoj njemačkoj lutriji. Ako se tamo vara,a vara se ( bilo u Njemačkoj na svim televizijama i u svim novinama) što misliš što se tek radi u ovim našim jadnim krajevima,gdje i onako svak svakog laže i vara!!!!\nMilioner iz Niša uplatio sistemski lisić\nUplatio loto 4.880 dinara, dobio 1,9 miliona evra\nAutor: Branko Janačković 26.08.2009.\nDobitnik loto premije iz Niša, koji je u 41. kolu ove popularne nagradne igre postao bogatiji za oko 1,9 miliona evra, uplatio je sistemski listić od 10 brojeva na uplatnom mestu „Srbijalotoa” u Rendgenovoj ulici u Nišu, potvrdio je za „Blic” Nenad Milić, izvršni direktor prodaje regiona jug Državne lutrije Srbije.\nDobitni listić čija je uplata koštala 4.880 dinara donela je vlasniku 175.989.420 dinara, to jest oko 1,9 miliona evra, ali će mu posle plaćanja poreza i dažbina na dobitak, ostati čisto oko 1,5 miliona evra. Kako saznajemo, dobitnik se još uvek nije javio da prijavi dobitak, što će moći da učini u roku od 60 dana.\n- Dobitnički listić je uplaćen u utorak, na dan izvlačenja, ali još uvek ne znamo u koliko časova. Uplatno mesto „Srbijalotoa” u Rendgenovoj ulici u Nišu postoji već skoro 40 godina i ima dugu tradiciju srećnih dobitaka. Tu su ranijih godina izvučene sedmice na lotou, bingo premije, „mercedes” i novčane nagrade za nagradnu igru „Lova za šoping snova”. U petak ćemo ga posebno označiti bilbordom, kaže Milić i napominje da se rezultati izvlačenja smatraju nezvaničnim do sledećeg utorka dok ne istekne zakonski rok za žalbe.\nMoram reci da me jako iznenadilo i zabrinjava kada vidim sve te igre na srecu po Srbiji.\nNaravno da ih ima i u Svijetu i da ljudi postaju ovisnici u tome , ali ne toliki broj mladih kao dole sto sam vidjela to je strasno.\nNajstrasnije sto dole postoji toliko puno u jednom malom mjestu kafica sa tim aparatima i koliko omladine\nigra na to i ne sto igra vec sam imala priliku gde djeca propadaju u skoli ,izostaju i lazu da bi igrali to .\nUzimaju od roditelja pare i varaju i kradu da bi samo mogli igrati i to je nesto sto dovodi do problema i u porodici\nsa takom djecom ili mladima koji su ne zaposleni ulaze u neke dugove ili im odlazi i plata na take stvari ,\njos gore ako su mladi u braku pa dodju djeca a oni se ponasaju gore od djece tu dolazi i do rasturanja porodice zbog te ovisnosti o igri .\nKada pogledamo ovisnost o drogi i igri sa tim aparatima ,sportskim kladionicama i svim tim igrama tu kao da ljudi postanu ovisnici\njer mi kao ljudi smo stvoreni da neki lako postaju ovisni .\nKada opet neko pokusa da utice na njih da to ne rade oni mogu postati i mrzovoljni,izbegavaju razgovore,lazu i da kradom to rade\na ustvari kao da od sebe to kriju sami i lazu sami sebe jer sebi prave zlo sa tim samo sto izgleda ni sami nece priznati to zadovoljstvo za par minuta im\nmoze donjeti toliko problema u zivotu kao prvo vec u takoj zemlji gde je kriza to vreme da provode na poslu vise bi zaradili nego sto jos sede na tim mjestima i trose i ono malo sto imaju zaradeno.\nJeste da se svi koji igraju nadaju nekim parama ali koliko od njih bude na dobitku da se ni ne pitamo mislim da ih je vise na gubitku nego na dobitku\nvise to postane i ovisnost o igri nego i neki dobitak.\nVec sam rekao.. Najgore je kockaru reci da je zavistan.\nA svede se na to da velika kolicina novca odjednom ti menja zivot, i 98% slucajeva tre zgromi. Manji dobici opet stvaraju laznu sliku da si nadobitku, i da tu ima neke srece.. nije to izmisljeno i napravljeno da se hrani sirotinja, vec da se drzava bogati na sirotinji.\nI sto kazes Daco.. rasturaju se citave porodice zbog kocke, laganja i muljanja.\nJuce bas dosao jedan klijent dosao na posao, i neki kolega mu dobacuje da mu sredi dobitak na lotou?! ;]\_/\nOn se smeska, i kaze da moze sredio bi sebi Sto je naravno tacno...\nRec po rec, kaze covek na brzinu par detalja o igrama na srecu. Kod drzavne lutrije postoji kakva takva jadna sigurnost za novac... ali kod privatnih, nikako! Dobio neki (ne)srecnik kada je igrao pre 8-9 godina fonto, privatna agencija koja je radila u dilu sa RTV Pinkom (godinama posle je procurela informacija da iza te agencije je stajao lobi FK Partizan Bjekovic - Zecevic), i tako on to dobije, ode da podigne pare, a mora da daje licnu kartu na uvid. Isto vece, na vratima ulaze 2 grmalja od 130kg, osisani, sa koznjacima, i pitaju ga za dobitak, i sve to... Ostao bez para, ali glava je na ramenima.\nJedan srecnik je kod drzavne lutrije dobio onomad vise od 3 miliona evra, i tako se usrecio. Poverljiva informacija izgleda se sacuvala, a on je morao castiti finansijskog direktora drzavne lutrije sa 200.000 evrica... Uglavnom, on taj novac nije video na gomili, vec je kupovao nekretnine. Mislim da je iz Cacka.\nKladionica i kocka retko kada donose srecu... ali prica iz prve ruke izleda ovako.\nPoznanik mog drugara dolazio u BG kladionicu negde u ulicu 27. marta, danas kraljice Natalije, i preko nekih sistema, kako to vec ide, dobije on jedan vikend 200.000 dinara, u to doba 2400 evra. Sledeci vikend, opet mu se posrecilo, slican iznos je dobio i isplaceno mu je. Treci vikend on dobija 2000E, a gazda kladionice kaze da mu sluzbenica rece da saceka. Ne dugo zatim ulaze 4-5 gorila u kladionicu, zeleci da vide kako izgleda "dobitni tiket"... gde mu jedan otima tiket, i cepa ga u 20 delova... a jos ga dobro gorile izgrlise... Na sta je srecan izasao, sto je zivu glavu sacuvao!\nОд сваког добитка на лоту, бингу и срећкама већем од 15000 динара државна лутрија узима 20% значи легално узимају, није никаква ни тајна ни превара. Знам човека који је добио 500000 динара и подигао их без проблема након 7 дана. Ја ипак не волим и не играм игре на срећу, не зато што не верујем да би ми они дали лову него зато што не верујем у "моју срећу."\nКладионица је нешто друго, нешто много горе од "коцкања са државом." Коцкање са криминалом.\nNesto o Kladjenju\nKladjenje se kao neka vrsta epidemije, prosirilo po celoj bivskoj Jugi. Cinjenica je sto je veca ekonomska kriza i nezaposlenost, tu je vise kladionica, igara na srecu i kockarnica. 1998 npr, isli smo u Osijek da nadjemo sto veci broj kladionica na jednom mestu. Vise to ne moramo jer sad i u Vukovaru imamo desetak razlicitih kompanija koje nude usluge kladjenja. Ako dodam da su nam dosli Cesi, Nemci, Englezi i ko zna koji jos da nam omoguce da se obogatimo preko noci, bice vam jasnije zasto je taj isti svet hteo da mi postanemo siromasni.\nE sad, ako mislite da se obogatite kladjenjem onda vam je svejedno dali se kladite u kladionici ili igrate loto, bingo i sl. Oslanjate se na srecu koje nemate. Necu vam reci nemojte ali cu vam reci da ovaj clanak nije za vas. Kladjenje bi trebalo da svatite kao zabavu i da se strogo drzite par pravila a da je vam je krajnji cilj da zaradite za kafu, kapucino ili caj. Hocu da kazem da je izvodljivo da ste u plusu ali da taj plus moze da se vrti od 10-30 posto zarade, naravno pod ulovom da ste ozbiljni.\nPravilo 1. Ne palite se na okacene listice u izlozima kladionica sa navodnim necijim pogocima. Jedan je dobio a milion izgubilo a pitanje je dali i taj jedan postoji. Jedna zaniljivost; zamislite loto npr 6 od 49, da bi pogodili 6 od 49 morali bi odigrati ni vise ni manje nego 13,983,816 kombinacija (skoro 14 miliona). Ne bacajte pare uzalud. Pravilo kojeg bi se morale pridrzavai drzavne loto kompanije je da broj kombinacija bilo kojeg lota ne sme da prelazi broj stanovnika iste drzave. Ja neznam koji se loto igra na nasim prostorima ali ako se igra ovaj onda je to nekih 3 puta vise kombinacija u odnosu na stanovnistvo. 4 500 000 x 3 = 13 500 000...\nPravilo 2. Igrajte singlove samo, znaci jedan ulog na jednu utakmicu. Nemogu da obidjem i ovaj podatak, evo primer, usao sam na SuperSport kladionicu i uzeo prvi par, San Lorenzo- Rosario kvote su; 1.7-3.4-4.4. 1/1.7=58.82, 1/3.4=29.41 i 1/4.4=22.73 sto nam daje ukupnu cifru od 58.82+29.41+22.73=110.96, zaokrizcemo to na 111. U 100 posto bi trebalo da bude 100 ali ako pitate kladionice to je uvek od 110 do 115, znaci da je sve ono preko 100 njihova zarada, tj koliko su umanjili kvote koje mi igramo. U nasem slucaju SuperSport je uzeo 11 posto na ovaj par. Ako igrate jedan par, najmanje vam je uzeto. Da nismo zakinuti za 11 posto nase bi kvote trebale biti 1.7x1.11=1.887, 3.4x1.11=3.774 i 4.4x1.11=4.884 Ako vam je oteto 11 posto znaci da ste u minusu cim ste uplatili listic i da vam kladionica nudi 89 posto ako hocete da pokrivate sva 3 tipa. Zamislite sada da igrate samo 5 utakmica a vecina od vas igra i po 20. 0.89x0.89x0.89x0.89x0.89=0.5584 sto nas dovodi do zakljucka da smo na 5 utakmica koje smo odigrali na jedan listic umesto 100 posto dobili 55.84 posto. To bi bilo POLA PIJE POLA SARCU DAJE, a sarac bi bio u nasem slucaju SuperSport. Pola smo popili a pola bacili, racunica boli glava.\nPravilo 3. Igrajte samo kvote od 1.4 do 1.55, ali ne i 1.55. Bavim se statistikom duzi niz godina pa sam i ovo stigao da obradim. Uzeo sam od 5 zadnjih godina sve rezultate od Premier Lige i Serie A sa svim podacima (golovi, korneri, ofsajdi, fauli, kartoni, sutevi na gol, pokraj gola i kvote). Da vas ne zamaram sa negativnim ciframa reci cu vam da je jedino plus od 13.85 posto ako igrate kvote koje sam napomenuo malo pre. Kao zanimljivost cu dodati da domaca ekipa da bi postigla jedan pogodak opali 8 puta u proseku u pravcu protivnickog gola i od toga ode u okvir gola 6 udaraca. I ovo, broj suteva u okvir gola se poklapa sa brojem kornera iste ekipe, govorim o prosecima da me ne svatite pogresno.\nPravilo 4. Uvek se drzite kvota jedne kladionice npr bet365 je dobar primer a trazite najbolju mogucu kvotu ponudjenu od kladionica gde ste u mogucnosti da igrate. Za 99 posto od vas, 13.85 posto zarade je smesno, ali svaki plus je bolji od minusa. Znam dosta prijatelja koji se samo oglase kad dobiju nesto na kladionici a svesni su da su u debelom minusu ako bi preracunali minuli rad.\nPostoji niz ostalih pravila i statistickih zakona pomocu kojih bi se moglo duboko zaci u svet sistema ali za obicnog coveka to je previse. Drzite se prvih 5 pravila, i imacete dzeparac od kladionice usput cete se zabavljati i druziti sa svima, kad kazem svima i mislim tako jer je danas malo onih koji nemaju nikakve veze sa kladionicama. Mozda zalosno ali istinito...\nŠOKANTNA ISPOVEST mladog kockara iz Beograda\nMoj život sada vredi 3.000 evra\nStrepnja - Plašim se, jer ako do 21. avgusta zelenašima ne vratim te pare, strašne stvari mogu da se dogode i meni i mojoj porodici. Zavisnost - Prokockao sam kuću, automobil, tri kompjutera, ogromne iznose novca. Koliko god para da izgubiš, uvek se vraćaš.\nJaviću vam se ako se izvučem... S. O. iz Beograda\nJa sam čovek koji sutra možda više neće biti živ. Ako do 21. avgusta zelenašima ne vratim 3.000 evra, strašne stvari mogu da se dogode i meni i mojoj porodici, ovako počinje svoju ispovest za Press dvadesetogodišnji S. O., ugostitelj iz okoline Beograda, koji ima problem sa kockom.\n- Jednog mog poznanika koji im je dugovao 1.000 evra prvo su pretukli pa bacili sa Ostružničkog mosta... Mogu samo da pretpostavim šta mene čeka. Kockanje se uvek završava nekim problemom, manjim ili većim. Pošto pročita moju priču, valjda će se barem jedan mladi čovek dozvati pameti - kaže S.O..\nDva dana u kazinu\nDok je išao prema redakciji Pressa da da svoju ispovest, kaže da je sreo čoveka koji ga je uvukao u kocku.\n- Bio je sav isprebijan, a četiri policajca su ga nosila ka kolima. Ipak, jedna od najgorih epizoda iz mog kockarskog života je kada sam za aparatom proveo skoro 24 sata. To mi se desilo u kazinu na Zelenom vencu. Tu sam bukvalno proveo dva dana bez izlaženja napolje. Za to vreme samo dva puta sam jeo - kaže ovaj kockar.\nPočeo je da se kocka još u srednjoj školi. Jedan odlazak u kladionicu u koju ga je pozvao drug bio je koban. Od pet popunjenih tiketa prošla su mu četiri. I primio se. Danas kaže da da tog prvog puta nije imao takvu sreću, ne bi više nikada kročio u kladionicu.\nPorodica ne zna sve\nNe zna ni sam koliko novca je prošlo kroz njegove ruke, ali siguran je da je mnogo više dao kladionici nego što je zaradio. Danas nema ništa, osim dugova i problema kako da ih vrati. Prokockao je dedinu kuću, očev automobil, tri kompjutera, ogromne iznose novca....\n- Sve što dobiješ klađenjem, vratiš im i još pet puta toliko. Mogu samo da kažem da sam previše toga prokockao. Koliko god para da izgubiš, uvek se vraćaš. Prošle godine sam iz „Grand kazina" izašao sa milion dinara i onda sam im sve to i vratio. Moja porodica ne zna koliko je velik moj problem jer sam sve ovo vreme nekako uspevao to da sakrijem i vraćao sam dugove. Imao sam dobre poslove, pošto sam barmen. Neko vreme radio sam na brodu, pa sam držao svoj kafić, bavio se organizacijom žurki i uvek je nekako bilo para. Kad sam sve to prokockao, počeo sam da pozajmljujem novac od rođaka, od zelenaša na kamatu. A kad to uradiš, nema šanse da izađeš iz kruga. Prošle godine sam prvi put pozajmio od zelenaša nekih 400 evra da bi se na kraju kod njih zadužio na 18.000 evra. Užasno je što to kažem, ali imao sam sreću pa mi je deda koji je umro ostavio kuću koju sam prodao, kao i očev auto i vratio dug - priča on, potpuno svestan problema u kojem se nalazi kao i onoga što ga čeka, o čemu priča sa strepnjom i strahom.\nUvukao i prijatelje\nPriznaje da je u kocku uvukao i svoju porodicu i prijatelje, iako niko od njih nije dovoljno svestan problema koji on ima, ali i da sumnja da mogu da mu pomognu. Poslednji put uzeo je 200 evra od brata i obećao da će vratiti pre nego što krene na more. Nije mu vratio. Oseća se užasno, iako nije kročio u kladionicu skoro četiri nedelje. Ne zato što ne želi...\n- Možda nemam para. Svaki put kad sam imao dugove razmišljao sam: samo da se izvučem i više se ne kockam. Ali sam uvek nastavljao. Iz tog „izvlačenja" samo ideš još dublje. Svaki put kada sam bio blizu izlaza, opet sam se vraćao kocki. Od kad sam počeo da se kockam nije bilo momenta u mom životu a da nisam nekome dugovao. Ako nema ko da te povuče, uvek se vraćaš. Moji ne shvataju koliko me je kocka uzela. Ne mogu da kažem ocu, samo bi ga dokrajčio. Od tolikih para koje su mi prošle kroz ruke, ja nemam ništa. Ne znam ni na kakve sam sve gluposti trošio pare. Sećam se kako sam potrošio novac koji su mi moji dali kada je trebalo da idem na pripreme sa klubom pošto sam aktivno igrao fudbal. To je bilo dva dana pred put. Sav novac sam potrošio u kladionici. Sutradan putujem, a nemam ni dinara. Prošle godine kad sam dobio neke pare klađenjem, kupio sam četvorici drugara patike. Da bih došao do para pomišljao sam čak i da počinim krivično delo -priznaje S. O.\nI žene se kockaju\nOn kaže da u Srbiji puno ljudi ima problem sa kockom. Među onima koje je viđao kako sede za aparatima ima i žena. Poznata je gospođa koja se kladi u kazinu na Zelenom vencu i sve brojeve zapisuje u svesku. Skoro je prisustvovao sceni kako čovek razbija rulet vredan 5.000 evra pošto je izgubio mnogo novca. Problemi u koje ti ljudi upadaju su strašni, zbog čega je i rešio da ispriča kroz šta prolazi. On u ovom trenutku nema nikakvo rešenje kako da vrati svoj dug zelenašima. A vreme prolazi. Ostalo je još nekoliko nedelja do datuma kada treba da im isplati 3.000 evra. Strepi šta bi mogli njemu da urade, ali još više njegovim roditeljima ili rođenom bratu.\n- Ako sredim sve, javiću vam se - kaže na kraju razgovora i upozorava sve koji krenu njegovim putem da je ukupan zbir brojeva na ruletu 666 (đavolski broj) i da to nije slučajno, kao i da može da im se desi isto što i sada njemu - da ne znaju da li će biti živi za mesec dana.\nStrašno, šta se sve dešava, i koliko ljudi ne mogu realno da sagledaju probleme...\nA počelo je sve sa samo jednom običnom kladionicom...\nUz Boziju pomoc mozda i uleti koji dinar\nУ Србији 350.000 зависника од коцкања\nКада види да губи не може да стане. Када види да добија, коцкар такође, не може да стане. Болест која је равна наркоманској зависности.\n„Често размишљам како би за моју породицу најбоље било да ме неки зеленаш сачека у мрачној улици и просвира ми метак кроз главу.“\nОво су Ивичине речи. Београђанина којег је коцка за само неколико година прогутала и увукла у дугове које ни он ни његова породица никада неће моћи да врате.\nНажалост, његов случај није изолован – овај младић је, према процени СОС центра за одвикавање и лечење од коцке, само један од око 350.000 људи у Србији који болује од болести зависности коцкања.\nИако су пре неколико дана у Београду осванули билборди ове клинике и бесплатан број телефона на који зависници могу да се обрате за помоћ, али и ако је неколико година уназад позната телефонска линија „Беоком сервиса“, који такође пружа помоћ патолошким коцкарима, забрињавајуће је да се веома мали број њих одлучује да потражи професионалну помоћ.\n- Дневно у просеку добијамо око пет позива у помоћ – каже Јелена Манојловић, психолог-психотерапеут и вођа тима СОС центра. – Међутим, морам признати да су то углавном позиви људи који су тог или претходног дана изгубили повећу суму новца у кладионици, коцкарници, на картама, или слот-апаратима. Али када им закажемо термин, дан или два касније, они једноставно не дођу, јер у суштини не желе да престану са овим пороком. Тек десет посто од броја људи који нам се јаве заиста жели да изађе из коцкарског пакла.\nСтатистика је још поразнија ако се погледају позиви које добија „Беоком сервис“. У овом центру кажу да само 20 одсто позива добијају од коцкара.\n- Остало су забринути породица и пријатељи који више не знају шта да раде – каже докторка Вера Трбић, која је водила обуку запослених на СОС линији за патолошке коцкаре у „Беоком сервису“.\nЈедноставно, већина зависника и не жели да прекине. Коцкарска зависност је еквивалент кокаинској, а принцип лечења, мишљења је Требић, далеко је тежи од лечења зависности од наркоманије јер не постоје медикаменти који би коцкаре држали даље од стола.\n- Заправо, ту се ради о поремећају импулса – каже ова докторка.\nПостоји неколико критеријума на основу којих се одређује да ли је неко болестан. Основни су време проведено у коцкарници и немогућност контролисања.\n- Када види да губи не може да стане. Када види да добија, такође, не може да стане. То је такозвано „стално јурење губитка“ – упозорава Требић.\nОдвикавање од коцке може потрајати више година. Први корак је позив, а после разговора стручњаци СОС линије предлажу саветовање, или одлазак у неки од центара за лечење зависности. Пацијентима се саветују групне терапије у оквиру породице.\nПоремећај контроле понашања\nПатолошко коцкање је у међународној класификацији наведено као једна од шест категорија поглавља „Поремећаји контроле понашања“. Овај поремећај се огледа у томе да особа има растући осећај напетости и узбуђења пре самог чина, а за време самог чина осећај задовољства или олакшања. Након тога, слично као и код зависности од наркоманије, често се јављају жаљење, кајање и осећај кривице.\nDobro jutro svima ,\nRegistrovala sam se na ovaj forum jer sam tražila neku temu vezano za zavisnost o kladjenja,tačnije sportska kladionica.\nMoj muž je u pitanju.Ima 35 godina ( reklo bi se da je zreo čovek,zrela odrasla osoba ),medjutim,ponaša se kao zavisnik od narkotika,a pri tom ne pije,ne puši,ne drogira se,već se kladi,ali to nije kladjenje svakodnevno za sitne pare,50-10 dinara,već se tu vrte razne cifre !!\nPogledam malo pre u novčaniku 0 dinara,a moj otac mu preključe da 1200 dinara da plati neki telefonski račun.I to je potrošio.\nKonstatovala sam sama da treba da ide da porazgovara sa stručnim licem koji se bavi odvikavanjem od kladjenja,ili kockanja.\nNeee,on to voli,voli da odigra jače.Haos.\nInače i radi u sportskoj kladionici gde se vrte ogromne pare.Priča mi šta se tamo dešava koji likovi dolaze....\nPre 3 večeri je došao klinac od 18-19 godina i stavio 73 000 dinara da će pasti jedan+ golova u prvom polu vremenu.To se na sreću desilo za 9 minuta.Zarada je bila oko 23 000 dinara.A šta da se nije desilo,da nije pao gol ?\nOn to priča sa oduševljenjem.\nVeć sam negde počela da propadam pored njega.Prvo pare u kuću ne daje ( mi smo oko 5 meseci u braku,živimo sa mojim roditeljima) pa onda ja nadoknadjujem svojim crnačkim radom.Počelo je sve to jako da mi smeta,jer moj muž je zdrav i prav i može konju rep da iščupa,a neće da radi bilo koji posao,kao da je završio 5 fakulteta sa svim doktoratima.\nOsećam se baš loše nekako.Niti znam šta da radim,a vidim da ovo ne ide nikako na dobro.\npokušavala sam sa pričom da smanji,da se ne zaludjuje,da tu nema pravila,da ne zavisi od nečije inteligencije...to je faktor sreće.... sve on to teoretski zna...U suštini nikada nije rekao da neću više da se kladim,ako je bilo,to je bilo na 7 danaprekrši pravilo,igra peti dan.\nNajbitnije mu je da sipa benzin i ima za kladionicu.\nDok sam ja razmišljala kako treba da se kupi nešto za kuću ( na primer poludisperzija za krečenje),on je govorio kako treba da uplati na karticu 3,4 5 000 dinara da igra on line da se ne bi cimao oko kladionice.\nInteresovanja su mu vezana samo za kladionicu i samo za sport.ko je prešao u koji klub,za koje pare,gde ko igra,da li su prijateljske i gde se igraju,prvenstva,reprezentativci itd u nedogled.Prati sve lige,prvu drugu,treću,četvrtu ligu skoro svih zemalja.\nZna napamet da izračuna kvote.\nJa mu pričam kako u kuhinji-ne bi bilo loše da se promene pločice i da treba da premerimo visinu pločica sa širinom da znamo kvadraturu koju da uzmemo,on me gleda onako čudno ( meni sad nije bilo jasno,zar ne zna da izračuna površinu pločica a zna da množi napamet 1,35x1,55x1,85,1,37x2,05 )\nJa njega stvarno volim,on ima dobru narav ,ali ja ne želim da propadnem pored njega.Ne želim da radim za nas dvoje.ne želim da hranim muškarca koji je fizički mnogo jači od mene,a da mu objasnim sve to što pišem sad ovde,on to sve zna,ali nastavlja po starom.\nNije mi rekao ne kad sam rekla da treba da ide na stručan razgovor,prećutao je,znači da ga ne interesuje.\nŠta ja ljudi moji da radim sa njim ?\nDo plate mi ne daje...radi u Balkan bet-u gde prva 3 meseca su mu oduzimali 50% od plate,jer to je neki depozit.To je istina,nije me slagao.Slagao je za opet neki prokockan novac......\nDa li ima šanse da ga spasim od kladionice ili lepo da ga izbacim iz kuće pa neka se kladi do mile volje i neka propada sam ??\nPozdrav i hvala na svakom odgovoru.\nNisam imala vremena da pročitam celu temu,ali pročitaću je sutra već.\nJa mislim da ljudi zbog nemastine igraju te srecke,Bingo itd...........izdvoje i zadnjih 100 dinara iz dzepa,da bi uplatili\na sutra gledaju kako ce skupiti za jedan kruv....... :(\nDa,ovo je tačno.Ja čak mislim da se u Bosni najviše klade.U stvari sve ove naše siromašne zemlje.\nJa nisam protiv kladjenja-ako postoji neka granica i sa brojem tiketa i sa ulogom i ako je čovek spreman da kompenzuje-ako danas izgubim na kladionici odredjenu sumu novca-neću kupiti to i to ,odreći se nečega.\nOno što mi je zanimljivo da kladioničari podcenjuju novac.\nŠta je 1000 dinara,šta je 10 000 dinara.To nije ništa.Najčešće ni nemaju taj novac.\nMoj muž ide sutra na posao bez dinara ! a treba nešto da doručkuje i popije kafu !\nPredpostavljam da će iz kladionice da uzme novac i da će pogoditi na tenisu ili ne znam čemu da će doći do novca.\nPrvo rizikuje zasvoj posao do koga mu je stalo,jer oni tamo imaju kamere,a kamere gledaju ovi iz centrale.\nDrugo,rizikuje da neće pogoditi ništa.Ajde,pašće neki bakšiš pa će moći da vrati.\nAli-kada čovek svojim radom i znojem zaradi odredjenu sumu novca,neće lako ući u kladionicu i neće ostaviti sve pare.\nProblem je kod njega što on nikada nije radio fizičke poslove i ne zna za taj teško zaradjen novac.Svi oni sanjaju o lakim parama.\nIzgleda je to problem.\nЈа мислим да сте ви на погрешном месту. Свако наравно може да пише шта жели , али ово није сајт где се скупљају стручни људи из области лечења било каквих облика зависности. Има тих клиника за одвикавање па ту пронађите срећу, односно спас за мужа. Знам да има неки центар ''Херц''. Има сигурно на интернету о томе, о тим центрима. Све најбоље.\nГешиш земо, грешиш!\nСвојевремено је КФ и био клиника за "одвикавање", а некима и за навикавање на интернет. Но, то су нека давна времена са мало шале.\nмој ти је савет да га оставиш. Коцкари се у тим болестима зависности најтеже лече, веруј ми. Лакше је и пијанца одвикнути и наркомана, али коцкара јако тешко, скоро никако. У праву си када кажеш да се највише у сиромашним земљама највише кладе.\nА твој, односно његов проблем је то што ради у кладионици. И саме те кладионице нису направљене да би се народ обогатио, већ да се народу на фин начин узму паре. Шатро веће су шансе да добијеш него лото, али ти мечеви су све сама намештаљка. И намештање утакмица је почело са појавом клађења пре пар деценија.\nВаш проблем није само клађење, већ и његова лењост, а и лагање. Шта ти значи да имаш трута? Шта значи да имаш некога коме не можеш да верујеш? Такав ти не треба ни као познаник, а камоли муж.\nБоље нађи неког другог ко те неће лагати, неће се коцкати, већ ће ти бити и муж и друг и ослонац. Данас су такви ретки. А што кажу боље и добар развод, него лош брак.\nМоје две пријатељице су се развеле после пар година брака, јер су им мужеви били коцкари (а биле су велике суме у питању и преко 50.000 евра дуга). Мислим да нису погрешиле. Мени је било чудно што су уопште ушле у везу са њима, а камоли нека прича о браку. То је генерално проблем код жена, односно оба пола, јер прихватају нешто лоше за рад тога "да не буду сами". По мени није срамота бити сам. Јер са лошим ћеш трпети још више, имаћеш још више срамоте, а и туге. Јер живот нема репризу. Знам да јесте тешко... али тек када он удари главом о зид почеће да размишља.\nИ немој да паднеш на те његове форе, да ће као одустати од клађења. Може се он примирити пар дана па и пар недеља, али "коцка чучи у њему, као и сваком од нас". Уопштено посматрајући, коцкање је особина лењих људи.\nИма једна јапанска пословица: "Срећа помаже понекад, рад увек!"


Ajna Jusić: Više se poštovala muška strana rata – Zaboravljena djeca rata\n„Prvi i osnovni problem djece rata u administraciji je neimanje imena oca, koje je često u Bosni i Hercegovini primarno ime svakog pojedinca. Nepostojanje kategorije djece rata unutar sistema, zakona i države dovelo je do toga da oni ne ostvaruju jednaka prava kao ostala djeca. Nikad nismo imali pravo na konkretne stipendije, za razliku od djece palih boraca i djece šehida. Tu se vidi koliko se nije priznalo ono što su naše majke preživjele, koliko se sve to smatralo nebitnim. Nekako se više poštovala ta muška strana rata.“\nPiše: Fedor Marjanović, fotogorafije: „Zaboravljena djeca rata“\nOvo su neki od problema koje opisuje naša sagovornica Ajna Jusić, sa kojima se susreću djeca rođena kao posljedica ratnog silovanja, među koju spada i ona sama. Rođena je u septembru 1993. godine u sigurnoj kući “Medica” u Zenici, kada je njena majka imala 22 godine. Pravu istinu o svom porijeklu nije znala sve do svoje petnaeste godine. Od tog dana, Ajna se posvetila tome da pomogne onima koji su proživjeli iste traume kao i njih dvije, ali i da svijet učini pravedenijim. Predsjednica je udruženja građana „Zaboravljena djeca rata“, koje okuplja osobe sa istom životnom pričom kao što je njena i bori se da problem djece rata bude prepoznat u društvu i zakonu kao kategorija civilnih žrtava rata. Po njenoj životnoj priči snimljen je film Grbavica, a sama je učestvovala u snimanju dokumentarnog filma Nevidljivo dijete, kao i u predstavi U ime oca.\nPrethodne godine imala je priliku da se obrati Ujedinjenim nacijama u ime djece rođene kao posljedica rata u BiH. Uprskos pandemiji 2020. godina je uspješna za Ajnu. Proglašena je za jednu od sedam svjetskih liderica koje treba slaviti. Takođe, izložba „Breaking Free“, čiji su autori članovi udruženja, dobila je nagradu „Jelena Šantić: Hrabri iskoraci“. Sa Ajnom smo razgovarali o ovogodišnjim priznanjma, izložbi, radu udruženja i odnosu države prema kategoriji stanovništva kojoj ona pripada i koju predstavlja.\nProglašeni ste za jednu od sedam liderica koje treba slaviti u 2020. godini. Koliko vam ovakvo priznanje znači?\nOva nagrada je definitivno važna. Nije mala stvar biti izabrana za jednu od liderica koje treba cijeniti 2020. godine. Mislim da je to lijepa kruna za prethodne dvije godine mog aktivnog rada. Takođe, mislim da ovakvo priznanje, pogotovo u doba korone, godi našoj državi.\nPredsjednica ste UG „Zaboravljena djeca rata“. Vaš humanitarni rad je najvećim dijelom određen i ličnom životnom pričom. Možete li prije svega objasniti šta se tačno podrazumijeva pod terminom „djeca rata“ i koje sve kategorije postoje?\nPostoje tri kategorije. Prva kategorija su djeca koja su rođena kao posljedica ratnih silovanja, bez obzira na etničku pripadnost i majke i biološkog oca, odnosno zločinca. Druga kategorija su djeca čiji su očevi pripadnici stranih mirovnih misija, odnosno tzv. peace keepers babies. Treća kategorija s kojom radimo su djeca čiji su očevi pripadnici stranih humanitarnih organizacija koje su djelovale tokom rata i poslije rata. Isto tako unutar našeg udruženja obrađujemo kategorije djece koja su rođena kao posljedica prisilnih brakova, jer su bili česti tokom rata u Bosni i Hercegovini, ali još uvijek ne postoji zakonska osnova koja reguliše to pitanje. Krivični zakon u našoj zemlji uopšte nije priznao prisilni brak kao dio ratnih zločina, kao na primjer Sijera Leone. Takođe radimo sa djecom koja su rođena kao posljedica silovanja, a data su na usvajanje, što je prikazano u našem filmu Nevidljivo dijete. Još jedna kategorija sa kojom radimo su djeca nastala kao posljedica seksualne eksploatacije.\nKakva je uloga države u problemima sa kojima se ove kategorije susreću?\nUloga države ne postoji, jer država ništa nije uradila po tom pitanju. Prva i osnovna greška je ta što je problem gurnula pod tepih. Nikad se nije bavila ni registracijom te djece, niti je postavila pitanje: „A gdje su sva ova djeca?“ Ako govorimo o cjelokupnom broju, da smo imali hiljade i hiljade silovanih žena, valjda je potrebna jedna logička nit da se shvati da su se rađala djeca kao posljedica tih zločina, bez obzira na etičku pripadnost.\nJedna od glavnih aktivnosti udruženja je bila izložba „Breaking Free“ za koju ste ove godine dobili nagradu „Jelena Šantić: Hrabri iskoraci“. Možete li mi reći nešto o toj izložbi?\nIzložba je prva istorijska izložba za Bosnu i Hercegovinu u kojoj smo uspjeli pokazati tri stvari. Prvo je dvadesetpetogodišnji odnos društva prema djeci rođenoj od rata i preživjelim ženama. Takođe, što je možda najljepše, neki od naših članova su prvi put izašli vidljivi sa svojom pričom. Znači da smo pokazali da Ajna Jusić nije sama u svemu tome. Postoje brojne i različite priče ove kategorije. I pokazali smo jačinu i ljepotu naših majki, što je bio dio izložbe. Ova izložba je bila jedinstvena prilika da prikažemo kako su tretirali ovu djecu, kako i koliko je snage trebalo svim majkama da skupe i da je imaju da bi izvele dijete na pravi put i da bi se jednostavno borile uprkos svojoj traumi. One su se borile sa svom diskriminacijom, stigmom i nedaćama koju sam život donosi.\nSvojim djelom i životom obuhvatili ste i dramske medije. Priča vas i vaše majke inspirisale su film Grbavica. Učestvovali ste u filmu Nevidljivo dijete, a takođe ste bili akterka predstave U ime oca. Koliko pozorište i film, generalno umjetnost, imaju mjesta u širenju svijesti o problemima o kojima govorite?\nŠto se tiče ovog dijela našeg rada, umjetnost je definitivno jedan prelijep alat koji mi koristimo, alat koji je toliko emotivan i koji nam omogućuje direktnu komunikaciju sa društvom. Ono nam je važno. Šta će mi zakon, ako me društvo diskriminira? Zato idemo tom linijom, društvo pa zakoni. Kroz umjetnost se zaista može puno toga reći. Nismo u mogućnosti da kucamo od vrata do vrata i da ljudima objašnjavamo ovu priču. Ali kad koristimo umjetnički izražaj, to onda zaista samo dođe do ljudi, što smo mi uspjeli, pogotovo predstavom U ime oca. Pozorište ima svoju dušu, energiju, intimu koja je potrebna za jednu ovako tešku priču. Tako da, moje obuhvatanje dramskih medija je definitivno moja pozitivna priča i sretna sam što sam se odlučila na taj korak. Mislim da uvijek ovako teške teme mogu dobiti svoje mjesto u pozorištu.\nPreuzeto sa Etrafika\nObjavljeno: April 25, 2020\nPoziv za učešće na programu Živi spomenici\nSpeak Rise Up & Covid 19\nAjna Jusić i Feđa Štukan: panel uživo u Zenici koji je organizovan od strane organizacije Naša djeca Zenica.\n“Svjedočenja Ajne Jusić” Anna Belcastro


Književno veče Davida Albaharija – Butua.com – kultura i kulturni turizam Budve\nHomeFokusKnjiževno veče Davida Albaharija\n19/12/2011 Fokus, Najave, izvještaji, reportaže... 0\nU srijedu, 23. novembra 2011. u hotelu “Avala” održano je književno veče Davida Albaharija, jednog od najboljih pisaca srpske savremene književnosti. Ovom prilikom mu je uručena nedavno dodijeljena nagrada za književno stvaralaštvo “Stefan M. Ljubiša” festivala “Grad teatar” za 2011. godinu. Književno veče je dio programa posvećenih proslavi Dana opštine Budva.


Probiotici od prvih dana bebama rođenim carskim rezom, kažu studije. Zašto je važno davati bebama probiotike?\nProbiotici od prvog dana bebama rođenim carskim rezom?\nRezultati nekih novijih studija o sastavu crevne mikrobiote kod odojčadi u zavisnosti od načina porođaja sugerišu da se novorođenčad koja su rođena carskim rezom, već od prvog dana života daju probiotski preparati. Sličan pristup može se, svakako, primeniti i kod beba koje se hrane adaptiranim formulama.\nLjudi su tokom cele svoje evolucije živeli i razvijali se u okruženju gusto naseljenom mikroorganizmima. Relativno skoro postalo je jasno da to nije samo puka koegzistencija, već simbioza – zajednički život od koga obe strane ( i čovek, i mikroorganizmi) imaju višestruke koristi.\nZašto je važno davati bebama probiotike?\nU našem organizmu (u sistemu za varenje) živi više od 500 vrsta različitih mikroorganizama, a crevna mikrobiota je važan faktor za očuvanje zdravlja i nastanak bolesti, i utiče na funkcionisanje raznih organa i organskih sistema u našem telu, među kojima su i mozak, jetra, kosti i kardiovaskularni sistem.\nOna predstavlja vrlo složen ekosistem koji je oblikovala evolucija, u sklopu koga pozitivni uticaji bakterija na naš organizam dovode do toga da se u crevima uspostavlja „fina“ ravnoteža koja modulira naš imunski odgovor i deluje blagotvorno na naš organizam.\nKada se uspostavlja normalna crevna mikrobiota?\nPoznato je da se normalna crevna mikrobiota uspostavlja do 3. godine života, a na njeno formiranje, pored tih prvih godina života, značajan uticaj ima i trudnoća.\nKoja su dva glavna mehanizma?\nDva glavna prirodna mehanizma koja doprinose stvaranju normalne crevne flore kod bebe su prirodni porođaj i dojenje.\nProlaskom novorođenčeta kroz majčin porođajni kanal, ono se „naoružava“ korisnim bakterijama koje omogućavaju stvaranje optimalne crevne mikrobiote u njegovom digestivnom sistemu, za koju se zna da, između ostalog, povećava otpornost na crevne, ali i respiratorne infekcije, i smanjuje rizik od alergija u kasnijem životu.\nZa stvaranje zdrave „unutrašnje“ sredine u crevima deteta je, kao što smo ranije spomenuli dojenje. Ono je idealan način ishrane za bebu. I zbog toga što, pored svojih brojnih prednosti, u odnosu na druge načine ishrane (dohranu i ishranu adaptiranom mlenom formulom), omogućava i brzo formiranje optimalne mikroflore u njenim crevima koja značajno doprinosi sazrevanju njenog imunskog sistema i eliminaciji patogenih organizama.\nŠta kažu stručne studije?\nRezultati nekih novijih studija o sastavu crevne mikrobiote kod odojčadi u zavisnosti od načina porođaja sugerišu da se novorođenčadi koja su rođena carskim rezomveć od prvog dana života daju probiotskipreparati. Ona ovakvim načinom porađanja (koji je, nažalost, u poslednje vreme sve češći) uskraćena za to da im mikroflora majčinih porođajnih puteva „postavi“ zdrav temelj crevne mikroflore. Sličan pristup može se, svakako, primeniti i kod odojčadi koja nisu na prirodnoj ishrani. Gde se svakodnevnim davanjem probiotika obezbeđuje brže formiranje normalne crevne mikroflore kod deteta iako ono ne sisa.


Palmer: SAD prate šta se dešava u Mostaru – Vijesti-X.com\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država Metju Palmer (Matthew Palmer) danas je iz Mostaru poručio kako su izbori u gradu na Neretvi sjajno postignuće i pozitivan korak za demokratski razvoj.\n– Dogovor o održavanju izbora u Mostaru je zaista sjajno postignuće i ne samo pozitivan korak za demokratski razvoj i napredak, nego je važno da ti izbori u decembru budu održani u skladu sa najvišim demokratskim standardima, i da budu korektni i fe”, poručio je Palmer.\nPalmer se u Mostaru sastao sa liderima stranaka koje će učestvovati u nadolazećim izborima.\nNakon susreta sa liderima u Gradskoj vijećnici, kazao je kako je tu da pokaže signal kako Međunarodna zajednica i SAD prate šta se dešava u Mostaru.\n– Danas sam ovdje da to bude signal i da međunarodna zajednica zaista prati ono što se dešava u Mostaru. SAD, EU, OSCE, svi rade na podršci civilnom društvu da bi se osiguralo da biračka mjesta budu pokrivena posmatračima. Bit ćemo ovdje i nakon izbora da pomognemo onima na vlasti da uspostave upravu, da rade u korist građana i da pružaju usluge građanima Mostara. Ja sam uvjeren da će izbori u decembru biti korektni, transparetni i odražavati ono što građani žele, poručio je Palmer.\n-Važno je da ljudi izađu i glasaju, zato ću se danas poslijepodne sastati s grupom mladih ljudi da bih apelovao na njih, da bih ih podstakao da učestvuju u političkim procesima, da izađu, glasaju, iskažu svoje mišljenje i da kažu d aje važno učestvovati u tome-.\nOn je obraćanje medijima zaključio izjavom da će SAD svoje prisustvo u Mostaru nastaviti i nakon izbora, da će sa partnerima pomoći vlastima da uspostave upravu i da počnu pružati usluge građanima.\nPodsjetimo, Palmer se nalazi u službenoj posjeti BiH. Zamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD tokom jučerašnjeg dana susreo se sa članovima Predsjedništva BiH, predsjedavajućim Vijeća ministara i entitetskim premijerima. Bosna i Hercegovina je dobila podršku i apel Sjedinjenih Država za posvećeniji rad na reformskom putu i povratak ekonomskim reformama.