Republika / Muslin: Zvezda i Partizan? Ne pamtim ovakvu situaciju u srpskom fudbalu...\nMuslin: Zvezda i Partizan? Ne pamtim ovakvu situaciju u srpskom fudbalu...\nnedelja, 10. 3. 2019.| 13:29\nCrveno-beli su sa Vladanom Milojevićem nanizali 52 utakmice bez poraza, a doskorašnji rekorder Savoljub Muslin smatra da su rekordi tu da bi se rušili. Proslavljeni trener je nedavno završio misiju u Saudijskoj Arabiji, a svakako je kompetentan da prokomentariše trenutnu situaciju u srpskom fudbalu.\n- Podsetili su me na rekord, već sam ga zaboravio. Rekordi i postoje da bi se obarali. Drago mi je, ovi momci su to zaslužili, plasmanom i igrama u Ligi šampiona dokazali da su dobra generacija. Milo mi je zbog njih. Nadam se da će rekord da bude još veći i da će da bude teško dostižan u budućnosti. Mada, tako se mislilo i za onaj rekord koji je postavila generacija koju sam ja trenirao – rekao je Muslin u emisiji "60 minuta s Vladom i Acom", koja se emituje na radiju MaxBet.\nU prvenstvu se za titulu više ne bore večiti rivali, sada su najveći pritivnici Crvena zvezda i Radnički iz Niša.\n(FOTO) Degenek zažalio što je otišao iz Zvezde: Reči bivšeg saigrača će ga zaboleti!\n- Malo sam iznenađen, ali dobra stvar za srpski fudbal da se neko umešao između Zvezde i Partizana. Partizan nema kvalitetan tim u ovoj sezoni, ne pamtim da je razlika u kvalitetu timova večitih rivala ovoliko veliki, logično je da se Radnički ubacio između njih- rekao je Muslin.\nMuslin je nedavno rakinuo saradnju sa Al Fejhom.\n- Završena je priča u Saudijskoj Arabiji, bio sam tamo četiri meseca, problem je što igrači nisu dobili nijednu platu, raskinuli smo saradnju, odmaram se, videću da li će da bude ponuda- rekao je Slavoljub Muslin.\n(VIDEO) Mangupska posla: Milojević pretrpeo i neprijatno iznenađenje za rođendan!\nFudbalsku planetu je očarao Dušan Tadić. Ono što je pokazao na stadionu "Santjago Bernabeu" je bila prava fudbalska poezija.\n- Posle one igre u Madridu Dušan Tadić je fudbaler nedelje. Od početka sezone je glavni igrač Ajaksa. Mene to ne iznenađuje, bio je naš najproduktivniji igrač naše reprezentacije u kvalifikacijama za SP, od 20 golova učestvovao je u 12, dao je četiri i asistirao kod osam. Pre nego što je počeo da igra kod mene u reprezentaciji, igrao je bočno, na desnoj strani, a ja sam smatrao da treba da igra u sredini. On je pokazao da ima sposobnost da bude vođa, dirigent - rekao je Muslin.\nSrbija Sport Beograd Fudbal Slavoljub Muslin


U oktobru izdato manje građevinskih dozvola - BGnekretnine blog\nU oktobru izdato manje građevinskih dozvola\nizgradnja stanova, novogradnja\nNovosti 031 Dec 2010\nU oktobru ove godine u Srbiji je izdato 628 gradjevinskih dozvola, što je za 9,8 odsto manje u odnosu na isti mesec 2009, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nIndeks predviđene vrednosti radova u oktobru 2010. manji je za 50 odsto u odnosu na oktobar godinu pre.\nPrema broju dozvola izdatih u oktobru, prijavljena je izgradnja 895 stanova, što je za 47,6 odsto manje nego lane u oktobru. Prosečna površina stanova, koji su prijavljeni za izgradnju, iznosila je 62,7 metara kvadratnih.\nOd ukupnog broja stanova u novim stambenim zgradama, 15 odsto biće građeno u zgradama sa jednim stanom, a njihova prosečna površina iznosiće 121,2 metra kvadratna.\nU zgradama sa tri i više stanova biće građeno 80,9 odsto stanova sa prosečnom površinom od 50,1 metar kvadratni.\nPrema vrsti građevina, u oktobru je izdato 77,7 odsto građevinskih dozvola za zgrade i 22,3 odsto za ostale građevine. Kada je reč o zgradama, 70,7 odsto izdatih dozvola odnosi se na stambene i 29,3 odsto na nestambene zgrade.\nKod ostalih građevina, najveći deo izdatih dozvola, 62,1 odsto, odnosi se na cevovode, komunikacione i električne vodove.\nPredviđena vrednost radova novogradnje u oktobru iznosi 68,6 odsto od ukupno predviđene vrednosti radova.\nNajveća građevinska aktivnost, posmatrano po upravnim okruzima, zabeležena je u Beogradu - 39,4 procenta od predviđene vrednosti novogradnje.\nSlede Sremski upravni okrug (10,6 odsto), Jablanički upravni okrug (7,1 odsto) i Južnobački upravni okrug (sedam odsto). Učešća ostalih upravnih okruga su do 4,3 odsto.


Atina i istrorija duga 3400 godina - Lips and Heels\nAtina kao grad, dosta podseća na Beograd. Ulice su uske, većina zgrada je nsikogradnja, sa svega 4,5 sprata. Ulice su noću slabo osvetljene, tako da to nekada možete biti i malo neprijatno.\nPre nego što krenete savetujem Vam da napravite spisak mesta koja želite posetiti i preko interneta nađete metro linije koje Vas vode do tamo. Metro u Atini se deli na 3 linije ( zelenu, crvenu, plavu), i vrlo brzo stižete sa jedne na drugu lokaciju. Cena jedne vožnje košta o.80 evra ali Vam je moja preporuka da kupite nedelju kartu koja košta 10 evra ali Vam obezbeđuje neograničenu vožjnu i metroom tako i autobusom. Znajte da metro ne radi od ponoći pa do 5 ujutru.\nBili smo smešteni u hotelu Apollo i imate moju preporuku za ovaj hotel. Svaka soba je opremljena sa zasebnim kupatilom, televizorom i wi-fi. Naša soba je imala direktan pogled na Akropolj, što je samo upotpunilo naš boravak u ovom hotelu.\nPrva stvar koja se nalzila na mojoj listi bio je čuveni Akropolj - svetilište posvećeno boginji Atini. Svetilištu se pristupa sa zapada, jedinog mogućeg pristupa, preko Bolove kapije. U samom svetilištu, sreću se majstorska djela klasične grčke arhitekture, sagrađena uglavnom u 5. vijeku p. n. e., u doba Perikla. Partenon, kao pečat stare grčke civilizacije, je najupečatljiviji od svih.\nPartenon je izgrađen između 447. i 438. godine prije nove ere, kao dio velikog Periklovog građevinskog poduhvata, ovaj takozvani Periklov Partenon. Iako Partenon u belom mermeru oštećen tokom vekova i uništen ili nestao veći deo skulptura koje su ga ukrašavale, njegova osnovna struktura je ostala netaknuta. Između Partenona i Propilaja, duž južnog zida i iskopani u stjenovitom tlu, nalaze se temelji dvije građevine iz 5. vijeka p. n. e., Brauronijon, oltar u čast Artemidi Brauronije i Kalkoteka, građevina u kojoj su se nalazili zavjetni darovi u bronzi. Istočno od Partenona, nalazi se mali kružni hram iz 27. p. n. e., posvećen Avgustu i Rimu. U blizini Partenona nalazi se vidikovac sa koga se pruža prele pogled na planinu Likabet.\nSledeće mesto koje sam želo da posetim bili su Sunion i Posejdonov hram. Sunion predstavlja najjužniju tačku Atike, i od Atine je udaljene nekih 65km (oko 90 minuta vožnje). Za ovo mesto se veruje da ima najlepši zalazak sunca u celoj Grčkoj. Nažalost, Sunion smo posetili tokom podneva, tako da nismo mogli da vidimo spektakularan zalazak Sunca.\nPored zalazska Sunca, Sunion je poznat i po Posejdonovom hramu. Hram je izgrađen za vreme Peloponskih ratova, oko 440 godine p.n.e. Pogled na hram i ceo kompleks je zaista bajkovit. Hram se nalazi na 60m visokoj litici i što je imepresivno sa čak 3 strane je okružen more.\nKako sam veliki obožavalac sporta uopšteno, znao sam da se na mojoj listi moraju naći stadioni, dva najveća tima u Atini, Olimpijakosa i Panatenaikosa. Olimpijakosov staion se nalazi u Pireju i najbrži način da dođete do njega jesto metroom. Od glavnog trga vožnja trajge svega 10-ak minuta. Nažalost stadion zbog renoviranja nije bio dozvoljen za posete, ali zvanična prodavnica stadiona je radila, što sam iskorsitio da kupim neku sitnicu. Cene su savim koretkne, možete naći majce i za 15-ak evra.\nKako smo se nalazi u Pireju, nismo hteli da odemo iz Atine a da se ne upoznamo malo bolje sa ovim gradom. Pirej grad je u Grčkoj i upravno središte okruga Pirej, u okviru Periferije Atike. Naselje je sastavni deo tzv. „Velike Atine“, sa njom fizički spojeno, a udaljeno svega 9 kilometara od njenog središta. Pirej je poznat kao glavna luka Grčke i grada Atine. Po broju putnika (19 miliona godišnje, najviše turista) to je najupošljenija putnička luka u celoj Evropi. Grad je i značajno upravno i kulturno-obrazovno središte.\nUkoliko volite muzeje onda je Novi Akropoljski muzej idealno mesto za Vas. Na prvom nivou, a kroz stakleni pod vide se temelji i iskopine, smeštene su manje skulpture, antička keramika, vaze.Na drugom novou dominiraju karijatide, originali koji su specijalnom tehnikom spušteni sa Akropolja. Svakako najinteresantniji nivo je treći novi koji u potpunosti sadrži rekonstrukciju reljefa Partenona.\nO Atini bi mogao da vam pišem još nekoliko sati, ali ostatak Atine ostavljam vama da otkrijete. Nadam se da Vam se tekst dopao, a za sva pitanja u vezi Atine stojim Vam na raspolaganju.


Protest zdravstvenih radnika u sredu 5. novembra | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Protest zdravstvenih radnika u sredu 5. novembra\nReprezentativni sindikati u zdravstvu najavili su da će oko 100.000 njihovih članova od 5. novembra štrajkovati svake srede. Zdravstveni radnici traže da Vlada ispuni njihove zahteve, među kojima je najvažniji da se oni izuzmu iz smanjenja plata u javnom sektoru.\nSindikati zdravstvenih radnika najavili su da će se u danu protesta zbrinjavati samo hitni slučajevi.\nTim povodom danas je u Opštoj bolnici Pirot održana konferencija za medije kojoj su prisustvovali predstavnici svih sindikata u zdravstvu i zdravstvenoj zaštiti iz Pirota.\n– Vladi Republike Srbije upućen je dopis sa tri ključna zahteva. Izuzimanje iz smanjenja plata u javnom sektoru, zaključivanje posebnih kolektivnih ugovora za oblast zdravstva i socijalne zaštite i treći, jedinstveno sagledavanje svih zaposlenih u javnom sektoru, povodom novog Zakona o platnim razredima. Nažalost uprkos mnogim sastancima i pregovorima do dogovora sa Vladom Republike Srbije u vezi naših zahteva, nije došlo, izjavio je danas novinarima dr Dragan Tošić, iz sindikata “Nezavisnost”, napominjući da su svi sindikati ujedinjeni kao nikada do sada.\n– Jednodnevni štrajk sprovešće se u skladu sa Zakonom, poštujući Uredbu o minimumu procesa rada koji mora biti obavljen tokom štrajka. Zbrinjavanje urgentnih bolesnika vršiće se uobičajno, dok ambulantni deo u Opštoj bolnici neće raditi tog dana – izjavio je danas dr Branimir Havidža Lilić.\nNemačka kancelarka Angela Merkel, danas od Vučića dobija pirotski ćilim\nNovi spot Martina Nedeljkovića za pesmu “Boli” ugledao svetlost dana\nNa Staroj planini trenutno susnežica i mraz. Veliki požar pred konačnim gašenjem


Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "NOUMENA": 2015\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 05:14 Нема коментара:\nNOVOGODIŠNJA RETROSPEKTIVNA IZLOŽBA "U POTRAZI ZA LEPIM"\nU ponedeljak, 21. decembra 2015. godine, sa početkom u 19h, u Centru za kulturu Mladenovac otvorena je novogodišnja retrospektivna izložba “U potrazi za lepim”. Novogodišnja retrospektivna izložba "U potrazi za lepim" predstavlja izložbu radova nastalih na istoimenim umetničko-edukativnim radionicama, koje Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "NOUMENA", od 2014. godine, organizuje za mlade sa teritorije Gradske opštine Mladenovac. Kroz četiri do sada održane radionice prošlo je ukupno sto devedeset učesnika. Na izložbi su predstavljena najuspelija ostvarenja sa prethodne tri radionice, kao i veliki broj radova nastalih na poslednjoj novogodišnjoj radionici, na kojoj je učestvovalo preko sto učesnika. Retrospektivna izložba "U potrazi za lepim" nastala je iz želje da se dostignuća učesnika radionica predstave široj javnosti i da se na taj način ukaže na kvalitet i obim stvaralaštva mladih sa teritorije Gradske opštine Mladenovac.\nRealizaciju izložbe kao i realizaciju novogodišnje umetničko-edukativne radionice "U potrazi za lepim" finansijski je podržalo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, dok je Centar za kulturu Mladenovac, za potrebe realizacije programa, ustupio na korišćenje svoje prostorije.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 13:54 Нема коментара:\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 14:44 Нема коментара:\nNOVOGODIŠNJA UMETNIČKO-EDUKATIVNA RADIONICA "U POTRAZI ZA LEPIM"\nU periodu od 7. do 18. decembra 2015. godine, u Centru za kulturu Mladenovac, Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“ realizovala je novogodišnju umetničko-edukativnu radionicu „U potrazi za lepim“. Radionica je bila besplatna i bila je namenjena mladima, uzrasta od 11 do 19 godina. Radionicu je pohađalo preko sto učesnika iz gotovo svih osnovnih i srednjih škola sa teritorije Gradske opštine Mladenovac. Radovi nastali na ovoj, kao i radovi nastali na prethodnim radionicama, biće predstavljeni publici na novogodišnjoj retrospektivnoj izložbi “U potrazi za lepim”. Izložba će biti održana u Maloj galeriji Centra za kulturu Mladenovac, u periodu od 21. do 28. decembra 2015. godine. Svečano otvaranje izložbe je 21. decembra, sa početkom u 19h.\nCelokupan novogodišnji program „U potrazi za lepim“ realizovan je pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 14:41 Нема коментара:\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 05:39 Нема коментара:\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 05:10 Нема коментара:\nOTVARANJE IZLOŽBE "U POTRAZI ZA LEPIM"\nU sredu, 21. oktobra 2015. godine, sa početkom u 19h, u Centru za kulturu Mladenovac otvorena je retrospektivna izložba “U potrazi za lepim”, koja je nastala kao rezultat istoimene umetničko-edukativne radionice koju Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti “NOUMENA, od 2014. godine, organizuje za mlade sa teritorije Gradske opštine Mladenovac i Gradske opštine Sopot. Imajući u vidu činjenicu da se najveći broj polaznika radionice prvi put susreo sa glinom kao materijalom kao i zahtevnim tehnikama modelovanja keramičkog proizvoda, rezultati koje su oni postigli zadivljuju. Iz želje da njihova dostignuća predstavimo široj javnosti, nastala je i ova retrospektivna izložba.\nRealizaciju izložbe finansijski je podržala Gradska opština Mladenovac.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 13:30 Нема коментара:\nIZLOŽBA "U POTRAZI ZA LEPIM"\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 15:28 Нема коментара:\nU okviru 20. REVIJE STVARALAŠTVA DECE I MLADIH BEOGRADA, u organizaciji Prijatelja dece opštine Novi Beograd, Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“ je, 06. oktobra 2015. godine, u foajeu Velike dvorane Centra „Sava“, od 12 do 17:30 h, prezentovala radove nastale na umetničko-edukativnoj radionici „U potrazi za lepim“. Izložba je imala za cilj ukazivanje na obim i kvalitet stvaralaštva dece i mladih sa teritorije Gradske opštine Mladenovac i Gradske opštine Sopot.\nIzložbu radova u okviru 20. REVIJE STVARALAŠTVA DECE I MLADIH BEOGRADA u velikoj meri omogućila je Gradska opština Mladenovac obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 08:05 Нема коментара:\nNa 50. dečjem oktobarskom salonu, pod nazivom "Umeće stvaranja", koji je otvoren 1. oktobra 2015. godine u 18h, u Muzeju primenjenih umetnosti, biće izložena i dva rada nastala na umetničko-edukativnim programima koje je Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "NOUMENA" organizovala tokom 2015. godine, za učenike osnovnih i srednjih škola sa teritorije GO Mladenovac i GO Sopot. Radovi koje je stručni žiri 50. dečjeg oktobarskog salona odabrao da budu izloženi na ovogodišnjoj izložbi su rad "Riba", autora Ognjena Zarkova (VI) iz Mladenovca, nastao u okviru radionice keramike, koju vodi dipl. keramičarka Nataša Vasilić, i rad "Batmen", ilustracija Petra Čokića (VII) iz Mladenovca, nastao na radionici ilustracije koju je, u okviru Kulturno-obrazovnog programa „ART OMNIBUS“, vodila dipl. slikarka Mirjana Miljković.\nViše informacija na:http://www.mpu.rs/srpskedukacija/index.php\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 08:01 Нема коментара:\nFILOZOFSKA INTERAKTIVNA RADIONICA ZA DECU I MLADE\nU petak, 25. 09. 2015. godine, počela je sa radom Filozofska interaktivna radonica. Program radionice je namenjen svim učenicima starijim od 10 godina, koji žele da budu u korak sa savremenim obrazovanjem i njegovim benefitima. Metodologija programa je usmerena ka unapređenju komunikacije i kritičkog mišljenja kod dece i mladih, stvaranju samopouzdanja, sticanju znanja i opšte kulture, diskutovanju o savremenim društvenim pojmovima i problemima, kao i razvoju senzibiliteta za moralne i kulturne vrednosti. Program radionice se realizuje jednom nedeljno u trajanju od sat i po vremena. Cena na mesečnom nivou iznosi 2.500,00. U cenu je uračunat sav neophodan edukativni materijal.\nRadionicu vodi dipl. filozof Marija Jovanović\nViše informacija možete dobiti na tel. 063/658347\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 07:44 Нема коментара:\nPOMOĆ PRI UČENJU je program namenjen učenicima osnovnih škola. Cilj programa je da predupredi neuspeh u školi, da pomogne učenicima da ostvare željene rezultate, kao i da ih pripremi za predstojeći maturski ispit. Predmeti za koje je program „Pomoć pri učenju“ predviđen jesu: Srpski jezik i književnost, Engleski jezik, Matematika, Hemija, Fizika, Biologija i Istorija. Program podrazumeva rad u malim grupama - od dva do tri učenika bliskog uzrasta, a vode ga profesori i nastavnici srednjih i osnovnih škola. Trajanje programa je različito, kao i dinamika i termini održavanja koji se dogovaraju individualno s polaznikom i predavačem. Cena pojedinačnog termina od 90 minuta je 1000 din. Cena na mesečnom nivou, koja u sebe uključuje osam termina (dva termina nedeljno), u trajanju od 90 minuta, iznosi 6800 din (850 din po času), a za one koji bi da program pohađaju tri puta nedeljno, cena je 8400 din (700 din po času). Polaznik sam određuje „paket“ predmeta za koje mu je pomoć pri učenju potrebna.\nNastava se održava u našim prostorijama, u ul. Jaše Prodanovića br.5, u Mladenovcu.\nViše informacija možete dobiti putem telefona 063/658347\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 07:47 Нема коментара:\nPRIPREME ZA UMETNIČKE SREDNJE ŠKOLE\nNOVO!!! Program je namenjen svima onima koji nameravaju da upišu srednje umetničke škole. Časovi se održavaju jednom nedeljno, u trajanju od 3 sata. Cena na mesečnom nivou iznosi 7.000,00. Od neophodnog materijala za rad obezbeđeni su papir za crtanje i slikanje, kao i glina i alat za vajanje.\nČasovi se održavaju u našim prostorijama, u ul. Jaše Prodanovića br. 5, u Mladenovcu.\nViše informacija možete dobiti na telefon 062/299559\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 07:46 Нема коментара:\nEDUKATIVNE INTERAKTIVNE RADIONICE\nProgram edukativnih interaktivnih radionica je namenjen svim učenicima starijim od 10 godina, koji žele da budu u korak sa savremenim obrazovanjem i njegovim benefitima. Metodologija programa je usmerena ka unapređenju komunikacije kod dece, stvaranju samopouzdanja, sticanju znanja i diskutovanju o savremenim društvenim pojmovima i problemima, kao i sticanju opšte kulture. Program radionice se realizuje jednom nedeljno u trajanju od sat i po vremena. Cena na mesečnom nivou iznosi 2.500,00. U cenu je uračunat sav neophodan edukativni materijal.\nRadionice se održavaju u našim prostorijama, u ul. Jaše Prodanovća br.5, u Mladenovcu.\nKREATIVNE RADIONICE ZA DECU I MLADE\nProgram kreativnih radionica je namenjen deci i mladima različitog uzrasta i podrazumeva upoznavanje polaznika sa različitim likovnim tehnikama. Radovi nastali na programu ostaju u vlasništvu njihovih autora, dok će najuspeliji radovi biti prezentovani na izložbama koje Asocijacije za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“ organizuje. Časovi se realizuju jednom nedeljno u trajanju od sat i po vremena. Cena na mesečnom nivou iznosi 2.500,00. U cenu je uračunat sav neophodan materijal i alat za rad.\nRadionice se održavaju u našim prostorijama, u ul. Jaše Prodanovića br. 5, u Mladenovcu\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 07:45 Нема коментара:\nUMETNIČKO-EDUKATIVNA RADIONICA "U POTRAZI ZA LEPIM"\nU petak, 14. avgusta 2015. godine, završena je umetničko-edukativna radionica "U potrazi za lepim". Brojne radove koji su na njoj nastali naši sugrađani će moći da vide u drugoj polovini oktobra, u Centru za kulturu Mladenovac. Radovi će, takođe, biti predstavljeni i beogradskoj publici, u okviru manifestacije „20. Revija stvaralaštva dece i mladih Beograda, koja se svake godine održava u Centru Sava. Gradska uprava Grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu i Gradska opština Mladenovac doprineli su u značajnoj meri realizaciji programa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 06:06 Нема коментара:\nU ponedeljak, 03. avgusta 2015. godine, u Tehničkoj školi Mladenovac, počela je sa radom umetničko-edukativna radionica keramike "U potrazi za lepim". Radionica će trajati od 03. do 14. avgusta, a realizovaće se svakog radnog dana, u terminu od 10 do 13h. Program radionice je besplatan i namenjen je učenicima sedmog i osmog razreda osnovnih škola, kao i svim srednjoškolcima sa teritorije GO Mladenovac i GO Sopot. Program umetničko-edukativne radionice keramike "U potrazi za lepim" vodi dipl. keramičarka Nataša Vasilić.\nGradska uprava Grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu i Gradska opština Mladenovac doprineli su u značajnoj meri realizaciji programa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 13:09 Нема коментара:\nU ponedeljak, 03. avgusta, u Tehničkoj školi Mladenovac, sa početkom u 10h, Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“ će početi sa realizacijom umetničko-edukativnog programa „U potrazi za lepim“. Program je besplatan i namenjen je učenicima sedmog i osmog razreda osnovnih škola, kao i svim srednjoškolcima sa teritorije GO Mladenovac i GO Sopot. Program će trajati od 03. do 14. avgusta, a realizovaće se svakog radnog dana, u terminu od 10 do 13h. Učesnici programa biće u prilici da se upoznaju sa celokupnim procesom stvaranja umetničkog dela u glini - od njegovog modelovanja pa sve do završnog pečenja. Takođe, učesnici će biti u prilici i da se upoznaju sa osnovnim pojmovima i kriterijumima za prosuđivanje umetničkog dela, značenjem pojma estetike, sa predmetom kojim se estetika kao filozofska disciplina bavi, sa problemom definisanja lepog u umetnosti, kao i sa razlikama i sličnostima između umetnosti i zanata. Radovi učesnika umetničko-edukativne radionice „U potrazi za lepim“ biće predstavljeni javnosti u okviru manifestacije „20. Revija stvaralaštva dece i mladih Beograda, koja se svake godine održava u Centru Sava. Mladenovačkoj publici će radovi, koji su nastali na svim do tada realizovanim umetničko-edukativnim programima „U potrazi za lepim“, biti predstavljeni u okviru istoimene izložbe, u Centru za kulturu Mladenovac, u drugoj polovini oktobra 2015. godine. Program „U potrazi za lepim“, sa njegove dve propratne izložbe, ima za cilj razotkrivanje i ukazivanje na stvaralaštvo mladih koji žive na teritoriji Gradske opštine Mladenovac, na njegov obim i kvalitet.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 12:51 Нема коментара:\nLETNJA ŠKOLA STVARALAŠTVA\nProgram Letnje škole stvaralaštva je trajao od 01. 07. do 31. 08. 2015. godine. Više o programu možete saznati na našoj facebook stranici: www.facebook.com/udruzenje.noumena.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 06:20 Нема коментара:\nЛокација: Jaše Prodanovića, Mladenovac 11400, Serbia\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 17:30 Нема коментара:\nEdukativni program "VREMEPLOV"\nEdukativni program "Vremeplov" počeo je sa realizacijom 17.04.2015. godine. Program je sačinjen od sedamnaest interaktivnih filozofskih radionica usredsređenih na tematizovanje i kritičko razmatranje pojmova istine, slobode, pravde i lepote. Svaki pojam obrađuje se kroz tri dijaloga, tj. kroz tri eminentna pitanja koja su sa njim u vezi. Razmatrajući navedene pojmove polaznici se služe filozofskom metodom koja, između ostalog, podrazumeva: postavljanje pitanja, analizu, sintezu, misaoni eksperiment i metodološku sumnju. Takođe, kroz ovaj program, oni se upoznaju sa osnovnim oblicima logičkog zaključivanja (dedukcija, indukcija, analogija), ali i sa logičkim greškama i predrasudama vezanim za pojmove istine, slobode, pravde i lepote, koje su prisutne u svakodnevnom životu, te sa mogućim posledicama koje iz razotkrivenih predrasuda i logičkih grešaka proizilaze. Plan i program radionice je prilagođen uzrastu učesnika, a akcenat programa je pre svega na kritičkom promišljanju a ne na istorijskom pregledu postojećih stavova u vezi sa tematizovanim pitaniima. Program radionice je organizovan za učenike završnih razreda osnovnih škola i srednjoškolce GO Mladenovac i GO Sopot. Program se realizuje za vreme trajanja školske 2014/2015. godine, u Tehničkoj školi Mladenovac, a sufinansiran je od strane Gradske uprave grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu. Program će trajati do 15.06.2015. godine.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 04:36 Нема коментара:\nIzložba radova nastalih za vreme trajanja kulturno-obrazovnog programa "ART OMNIBUS"\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 14:31 Нема коментара:\nDana 18. i 19. aprila 2015. godine, u Tehničkoj školi Mladenovac, Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti “NOUMENA” je realizovala kulturno-obrazovni program "ART OMNIBUS", koji je bio namenjen mladima sa teritorije Gradske opštine Mladenovac i Gradske opštine Sopot. Prvog dana programa učesnici su se oprobali u radionicama crtanja, ilustracije i vajarstva, dok su drugog dana na programu bile radionice stripa, grafike i keramike. Umetničke radionice je oba dana pratila interaktivna filozofska radionica iz oblasti estetike. Radionice crtanja i grafike vodila je mr umetnosti Jovana Filipović, radionice ilustracije i stripa vodila je dipl. slikar Mirjana Miljković, radionice vajarstva i keramike vodila je dipl. vajar Mirjana Velkovska, dok je filzofsku radionicu vodila Marija Jovanović, dipl. filozof. U programu je učestvovalo preko pedeset učenika iz gotovo svih škola sa pomenutih opština. Izložbu radova nastalih na programu "ART OMNIBUS" možete pogledati u holu Tehničke škole Mladenovac, svakog radnog dana u periodu od 21. do 29. aprila.\nGradska uprava Grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu, Kancelarija za mlade Gradske opštine Mladenovac, mlekara “Granice“ i knjižara “Prima” su u velikoj meri doprineli realizaciji programa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nViše fotografija sa događaja možete pogledati na www.facebook.com/udruzenje.noumena\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 14:13 Нема коментара:\nAsocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“, 18. i 19. aprila 2015. godine, od 11 do 14:30h, u Tehničkoj školi Mladenovac, organizuje kulturno-obrazovni program „ART OMNIBUS“. Program je besplatan i namenjen je mladima uzrasta od 15 do 19 godina, sa teritorija Gradske opštine Mladenovac i Gradske opštine Sopot. Program obuhvata više umetničko-edukativnih radionica (keramika, vajarstvo, crtanje, grafika, ilustracija i strip) i interaktivnu filozofsku radionicu iz oblasti estetike. Takođe, 21. aprila, u holu Tehničke škole Mladenovac, biće priređena izložba radova nastalih za vreme trajanja programa. Izložba će trajati do 29. aprila i biće otvorena za posetioce.\nOrganizacijom i realizacijom ovog programa Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „NOUMENA“ se pridružila pokretu World Creativity and Innovation Week April 15 -21 Global, a naša zemlja se našla na listi od 26 zemalja sveta koje su uzele učešće u ovogodišnjoj inicijativi. Više o pomenutom pokretu možete pogledati na sajtu www.wciw.org.\nGradska uprava Grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu, Kancelarija za mlade Gradske opštine Mladenovac, Mlekara „Granice“ i knjižara „Prima“ doprineli su u značajnoj meri realizaciju programa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 12:17 Нема коментара:\nInteraktivna filozofska radionica "VREMEPLOV"\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 00:06 Нема коментара:\nIzložba radova nastalih na umetničko-edukativnoj radionici "U potrazi za lepim"\nU petak, 16.01.2015. godine, u Tehničkoj školi Mladenovac priređena je izložba radova nastalih na umetničko-edukativnoj radionici "U potrazi za lepim". Na otvaranju izložbe učesnicima radionice su dodeljene diplome za uspešno savladane zadatke.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 13:31 Нема коментара:\nUmetničko - edukativna radionica „U potrazi za lepim“\nU ponedeljak, 05. januara 2015. godine, počela je sa radom umetničko-edukativna radionica keramike “U potrazi za lepim”. Radionica se odvija svakog radnog dana u periodu od 05. do 15. januara 2015. godine (osim 07. 01.), u Tehničkoj školi Mladenovac, i namenjena je mladima od 15 do 19 godina sa teritorija GO Mladenovac i GO Sopot. Program radionice vodi dipl. keramičarka Nataša Vasilić.\nGradska uprava Grada Beograda - Sekretarijat za sport i omladinu, TSD Keraplast Mladenovac, Kubis keramika i Ligrap DOO doprineli su u značajnoj meri realizaciji programa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za finansiranje.\nОбјавио Asocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti "Noumena" у 12:06 Нема коментара:\nNOVOGODIŠNJA RETROSPEKTIVNA IZLOŽBA "U POTRAZI ZA ...\nNOVOGODIŠNJA UMETNIČKO-EDUKATIVNA RADIONICA "U POT...\nIzložba radova nastalih za vreme trajanja kulturno...\nIzložba radova nastalih na umetničko-edukativnoj r...


HK post - e-cigSerbia Forum\ne-cigSerbia Forum > Prodaja i podrška proizvoda > Vendors > Sourcemore\n08-01-2016, 14:41 #1\nNivo reputacije: 1116\nI OVDE smo dogovorili slanje preko HK pošte, međutim, doplaćuje se za porudžbine niže od nekih 15$. Trebalo bi da bude do 20$ se plaća, preko 20$ ne, međutim taj iznos je niži i kao što sam već rekao, preko ~15$ se ne doplaćuje.\nJoš uvek nije dobro rešena doplata za porudžbine ispod ~15$, ne može da se bira pošta već mora da se upiše u napomeni i cena je uvek 2$, ali radim i na tome - trebalo bi da bude isti sistem kao i na FT.


Rudar izlazi iz finansijske krize, mladi igrači hrle u Pljevlja\nNaslovnica NAJNOVIJE Sport Rudar izlazi iz finansijske krize, mladi igrači hrle u Pljevlja\nRudar će sigurno početi zimske pripreme kao što je planirano. Prvo okupljanje zakazano je na gradskom stadionu 14. januara u 14 časova, piše pvportal.me.\nNa prozivci neće biti Miljana Vlaisavljevića, koji će karijeru nastaviti i Liriji iz Prizrena. Ne zna se da li će još neko otići, ali za sada niko nije uzeo papire. Jedino pojačanje zasada je mladi golman Lazar Baltić, koji će u Rudar doći kao pozajmljeni igrač Budućnosti.\nTrener Vuko Bogavac najavljuje promjene u sastavu.\n„Značajan broj mladih igrača javlja nam se sa željom da dođe u Pljevlja, jer smo postali prepoznatljiv klub koji je dao mladima šansu da se dokažu. Nekoliko njih to i iskoristila, kao što su Striković, Pejović, Ernec… Razgovarao sam sa ljudima iz kluba i iznio svoje želje, ali vidjećemo o tome pred sam početak priprema. Ne bih otkrivao detalje, ali postoje ozbiljne šanse da Rudar polako počne da vraća finansijsku stabilnost, što bi nam mnogo značilo”, rekao je Bogavac.\nSa tri pobjede u posljednja tri kola jesenjeg dijela šampionata, Rudar se izjednačio sa Jezerom na diobi 7. mjesta, koje donosi direktan opstanak. To je i cilj kluba.\n„Svjesni smo da su naši glavni konkurenti već počeli da kupuju igrače, da traže pojačanja, ali mi nećemo žuriti. U zavisnosti od eventualnih odlazaka tražićemo pojačanja. Uglavnom, navijači ne moraju da brinu jer sam ubijeđen da će Rudar nakon nekoliko sezona ponovo biti konkurentan tim za najveće domete”, optimistički je zaključio Bogavac.


Maglajlije najbolje u rukometnom tromeču u Tešnju. | ZOS d.o.o.\nMaglajlije najbolje u rukometnom tromeču u Tešnju.\nRukometni Tromeč turnir odigran juče u Tešnju inicirala je Medjunarodna Humanitarna organizacija USAID,sa ciljem bržeg zbližavanja entiteta na sportskom planu.\nKada je riječ o sportu tu je odavno sve u najboljem redu posebno kada je u pitanju Tešanj i njegovo bliže okruženje Doboj,TeslićŽepče,Maglaj jer sportski kontakti su ostvareni odmah po završetku ratnih dejstava.\nVjerovatno je to i bio razlog da USAID baš na primjeru pomenutih općina pokaže ostalima kako trebaju brže ići u zajedništvo.Eh kada bi se sa sportskog terena atmosfera prenijela i na politike bilo bi mnogo bolje.\nNa turniru u Tešnju nastupile su rukometne ekipe Bosne TS (Tešanj), RK Maglaj i RK Teslić.U prvoj utakmici Maglaj je savladao Teslić 19:18 u izjednačenoj utakmici. U drugom susretu Odmorna ekipa Bosne TS je iskoristila priliku i slavila protiv Teslića 19:18.U trećoj utakmici Maglaj je iskoristio odmor i savladao domaćina 19:15 i osvojio prvo mjesto.Za najboljeg igrača proglašen je Omahić iz Bosne TS, Najbolji golman je Bojan Josić (Teslić) a najbolji strijelac je Amar Murtezanović (Maglaj). Prije turnira rukometaši sve tri ekipe su posjetili mnoge istorijsko kulturne i vjerske znamenitosti Tešanj. Obišli su Tvrdjavu, Stari grad, Glavnu džamiju sa pratećim objektima i Pravoslavnu crkvu, te Eminagića Konak i još neke dijelove Starog grada. Rezultat je bio u drugom planu ali se igrao odličan rukomet, kao uostalom i nedavno prilikom gostovanja naše Rukometne Juniorske reprezentacije, kada se od aktivnog igranja oprostio Avdija Adžamija. On je preuzeo trenerski posao u BOSNI TS za koju je igrao 30 godina.


EPS objavio listu 20 najvećih dužnika za struju: Ukupan dug prelazi 19 milijardi dinara - Biznis Telegraf.rs\nEPS objavio listu 20 najvećih dužnika za struju: Ukupan dug prelazi 19 milijardi dinara\nPrednjače "Železara Smederevo" d.o.o Smederevo, JP "PEU Resavica" i "Energetika" Kragujevac\nElektroprivreda Srbije objavila je spisak koji čini 20 najvećih dužnika po računima za struju u zemlji, a čiji ukupan dug prelazi 19 milijardi dinara.\nKako se navodi u izveštaju na sajtu EPS-a, najveći dužnici su na dan 10. juna ove godine bili "Železara Smederevo" d.o.o Smederevo, sa više od 4, 6 milijardi dinara (4.659.796.056), JP "PEU Resavica" sa 2,6 milijardi (2.615.022.642) i "Energetika" Kragujevac, sa 1,7 milijardi dinara (1.746.552.052).\nZatim, slede JKP "Infostan tehnologije" Beograd sa 896,9 miliona, "Serbia Zijin Bor Coper" sa 870,9 miliona, SFS a.d. Paraćin sa 863,4 miliona i JKP "Toplana" Bor, sa 785,8 miliona dinara duga.\nNa listi su i Gradska uprava Kragujevca (771 milion dinara), "Politika" a.d. Beograd (681,5 miliona dinara), akcionarsko društvo "Radijator" iz Beograda u stečaju (671,2 miliona), kao i "Jumko" iz Vranja, sa dugom od 622,1 milion dinara.\nTu su i GSP Beograd (599,6 miliona dinara), HIP Azotara iz Pančeva u stečaju (596,4 miliona dinara), "Sirmijum stil" iz Sremske Mitrovice, takođe u stečaju, sa 577,3 miliona dinara dugovanja, zatim preduzeće Holding kablovi iz Jagodine (512,4 miliona dinara), JK "Vodovod" iz Bora (415,6 miliona dinara).\nNa EPS-ovoj listi je i preduzeće "Infrastruktura Železnice Srbije" sa 410,7 miliona dinara dugovanja, JPKP "Lazarevac" sa 344 miliona, JKP "Vodovod" iz Smederevske Palanke koji duguje 326,6 miliona, a na 20. mestu je bivši "IMR" iz Beograda, sa dugom od 297,5 miliona dinara.\n27. jul 2020 | 21:24\nA zašto EPS ne kupuje ugalj od Resavice nego uvozi ugalj (blato) iz Rumunije. Zna se, tako da i u EPS-u treba napraviti velike provere.\n27. jul 2020 | 20:06\nA mene jure da mi isključe za 17.000. Dok drugi duguju milijarde... Lepo lepo samo udri po sirotinji.\n27. jul 2020 | 19:17\nIsključite im struju. Kako isključujete građanima. Sklapaju se neki tajni ugovori o investicijama koje će i naši praunučići da otplaćuju, dok se funkcioneri bahate, a struju nisu hteli da plate. Avioni, kamioni, aerodromi i leteći automobili. Dosta više.


ŽENA KOJA JE PREŽIVELA TITANIK I JOŠ DVA BRODOLOMA: Evo zašto je zovu i "nepotopiva dama"! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.05.2021. • 16:47 Srbija Danas/istorijskizabavnik\nOna je bila žena sa mnogo nadimaka, ali se čini da joj je "nepotopiva dama" najviše pristajao. Vajolet Džosep bila je jedna od onih osoba za koje se teško moglo reći da su imale baš mnogo ili baš malo sreće.\nRođena je u Argentini 1887. godine, u porodici irskih doseljenika, ali joj je detinjstvo bilo obeleženo bolešću. Dugo je bolovala od veoma teške vrste tuberkuloze. Doktori su joj davali manje od godinu dana života, ali je žilava Vajolet uspela da se spase, da se izbori sa bolešću i ozdravi.\nŽivot Džosepovih u Argentini izgubio je smisao nakon smrti Vajoletinog oca, te se njena majka, sa šestoro dece, vraća u Evropu. Presellili su se u Englesku, gde se Vajoletina majka zaposlila kao stjuardesa na putničkim brodovima.\nMeđutim, ubrzo se razbolela, te je dvadesetogodišnja Vajolet bila prinuđena da posao potraži kao majčina zamena. Posao stjuardese na prekookeanskim brodovima otvarao je perspektive ljudima željnih putovanja i avanture, te je Vajolet aplicirala u nekoliko kompanija.\nPočetkom XX veka, zgodna mlada žena nije imala velike šanse da se zaposli na prekookeanskom brodu. Vajolet je dobila nekoliko odbijenica, koje su najčešće pravdane time da su kompanije tražile iskusnije, sredovečne žene. Smatrali su da mlada, atraktivna devojka na brodu može postati izvor neugodnih situacija i među putnicima i među posadom.\nRazumevajući poruku koju su joj kompanije uputile, Vajolet je na razgovor za posao u “Vajt Star Lajn” kompaniji otišla obučena u neatraktivnu odeću, nenašminkana, sa zastarelom frizurom i generalno prosečnom pojavom. Upalilo je. Vajolet je 1908. godine postala stjuardesa za kompaniju “Vajt Star Lajn”, koja je tih godina bila vlasnik 3 najpoznatija broda na svetu.\nViolet Jessop nació en Bahía Blanca, Provincia de Buenos Aires en 1887. Sus padres eran emigrantes irlandeses que se instalaron en Argentina buscando la prosperidad que no conseguían en su país. Se dedicaron a criar ovejas. Pero al morir el padre volvieron a las islas británicas. pic.twitter.com/Xeg6fyaoIN\n— Rafael Navarrete (@historiacolor) April 4, 2021\nPrvi brod iz ove linije na kome je Vajolet bila stjuardesa bio je Olimpik. Bio je to najveći putnički brod do tada napravljen. Međutim, godine 1911. Olimpik je bio u centru jedne od najkontroverznijih priča te godine. Naime, došlo je do bizarnog incidenta kada se britanski ratni brod Hok zaleteo u Olimpik, nanevši mu ozbiljna oštećenja.\nDvadesetpetogodisnja Vajolet uspela je da iz incidenta izađe nepovređena. Brod Olimpik nije zapravo ni potonuo, nego se nekim čudom uspeo domoći prve sigurne luke, ali je štampa dugo nagađala kako je do takvog sudara moglo doći.\nMaleroznoj Vajolet to je bio znak da je vreme da promeni brod posle nekoliko godina. Već sledeće godine, primljena je kao stjuardesa na najluksuznije plovilo ikada sagrađeno. Biser kompanije Vajt Star Lejn, čuveni brod Titanik, krenuo je na svoje prvo putovanje za Njujork u aprilu 1912., a među nešto manje od hiljadu članova posade bila je i Vajolet Džesop.\nU noći 14. aprila, dok je Džek umirao u hladnoći severnog Atlantika iako je na splavu bilo još mesta, Vajolet je od svojih nadređenih dobila specijalni zadatak. Stavili su joj dete u naručje, i naredili da ličnim primerom pokaže putnicima koji nisu govorili engleski kako se bez panike ulazi u čamce za spasavanje. Tako je Vajolet, dok je dragulj engleske brodogradnje tonuo, na čamcu za spasavanje broj 16, uspela da preživi Titanikov brodolom, koji je ukupno odneo oko 1.500 života.\n- Naređeno mi je da se popnem na palubu. Na njoj su se, smireno, počeli ređati i putnici. Stajala sam sa strane sa drugim stjuardesama, i gledala kako su se supruge u suzama pozdravljale sa svojim muževima, pre nego što bi ih stavili u čamce za spasavanje zajedno sa decom. Nakon nekog vremena, oficir sa broda nam je naredio da prve uđemo u čamce, da bismo ženama koje su se plašile, pokazale da su čamci bezbedni - zapisala je ovom događaju Vajolet u svojim memoarima.\nNakon ove tragedije, Vajolet neko vreme nije radila na brodovima, nego je lečila traume u Londonu. Ubrzo je počeo Prvi svetski rat, te se Vajolet prijavila u Crveni krst kao medicinska sestra.\nIstovremeno, treći brod iz čuvene trojke najluksuznijih brodova Vajt Star Lajna dobija novu namenu – postao je ogromna vojna bolnica na vodi. Naravno, to nije moglo proći bez Vajolet Džesop. Godine 1915. Vajolet se ukrcava na Britanik na njegovom prvom putu kroz rizični Mediteran na kome besni rat.\nI treći put, Vajolet je bila suočena sa brodolomom. U avgustu 1915. godine, u Egejskom moru nedaleko od obala Grčke, pod još uvek nerazjašnjenim okolnostima, došlo je do ozbiljne eksplozije na brodu. Iako su preživeli ostali pri tvrdnji da su napadnuti torpedom iz nemačke podmornice, zvanična verzija je ostala da su naleteli na postavljenu minu.\n- Uskočila sam u vodu, ali me je vukao jedan od brodskih propelera, te sam udarila glavom o njega. I pored jakog udarca, uspela sam da se izvučem izvan domašaja propelera, i otplivam do čamaca za spasavanje. Međutim, godinama posle, kada sam došla na lekarski pregled zbog čestih glavobolja, lekari su utvrdili da sam zadobila frakturu lobanje - napisala je Vajolet o događajima vezanim za Britanik.\n"Nepotopiva dama" i teorije zavere\nNi ova tragedija nije zaustavilu Vajoletu. Iako je napravila nekoliko godina pauze, nakon rata se vratila svom prvobitnom pozivu – stjuardese na prekookeanskom brodu. Iz Vajta, prešla je u kompaniju Red Star Lajn, te s njima dva puta obišla zemljinu kuglu i posetila sve kontinente.\nVajolet je u svojim memoarima napisala da su na brodu kružile glasine da je vlasnik otkazao put u poslednji čas, kao činjenica koju će, po njenim navodima, ponavljati članovi posade. Naime, Morgan je imao svoj apartman na brodu, i sve je bilo spremno da i on otplovi zajedno sa biserom svoje kompanije. Međutim, na dan polaska, Morgan se jednostavno nije pojavio.\nOvaj slučaj proizveo je brojna nagađanja o tome da li je Morgan znao šta će se desiti sa brodom, pa čak i da je naručio takav ishod. U teorijama po kojima je brodolom bio predviđen, Vajolet Džesop je figurirala kao jedan od Morganovih “insajdera”, ljudi koji su bili na brodu, a doprineli su da do tragedije dođe.\nNakon tri početna neuspeha, Vajolet je decenijama radila na drugim brodovima i nikada nije imala neki sličan peh. Umrla je u dubokoj starosti, 1971. u 83. godini života.\nVajolet Džesop Violet Džesop Titanik nepotopiva dama


(VIDEO) HRANA, LEKOVI, ALI I JEDNA NEOBIČNA STVAR! ANA BRNABIĆ OTKRILA ŠTA SU PENZIONERI DANAS NAJVIŠE TRAŽILI OD VOLONTERA KOJI SU IM POMAGALI! - Informer\n- Mi imamo ukupno 89 zaraženih, od toga je šest na respiratorima. Drago mi je što smo pooštrili mere, jer tek ulazimo u težak period - rekla je premijerka.\nOna je dodala da se mere danas bolje primenjuju.\n- Želim da se zahvalim našim penzionerima i starijim sugrađanima, poštuju mere i danas je disciplina na zavidnom nivou. Konačno smo shvatili da smo svi zajedno na istom zadatku. Razumem da našim najstarijim sugrađanima ovo nije nimalo lako, mere su jako neprijatne, hvala im, jer su pokazali veliko poštovanje prema državi i sebi - naglasila je Brnabić.\nOna je danas obišla volonterski centar i proverila kakva je situacija.\n- Mi trenutno na raspolaganju imamo oko 6000 volontera, mnogo im hvala. Pozivam i druge da se pridruže, moramo imati timove koji će se smenjivati. Imamo i oko 1700 volontera Crvenog krsta koji zajedno sa pripadnicima Sektora javne zaštite takođe pomažu. Najviše je pomoć tokom dana bila tražena za kupovinu namirnica, lekova, bacanje smeća, šetanje ljubimaca, ali takođe i za običan razgovor - rekla je premijerka.\nOna je podvukla alarmantnu stvar.\n- Ono što nas muči su naši povratnici iz stranih zemalja. I predsednik Srbije je apelovao, takođe i ja, ali danas opet imamo gužvu na granicama na Horgošu i Batrovcima. Od 14. marta u našu zemlju se vratilo oko 162 naša državljana iz stranih zemalja, a to je bilo pre ovih fotografija sada. Naši zaraženi građani iz inostranstva lekovima snižavaju temperaturu, izlaze iz tih zemalja, a mi ih ovde stavljamo u izolaciju i po potrebi ih hospitalizujemo. To je još jedan izazov sa kojim se suočavamo. Svako od vas zna bar jednu zemlju koja se vratila iz karantina. Patriotski bi bilo da su ostali u tim zemljama. Ne bi opteretili naš zdravstveni sistem bar. Za one koji prekrše meru od povratnika, Vlada Srbije obezbedila je tri posebna objekta u Vršcu, Požarevacu i Pirotu, a čuvaće ih pripadnici zatvorske straže. Za kršenje izolacije sledi od 1 do 8 godina zatvora - kaže premijerka.\nŠta je najbitnije za potencijalne zaražene\n- Osoba koja simptome, važno je da se ne kreće, da što više smanji kontakte, a bolnice moramo da rasteretimo i omogućimo pristup samo onima kojima je to potrebno - naglasila je epidemiolog Darija Kisić Tepavčević.\nPremijerka je dodala da su dve osobe u Novom Sadu u veoma teškom stanju.\n- 31 osoba je hospitalizovana na Infektivnoj klinici, a mi smo već krenuli da praznimo odeljenja na KBC Dragiša Mišović i pulmologiji. Broj pacijenata će rasti, a mi moramo da budemo spremni - objasnila je Brnabić.\nOna je iznela važnu informaciju.\n- Nalog predsednika je da Srbija ima 10.000 ležajeva spremno, a mi u ovom trenutku imamo 6.000. Narednih dana ćemo obezbediti još 4.000. Zahvalnost i hotelijerima koji će nam pomoći - rekla je premijerka i dodaje:\n- U ovom trenutku ne postoje posebne dozvole, volonteri, Centar za vanredne situacije i svi ostali će nam pomagati i informisati nas ukoliko postoje slučajevi koji moraju da izlaze napolje, a imaju preko 65 godina. To će biti izuzeci. Kada je život u pitanju, moramo poslušati sve savete - kaže Brnabić.\n10:00 Društvo 17\nInformer.rs/Pink | Utorak, 17. 03. 2020.\nAna Brnabić premijerka Srbije koronavirus koronavirus u srbiji\nKORONA GORA OD GANGRENE, UNIŠTAVA ORGANE DO POTPUNE NEPREPOZNATLJIVOSTI! Dr Ristić: Srce je poput MASE BEZ SNAGE!


Da li ljubav zaista može da nas greje? : Nadlanu.com\nDa li ljubav zaista može da nas greje?\nObjavljeno 14. nov 2013. / 09:16:13\nU istraživanju koje je sprovedeno u Americi takođe je otkriveno i kako neki zagrejani objekat može da poveća našu bliskost prema drugim ljudima. Zasad je malo toga poznato o tome kako naš mozak stvara društvene odnose. Nalazi ukazuju na to da nam bliskost sa drugima donosi osećaj zadovoljstva, jer aktivira u mozgu iste fizičke reakcije kao i kada nam je toplo, tako da nas osećaj ljubavi zaista može fizički zagrejati.\nStudiju u vezi sa ovim pitanjima sproveo je Univerzitet u Kaliforniji, radeći sa volonterima čija je prosečna starost 20 godina. Nakon sprovedenih eksperimenata kojima su utvrđivane reakcije na različite emocije ocenjeno je kako su ispitanici na skali od 1 do deset imali prosek veći od 6 kada je reč o društvenim vezama, dok je kod neutralnih pitanja taj prosek bio oko 3.\nU drugom eksperimentu volonteri su morali određeno vreme u rukama da drže neki zagrejani predmet i loptu, pa je ustanovljeno da su bili emotivniji u slučajevima kada su u rukama imali zagrejani predmet. Stručnjaci su tu činjenicu povezali sa evolucijom, zaključivši da je toplina igrala bitnu ulogu u tom procesu.\nNa kraju, izveden je zaključak da bliskost sa drugim ljudima može da pomogne u rešavanju velikog broja problema.


Сергей - 55, Saint Petersburg, Rusija :: Karike.com\nСергей 19. April 1966 (55), Saint Petersburg, Rusija Bio online pre više od jednog meseca\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 653,624 korisnika i 1,254,480 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


(Preusmjereno sa Zastava Omana)\n^ "Cabinet Ministers". Government of Oman. Pristupljeno 13. oktobar 2010. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Oman&oldid=3100443#Zastava_i_grb"\nPosljednja izmjena dana 19 januar 2020 u 13:58\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 19 januar 2020 u 13:58.


Edit i vi - Pokazivač\n7. Decembra 2019. | 07:59\nPočetna / Strip / Edit i vi\nEdit i vi\nIvan Veljković avg 7, 2016\tStrip 755 Pregleda\nSeptembra ove godine navršiće se sedam godina od premijere prvog srpskog animiranog filma za odrasle „Tehnotajz: Edit i ja“, koji je izašao ravno osam godina nakon prvog izdanja stripa „Technotise“, koji mu služi kao osnovica. Naravno, priča iz pera Darka Grkinića i crteža Alekse Gajića nastala je nekih šest godina pre prvog albumskog izdanja, odnosno postoji prva, „prototip“ varijanta iste priče o Beogradu 2074. godine.\nOvo je zanimljiv spisak epiteta i opisa, iako je priča relativno jednostavna. Počinje sitnom epizodom iz domaće istorije, o sudaru Austrijanaca i Turaka osamnaestog veka prošlog milenijuma. Nastavlja se u Beogradu prožetom naučnim napretkom – hover-daske, digitalne napravice, futuristička odežda, poveća mašinerija i arhitektura o kakvoj se sanja i polemiše. Čitaoci upoznaju Edit, studentkinju oštrog jezika i neobuzdanog duha, a usput sreću i njenog momka Bojana, drugaricu Broni i ortake Jovana Vua, Herbalisa i Sonju. Svi do reda studentarija prepuna telesnog i duhovnog non-stopa. Zajedno u toku stripa odlaze na avanturu istraživanja novootkrivenog tunela koji vezuje Zemun i Kalemegdan – a iz vremena je pomenutog na početku pasusa – a završavaju usred konflikta prepunog intriga, pucnjave, eksplozija i krvi. Ili preciznije, jedne relativno prosečne intrige, nekoliko prosečno obilatih pucnjava, znatno pripitomljenijih eksplozija i tek malo krvi. Završava se dovoljno otvoreno da zagarantuje nastavak, ali taman zaključno da se ceo „Technotise“ može opisati kao epizoda neke interesantne SF serije.\nSve ovo – prosečna radnja, pomalo stereotipni likovi, pripitomljena akcija u odnosu na predložak – spada u retke mane ovog stripa. „Technotise“ je i crtački i scenaristički poduhvat kakvog retko kada ima. Grkinić (a i Gajić; njegovo prisustvo u scenariju je nezaobilazno i vidi se na kilometar) savršeno alternira između studentskog slenga i „tehnoblebletanja“, a uz to i nešto uštogljenijeg govora biznismena i krimosa koji obuhvataju gro sporednih uloga. S obzirom da je strip Gajićev diplomski rad, prisustvo studentskog sociolekta nije neobjašnjivo i savršeno je očekivano, ali se samim tim javlja onaj realizam koji naučnoj fantastici daje taj dodatni šmek i balansira fantastične elemente sa činjeničnim.\nAutentični govor nije jedina vrlina „Technotise-a“. Gajić je još u tom ranom periodu znao da uhvati govor tela i da ga svede na osnovne elemente koji se automatski prepoznaju i sa kojima čitalac može da se poistoveti. Scene spolnih odnosa nisu predstavljene kao na renesansnim slikama, niti su surove i sirove kao u andergraund stripovima; ovde su, paradoksalno s obzirom na stil crteža, realistične u smislu da prikazuju seks prirodno, sa sve omaškama i bez lažne idealizacije. Zadovoljstvo na najbazičnijem telesnom nivou. Naravno, ove scene nisu jedino što se ističe među telesnim reakcijama likova. Vrištanje, mrštenje, bol, smorenost, strah, oduševljenje – sve to je gazda-Gajić maestralno izvukao i predstavio svetu u svoj sopstvenoj slavi.\nOvo vodi do prikaza akcionih scena. Iako su pripitomljene u odnosu na predložak priče, kao što je pomenuto negde gore u tekstu, u njima se svejedno oseća kinetika. Svaki prethodni kadar teče u sledeći, nema trenutka kada nije jasno šta se dešava. Veliki broj crtača (među njima i pojedini visokokotirani u svetu devete umetnosti) često imaju poteškoća u prikazivanju pokreta, prvenstveno zbog same prirode stripa kao medijuma. Ovo se daje nadomestiti različitim tehnikama (linije kretanja, repetitivni kadrovi, pokret u kadru pokazan kao sekvenca od nekoliko trenutaka „zamrznutih“ u prostoru i vremenu, itd.) i nije nerešivo. Gajiću to nije nužno. Iako se povremeno i posluži gorenavedenim tehnikama, kadrovi su mu sami po sebi dovoljni da iskaže u kom pravcu teče akcija i kog tonaliteta je jedna scena u radnji.\nKonačno, tu je humor. A prava draž humora je ubosti onih nekoliko trenutaka kada čitalac ne očekuje smeh. Primera radi, postoji jedna scena između Broni i jednog rmpalije koja uključuje odlazak u WC, i sama interakcija bez teksta je dovoljna da izmami smeh. Što ne znači da „Technotise“ nema i svojih ozbiljnih trenutaka, iako najbolje zablista upravo kada je neozbiljnost u centru pažnje.\nJoš jedan interesantan detalj jeste to da je „Technotise“ uvek dobijao propratni materijal po svom stripovskom izlasku. Uz prvo izdanje stripa, paralelno je na televiziji puštan spot „Bombona“, rađen u istom stilu sa Edit u prvom planu, a za koji je muziku komponovao Gajić lično. Dopunjeno izdanje, izašlo par meseci pred premijeru filma, je dobilo dodatnu strip pričicu o upoznavanju Edit i Bojana, a van toga su išle i razglednice, majice, kalendari, figurica Edit… Film je, naravno, bio šlag na torti. A kad je šlag u najmanju ruku podjednako kvalitetan kao ostatak torte, znate da slavite najbolji rođendan ikada.\nValjalo bi zatvoriti ovaj tekst jednom scenom iz samog stripa. Dvoje studenata lete na hoverbordovima i prolaze ispred Narodne skupštine noću. U jednom jedinom kadru uspešno je uhvaćen trenutak kada se SF i svakodnevni život toliko stapaju da je nemoguće ne zamisliti tako nešto za pedesetak godina. U biti običan trenutak, običan koliko bi bio da su umesto na hoverbordovima bili na skejtovima, ili na biciklama. Naravno, trenutak sličan tom – Edit na hoverbordu ispred „Pobednika“ – odabran je za naslovnicu dopunjenog izdanja, ali je više simboličan, vozdignut. Ovaj ispred Skupštine je prizemniji, bliskiji, saosećajniji. Ne postoje reči koje adekvatno mogu da opišu tu sliku, sve i da ih je hiljadu. A ta sinergija onovremenskog i kontemporarnog upravo je ono što „Technotise“ „Technotise-om“ čini.\nAleksa Gajić Beograd 2074. Bojan Broni Darko Grkinić Edit M. Stefanović Herbalis Jovan Vu Sonja System comics Technotise\t2016-08-07\nTagoviAleksa Gajić Beograd 2074. Bojan Broni Darko Grkinić Edit M. Stefanović Herbalis Jovan Vu Sonja System comics Technotise\nPrethodni Olimpijske igre: Sigurni košarkaši


AIK Banka nudi i usluge zakupa sefova u svojim ekspoziturama - PRess Serbia | PR PRess team\nAIK Banka čuva za vas i nudi usluge zakupa sefova u svojim ekspoziturama Novom Sadu i Nišu\nAIK Banka pored ostalih usluga nudi i usluge zakupa sefova u svojim ekspoziturama u Novom Sadu i Nišu. Sefovi su dostupni svim pravnim i fizičkim licima u ulici Bulevar Mihajla Pupina br. 2 u Novom Sadu i ulici Nikole Pašića br. 42 u Nišu.\nAIK Banka svojim klijentima i korisnicima sefova garantuje sigurnost i bezbednost pri čuvanju dragocenosti, pa brigu o vama važnim stvarima slobodno možete prepustiti pouzdanom čuvaru. Korisnici sefova mogu biti i rezidenti i nerezidenti. Pristup sefu imaju samo korisnici i ovlašćena lica, pa je pored bezbednosti i diskrecija zagarantovana. Sefovi AIK Banke mogu se zakupiti na period od mesec dana do dvanaest meseci, u zavisnosti od vaših potreba. Usluge rentiranja mogu se koristiti kvartalno, polugodišnje, godišnje ili na duži vremenski period. Cena usluge korišćenja sefa regulisana je Tarifnikom usluga u zavisnosti od perioda rentiranja i dimenzija sefa kojih AIK Banka u svojoj ponudi ima četiri.\nProcedura zakupa sefa je veoma jednostavna. Dovoljno je da se obratite AIK Banci i brigu o svojim dragocenostima prepustite sigurnom čuvaru koji će ih čuvati za vas.\nPrestižni britanski ekonomski magazin INTERNATIONAL BANKER je 2015. godine, pod pokroviteljstvom FINANCIAL TIMES u okviru svojih nagrada BANKING AWARDS dodelio AIK Banci dva priznanja: za najbolju komercijalnu banku u Srbiji i najinovativniju banku u sektoru rada sa stanovništvom. Pored toga, Evropsko poslovno veće, renomirana nezavisna korporacija ekonomske, socijalne i humanitarne saradnje, u okviru svojih nagrada International Socrates Award Ceremony, dodelila je AIK Banci priznanje za najbolju regionalnu instituciju, dok je Jelena Galić, predsednica Izvršnog odbora AIK Banke, proglašena menadžerom godine.\nTagoviaik banka ekspoziture nis novi sad sefovi usluge\nBesplatni saveti stručnjaka za sve roditelje u UŠĆE Shopping Centru\nANA NIKOLIĆ SE UDALA ZA KVAZI REPERA!


Rasizam u Srbiji: Navijači Rada vređali Evertona! | Sport | Fudbal\nRasizam u Srbiji: Navijači Rada vređali Evertona! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPosle utakmice Rad - Partizan došlo je do incidenata. Brazilac završio u suzama. "Grupa huligana je ispuštala majmunske krike kada bi Everton imao kontakt sa loptom", javlja reporter sa lica mesta.\nKada je arbitar Srđan Jovanović označio kraj borbene utakmice, odigrane po teškom terenu na Banjici, u kojoj je Partizan golom Uroša Đurđevića u 55. minutu došao do pobede nad domaćim Radom, došlo je do kavge koja je trajala nekoliko minuta.\nNaime, Partizanov vezista Everton, umesto prema svojim navijačima, po završetku meča uputio se prema grupi tifoza Rada, poznatoj po imenu "United Force", i pokazujući na srce i grb crno-belih, nastavio da se približava zaštitnoj ogradi.\nDok su prema njemu leteli razni predmeti, a nekolicina najvatrenijih pokušavala da preskoči ogradu, dotrlala je nekolicina fudbalera Rada i Partizana i nastao je pravi metež, u koji su se umešali i ljudi s klupe dva tima, ali i pripadnici MUP-a koji su na kraju uspeli da spreče kontakt fudbalera i navijača.\n"Parni valjak" malo štucao, ali pregazio Banjicu!\nŠta je isprovociralo Brazilca?\nEvo izveštaja reportera agencije Beta sa Banjice.\n"Na kraju današnje utakmice između Rada i Partizana je došlo do opšteg koškanja na terenu, pošto je gostujući fudbaler Everton gestikulirao prema domaćim navijačima, koji su ga tokom meča vređali na rasnoj osnovi.\nGrupa huligana je ispuštala majmunske krike kada bi Everton imao kontakt sa loptom.\nBrazilski internacionalac je posle meča prišao toj grupi i gestikulirao prema njima. Posle toga je došlo do velike gužve na terenu, u kojoj su se igrači oba tima gurali.\nTo je potrajalo nekoliko minuta, posle čega se situacija smirila", navela je Beta u prvom izveštaju.\nDok čekamo prve izjave i fotke sa Banjice, koje bi mogle da ponude odgovor, prema onome što je moglo da se vidi i čuje tokom prenosa na Areni sport, navodno je u drugom poluvremenu grupa "United Force", poznata po svojim ekstremno desničarskim stavovima, istakla transparent koji je takođe uvredio tamnoputog Evertona.\nReporter Arene sport javio je da su delegat i četvrti sudija zatražili da transparent bude uklonjen, što je urađeno bez da je utakmica prekidana, pa tako kamere nisu zabeležile ceo slučaj.\nKada su se fudbaleri dva tima odmakli od ograde iza jednog od golova na Stadionu "Kralj Petar I", nastgala je gužva i ispred tunela koji vodi ka svlačionicama, pa su igrači gostujućeg tima i njihov trener Marko Nikolić jedno vreme stajali na terenu, pa tek onda ušli u tunel.\nDa li je i tamo bilo problema? Moguće je da će se saznati kasnije, mada je trener Partizana Nikolić rekao da nema pojma zbog čega se sve dogodilo i da je na kraju, kada su se igrači dva tima rukovali ispred svlačionica, došlo do pozdrava i između članova dve uprave.\n"Pojma nemam šta se tačno dešavalo, bio sam na centru pa nisam najbolje video. To su ružne scene koje ne priliče utakmici, a onda drama oko ulaska u svlačionicu... Nije to tema, ja znam da takve stvari zanimaju svakoga, ali mene ne previše. Oba tima su se pozdravila sportski u svlačionici, baš kao i čelnici klubova. To je najvažnije. Teški uslovi sa meč, borbena utakmica, ali ne previše lepa za gledanje. Dali smo gol, imali smo nekoliko šansi,nije bila neka brijljantna igra, ali došli smo do pobede i to je najvažnije", rekao je trener Partizana Marko Nikolić.\nrasizam FK Partizan Srbija


Laktaško pozorište "Daske" pobjednik Festivala omladinskih pozorišta RS | Magazin | Kultura\n3. December, 07:36\nLaktaško pozorište "Daske" pobjednik Festivala omladinskih pozorišta RS 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.10.2021. / 20:18\nPredstava "Au što je to dobar poso" u izvođenju Dramskog studija "Daske" iz Laktaša, po ocjeni stručnog žirija, proglašena je najboljom na 20. festivalu omladinskih pozorišta Republike Srpske u Višegradu.\nPo izboru publike najbolja predstava je "Moj dom je tamo gdje si ti" u izvođenju Pozorišta mladih i Pozorištanca SPKD "Prosvjeta" iz Doboja.\nNagrada za autorski tekst pripala je Miri Stanišev za predstavu "Neko je ukrao sunce".\nNagradu za najbolju glumicu žiri je dodijelio Anđeli Popadić za ulogu Rade u predstavi "Au što je dobar poso", dok je nagrada za najboljeg glumca pripala Đorđu Saviću za ulogu Siniše u predstavi "Neko je ukrao sunce".\nNagrada za glumačko ostvarenje pripala je Nikši Dekiću za ulogu doktora Jana u predstavi "Trospratni bolesnik" i Anji Aleksić za ulogu Anje u predstavi "Moj dom je tamo gdje si ti".\nZavršen festival pozorišta "Zlatna vila": Nagrada žirija Subotičanima, publika nagradila Banjalučane\nNagrada za scenski pokret pripala je Ansamblu predstave "Evgenije Onjegin", a za scensku igru Ansamblu predstave "Tinejdžitis".\nDirekcija Festivala dodijelila je nagradu "Vladimir Kezić Keza" Siniši Tešanoviću za cjelokupan doprinos razvoju omladinskog pozorišta u Republici Srpskoj.\n"Kvalitet predstava koje smo odgledali ukazuje da je pozorište mladih i omladinska scena u Srpskoj u permanentnom razvoju. Imali smo repertoarsku različitost, a Višegrad se pokazao kao pravo mjesto za organizaciju Festivala i ponudio nam svoje prepoznatljivo gostoprimstvo. Bilo je prelijepo gledati susrete publike i učesnika", napomenuo je Bogdanović.\nUskoro trinaesti "Zaplet": Objavljen repertoar i prateći program\n"Zahvalni smo i Javnoj ustanovi Centar za kulturu `Ivo Andrić` na nesebičnoj podršci i nadamo se da će naredni festivali dosegnuti ovaj kvalitet i da će u Višegradu, nakon odlaska svih učesnika, nastaviti da gori pozorišni plam i da ćemo nekad ponovo imati ovaj fest u ovom čudesnom gradu", istakao je Bogdanović.\nFestival su sufinansirali Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, Fondacija "UM" Banjaluka, Centar za darovite Banjaluka i Asocijacija omladinskih pozorišta Republike Srpske.\nPrijatelji festivala su "Hidroelektrane na Drini" i opština Višegrad.\nVišegrad festivali pozorište Laktaši


„Mehler protective system“ DOO traži 50 šivača, uz probni rad od tri meseca. Kandidati treba da imaju 12 meseci radnog iskustva, mesto rada je Zrenjanin, a posao je na određeno vreme.\nPR „Super secko“ Zrenjanin zapošljava šest gasnih sekača – varilaca. Traži se godina dana radnog iskustva, mesto rada je Zrenjanin, a posao je na određeno vreme.\nPoslodavac UR „Happy kids game“ zapošljava dva konobara animatora u igraonici. Posao je na određeno vreme, mesto rada je Zrenjanin, a oglas je otvoren do 23. avgusta.\n„Petkus Balkan“ DOO zapošljava inženjera prodaje, a traži se diploma mašinskog inženjera. Posao je na određeno vreme.\nUTP „Kaštel“ Ečka zapošljava dve sobarice, dva kuvara i dva konobara, na određeno vreme. Mesto rada je Ečka, a radi se u smenama.\nDOO „Prva linija“ prima na rad po jednom oglasu 10 izrađivača gornjih delova obuće, a posao je na određeno vreme. Ista firma traži i mehaničara za šivaće mašine. „Prva linija“ istakla je još jedan oglas za još 50 izrađivača gornjih delova obuće.\nMelenački poslodavac „Agrorit“ zapošljava tri dvorišna radnika. Posao je na određeno vreme, a mesto rada su Melenci.\nVozača šlepera traži DOO „Madra“ iz Zrenjanina. Radno iskustvo je nebitno, a posao je na određeno vreme.\nAgencija za zapošljavanje „Intro select“ iz Novog Sada objavila je oglas za zapošljavanje jednog konobara – konobarice sa radnim iskustvom kao poželjnom opcijom. Mesto rada je Slovenija, a posao je na godinu dana. Oglas je otvoren do 20. avgusta.\n„Kondor security“ DOO Beograd traži četiri radnika obezbeđenja, a mesto rada je Zrenjanin.\nDOO „Trenč“ iz Zrenjanina zapošljava dva elektroinstalatera sa tri godine radnog iskustva u struci.\nRKP „Radlovački“ iz Žitišta zapošljava finansijskog knjigovođu sa godinu dana radnog iskustva. Mesto rada je Žitište, a posao je na određeno vreme. Oglas je otvoren do 31. avgusta.\nBuregdžinica „Omladina“ iz Zrenjanina traži prodavca peciva. Posao je na određeno vreme.\nTagoviNacionalna služba za zapošljavanje Zrenjanin oglasi za posao ponuda poslova tržište rada zrenjanin oglasi zrenjanin posao


Kejt ne može da bojkotuje dodelu Oskara Prolog\nOskarovka Kejt Vinslet neće biti među filmskim radnicima koji bojkotuju ovogodišnju dodelu Oskara. Sprečava je želja da podrži kolegu i prijatelja Leonarda Dikaprija koji je nominovan za prestižno priznanje u kategoriji glavnih glumaca.\nDok mnoge slavne ličnosti bojkotuju ovogodišnju dodelu Oskara zbog toga što nema nominovanih crnih glumaca, Kejt ima specijalan razlog zašto neće biti deo te grupe.\nHolivudska diva želi da bude prisutna kada Leo dobije nagradu Američke filmske akademije za najboljeg glumca.\n„Imam jak osećaj da ovo može da bude Leova godina“, otkriva glumica, „A on je moj najbliskiji prijatelj na svetu i ne mogu da zamislim da ne budem tamo da ga podržim“.\nDvoje junaka filma Titanik imalo je sjajnu sezonu pa su se na dodelama nagrada sreli više puta.


Kvadratura: 78,00 m2\nCijena: 1/3 od 17.836,66 KM\nAdresa: Nikole Tesle 104\nHETA ASSET RESOLUTION BIH poziva zainteresovane za kupovinu stambenog objekta sa pripadajućom zemljišnom parcelom, lociranog u ulici Nikole Tesle 104 u opštini Šamac, na drugo ročište za prodaju nepokretnosti koje će se održati u:\nčetvrtak, 05. aprila 2018. godine u 12:30 sati u sobi broj 37 Osnovnog suda u Modriči, Cara Lazara bb.\nSudski utvrđena vrijednost nekretnine iznosi 17.836,66 KM.\nNa drugom ročištu za prodaju, nekretnina se ne može prodati za vrijednost manju od jedne trećine utvrđene vrijednosti.\nZaključak o prodaji Osnovni sud Modrica.pdf\n1/3 od 17.836,66 KM


Moskva o namerama Kijeva da spreči normalno vodosnabdevanje Krima: Psi laju, karavani prolaze - Sputnjik Srbija\n10:44 25.12.2020 (osveženo 11:23 25.12.2020) Preuzmite kraći link\n„Reči Ministra spoljnih poslova Dmitrija Kulebe pokazuju istinski odnos sadašnjih ukrajinskih vlasti prema stanovnicima Krima. Zarad svojih ciljeva ne brinu o životima ljudi. Želja za uništavanjem nije najplemenitija želja i ne svedoči o visokim moralnim kvalitetima naših ukrajinskih kolega, koji to izjavljuju bez razmišljanja o vitalnim potrebama stanovništva. Njihov pristup - što gore to bolje, neka im bude na savesti“, rekao je sagovornik i naglasio da će bez obzira na takve izjave u Kijevu biti rešen problem vodosnabdevanja Krima.\nIsti izvor kaže da čitavoj situaciji i ponašanju Kijeva najbolje pristaje poslovica: „Psi laju, karavani prolaze“.\nRanije je premijer Krima Sergej Aksjonov rekao da je izvođač radova spreman da u januaru započne izgradnju postrojenja za desalinizaciju u regionu koji je suočen sa nestašicom vode. Prva postrojenja za desalinizaciju biće instalirana u selu Frunze u regiji Saki (za vodosnabdevanje Simferopolja) i na Jalti. Za izvođenje radova je planirano 14-15 meseci.\nMinistar spoljnih poslova Ukrajine Dmitrij Kuleba rekao je da je Kijev svestan planova za desalinizaciju vode na Krimu i da će sprečiti sprovođenje ovog projekta.\nRanije je Ukrajina obezbeđivala do 85 procenata potreba Krima za svežom vodom kroz Severno-Krimski kanal koji je vodio od Dnjepra. Međutim, nakon ponovnog ujedinjenja Krima sa Rusijom, snabdevanje vodom potpuno je prekinuto. Pitanje je potom rešeno na uštrb prirodnih rezervoara, koji su tokom protekle godine postali znatno plići zbog male količine padavina i vađenja vode iz podzemnih izvora.\nvoda, Kijev, Krim


U svakom sportu i klubu postoje legende o kojima ne treba trošiti reči, a ako se neko ime vezuje za Fudbalski klub Partizan, onda je to Saša Ilić, koji danas puni 41 godinu.\nŠta reći o čoveku koji je u ovakvim uslovima, u kakvim se nalazi srpski fudbal poslednje dve i po decenije, rešio da bude veran crno-beloj boji i izdrži zajedno sa voljenim klubom sve nedaće? Možda će više od bilo čega govoriti njegova biografija.\nJuniorsku karijeru je započeo davne 1986. godine upravo u Partizanu, a profesionalni ugovor potpisao je deset godina kasnije. Debitovao je 26. oktobra 1996. protiv Borca iz Čačka. U 56. minutu, tadašnji trener Ljubiša Tumbaković je na teren poslao 18-godišnjeg mladića, koji će više od dve decenije kasnije postati legenda kluba. Prvi gol za crno-bele je postigao 23. avgusta. Pre 21 godinu...\nPrvi meč Saše Ilića za Partizan [26.10.1996.]\nIlić je nosio dres Partizana nepunih devet godina, a iz Humske put inostranstva je otišao najpre na pozajmicu u Seltu iz Viga 2004, a potom i u Galatasaraj 2005. godine. Nosio je još i dresove Salcburga i Larise, da bi se u januaru 2010. godine vratio u Partizan i ušao u legendu, a da još nije ni završio karijeru.\nU međuvremenu, postao je rekorder crno-belih po broju odigranih utakmica, a sa voljenim timom je osvojio 11 titula prvaka Srbije, kao i pet puta Kup. Ostao je veran klubu do dana današnjeg, kada je napunio 41 godinu.\nToliko je cenjen i na domaćoj fudbalskog sceni, zbog odanosti klubu, da su čak i "delije", navijači najvećeg Partizanovog rivala, Crvene zvezde, odustale od ideje da ga vređaju. A u višedecenijskom rivalstvu ova dva kluba gotovo da nije bilo igrača kome suparnički navijači nisu zviždali. Sale je verovatno i jedini.\nSale, srećan ti rođendan!


Bogat kulturni život, o kojem ne znamo gotovo ništa; u dalekoj Lužici, na području DR Njemačke\nLužičkosrpski književnici vrlo su aktivni u svom udruženju "Kolo". Na godišnjoj skupštini održanoj početkom ove godine, bilo je govora o postignutim rezultatima i raznim oblicima aktivnosti pisaca, kao što je rad s mladim književnim početnicima, čitanje odlomaka iz sopstvenih dela na književnim večerima, a u samom "Kolu", i razgovori o novim delima pojedinih pisaca.\nVidan dokaz napretka lužičkosrpske književnosti pokazuje i izvještaj izdavačke delatnosti preduzeća "Domovina". Preduzeće je, po unapred postignutim ugovorima, priredilo u inostranstvu niz izložbi svojih izdanja. U Gdanjsku je prošle godine održana već trideseta izložba lužičkosrpskih knjiga u Poljskoj. Izložbe su održane i u Moskvi i Pragu. Na sajmu knjiga u Lajpcigu "Domovina" je, na osnovu ugovora o saradnji, prodala bratislavskom preduzeću 40.000 primeraka knjige "Lipa koja peva" - zbirke narodnih bajki - na češkom i slovačkom jeziku, dok će preduzeće u Bratislavi štampati pripovetke za omladinu poznatog lužičkosrpskog pisca Jurja Brjezana. Vroclavsko preduzeće "Osolineum" potpisalo je ugovor za objavljivanje "Pregleda lužičkosrpske istorije" od dr Jana Šolte na poljskom jeziku.\nZanimljivi su i podaci o prevodima lužičkosrpskih dela na druge jezike, uglavnom na nemački i slovenske jezike. Do danas je prevedeno oko 80 dela, što za ovu književnost u naglom usponu znači da je njen ugled u svetu, za kratko vreme u stalnom porastu. Najviše su prevođena dela proznih pisaca: Jurja Brjezana i to u SSSR-u, Poljskoj i Jugoslaviji; Marje Mlinkove u Čehoslovačkoj, Poljskoj i Jugoslaviji; pesnika Kito Lorenca u Poljskoj, Čehoslovačkoj, Jugoslaviji; zatim iz dečije literature, pisca Jurja Vornana, dok su ostali pisci izlazili u antologijama. U Čehoslovačkoj je izišla antologija lužičkosrpske poezije "Vres u ljumi" od J. Suhog. Antologije narodnih bajki izišle su kod nas (u izdanju Narodne knjige), Čehoslovačkoj i SSSR-u. Poznato preduzeće "Reclam" priprema lužičkosrpsku čitanku.\nVredno je pomenuti i nove knjige koje su se pojavile prošle godine. Na prvom mestu to je opsežan refleksivno-filozofski roman "Krabat" od J. Brjezana, jednog od vodećih i najproduktivnijih pisaca, koji je prošle godine proslavio šezdesetogodišnjicu života i koji je dosad pobrao niz nagrada. Zatim roman "Rožamarja" od nesumnjivo talentovanog pisca srednje generacije Jurja Koha; biografsko delo nestora lužičkosrpskih slikara i pisca Mjerćina Novaka "Dečak, dečak pismonoša"; roman o ljubavi mlade devojke "Bajci je kraj", Jurja Kravže. Književnica, Angela Stahova, objavila je roman "Halo Kazek" a humorista Jurij Kubaš knjigu "Moj novi patent". Treba pomenuti i drame Pjetra Malinka "Odgovor" i "Ujak Šmitke iz Sibira", koje su već izvođene. Objavljene" su i dve antologije pripovedne proze "Pogledi" i "Tražiš pečurke". Sva ova dela okrenuta su sadašnjosti, životu koji se u Lužici naglo menja, koji je pun suprotnosti, nadiranja novog, sukoba sa starim i preživelim, što sve daje puno materijala za obradu. Poezije je mnogo manje. "Zeleni poljupci" je knjiga mladog pesnika Benedikta Dirliha od koga se mnogo očekuje i koji je već predao rukopis i druge svoje knjige. Tu je i prva zbirka početnika Bena Budara. Mladima se posvećuje puno pažnje i u tom cilju priprema se antologija mladih.\nLiteratura za omladinu je veoma siromašna, ali je zato dečja knjiga veoma dobra. Dosad su objavljene 32 knjige, a svoje priloge, osim toga, pisci objavljuju u dečjem časopisu "Plamen" koji izlazi s ilustracijama u boji i to na oba lužičkosrpska jezika. Nove dečje knjige su "Detlić ima ptiče", od omiljenog dečjeg pisca Jana Vornara, "Čepjela i Šilo" od urednika "Plamena" Gerata Libše i "Deda Hajdanić i vampiri" od Brjezana koji ponekad piše za djecu. Sabrane dečje pripovetke obdarene i rano preminule Marje Mlinkove posmrtno su objavljene pod naslovom "Matej skitnica". Tu je još "Mali vrtlar", Hanže Vinarjec i "Gdje je Milenka?" Ingrid Naglove.\nKad je reč o prevodima stranih dela na lužičkosrpski, situacija je nešto drugačija jer nedostaju stručni prevodioci. Zbog toga se najviše prevodi s ruskog, poljskog, ponešto sa češkog i ukrajinskog i nemačkog. Sa srpskohrvatskog prevedena je samo jedna knjiga, dok su ranije po časopisima najčešće prevođene pripovetke. Ovdje je zanimljivo istaći da prevode na nemački obično rade sami pisci, a dešava se i da pisac delo napiše najpre na nemačkom, pa ga na maternji jezik prevede sam.\nNedavno je izašlo fototipsko izdanje retke knjige, koja se dosad mogla naći samo u najvećim bibliotekama, To je knjiga Karla Gotloba Antona (1751 - 1818), Erste Linien eines Versuchs über der alten Slawen Ursprung, Sitten, Gebrauche, Meinungen und Kenntnisse, I i II deo. U svoje vreme ova knjiga je nemačkom svetu donela prve naučne istine o Slovenima i postigla da se neprijateljsko i prezirno mišljenje učenih Nemaca o Slovenima, u mnogome izmeni. Knjiga je poslužila i P. Šafariku. Napisao je član naučnog društva u danas pograničnom mestu prema Poljskoj, Shorelcu (Gcrlitz) koje je čak štampalo i prvu zbirku lužičkosrpskih narodnih pesama. Za vrlo kratko vreme, knjiga je rasprodata.\nGodišnjica smrti pesnika i naučnika dr Jurja Mlinka obeležena je u Lužici književnim priredbama i postavljanjem spomen-ploče na njegovoj rodnoj kući u selu Šunovu. J. Mlink je svoj narod zadužio i kao pesnik i kao neumorni naučnik, napisavši više knjiga o lužičkosrpskoj književnosti.\nU Poljskoj je izašla knjiga Vilhelma Ševčika, "Veče s Minom Vitkojc" o nedavno umrloj lužičkosrpskoj književnici.\nU časopisu "Rozhlad", koji već 27 godina redovno izlazi na lužičkosrpskom jeziku u Budišinu, zabeležena je sedamdesetogodišnjica prijatelja Lužičkih Srba - dr Vjekoslava Bučara kao i sećanje na Vladimira Nazora.\nKrajem prošle godine umrla je nestorka lužičkosrpske književnosti Marja Kubašec, u 86. godini. Bila je po zanimanju učiteljica. Počela je da piše za decu. Bio je to pozorišni komad koji se deci toliko svideo, da su odmah osnovali svoju pozorišnu družinu, koja je kasnije prerasla u stalno lužičkosrpsko pionirsko pozorište, u kojem je radila i Marija Kubašić. Kasnije je pisala isključivo epsku prozu i to, uglavnom, istorijsku: o sedmogodišnjem ratu koji je dobrim delom vođen na lužičkosrpskom tlu i stajao mnogo života i imanja ovog nesrećnog, ali hrabrog naroda. Zatim je napisala knjigu o lužičkosrpskoj antifašistkinji Marji Grolmusec i Alojzu Andrickom, proučivši dobro sva dokumenta o njima. Najveće delo joj je trilogija "Boščij Serbin", istorijski roman iz 18. veka. Pred smrt predala je u štampu roman "Proletni vetrovi". Njena dela odišu dubokom humanošću i dobro su psihološki razrađena. Za svoj rad bila je nekoliko puta nagrađivana.\nI o Crnoj Gori\nOve je godine lužičkosrpski narodni ansambl proslavio dvadeset pet godina postojanja i vrlo plodnog rada. Ansambl broji 163 člana, među kojima polovinu čine Lužički Srbi. Ostalo su Sloveni i Njemci. Oni su gostujući po Lužici i svojoj republici, održavali oko 160 predstava godišnje. U inostranstvu su gostovali 30 puta i to u Evropi, Aziji i Africi. U Jugoslaviji su bili tri puta: 1964, 1969. i 1972 gde su izveli 25 predstava. Poslednji veći program izveli su na festivalu u Berlinu 1976. pod nazivom "Mi u našoj republici" i postigli veliki uspeh i brojna priznanja. Nastupali su za radio i televiziju i snimili velik broj ploča. Učestvovali su i u filmovima: "Lužičkosrpska svita" - 1970, "Među Lužičkim Srbima - Tamo gde živi vodenjak" - 1971, "Snežni kristali nad Sprjevom - Zima u Lužici" - 1973. godine. Osim toga, snimali su programe za televiziju Čehoslovačke, Poljske, Indije i Bugarske.\nLužički Srbi su do rata imali muzej s obiljem eksponata iz života svoga naroda. U toku rata dom je izgoreo a sačuvane starine sve do danas nisu dobile odgovarajuće mesto. Da bi se barem nešto učinilo, u Budišinu, nedaleko od Drezdena organizovana je izložba "Život Lužičkih Srba od 1945. do danas". Pitanje etnografskog muzeja i dalje ostaje a kolika je za njim potreba svedoči veliki broj posetilaca ove izložbe, koja je, iako vremenski i tematski ograničena, veoma zanimljiva.\nČasopis "Rozhlad" koji izlazi u Budišinu, kulturnom centru Lužičkih Srba, doneo je u brojevima 6 i 7-8 ove godine, reportažu o Crnoj Gori od Jana Šolte, mladog istoričara, pisca jednog razdoblja istorije Lužičkih Srba, koji je kao turista obišao Crnu Goru. U dva nastavka on je izneo svoje utiske s putovanja. Pored opisa prirodnih lepota Crne Gore, koju upoređuje sa svojom Lužicom, Šolta, opisuje i njena velika dostignuća u socijalističkoj, samoupravnoj Jugoslaviji. Divi se mnogo čemu - jadranskoj magistrali, turističkom prometu, pruzi Beograd - Bar, Cetinju, pa čak i crnogorskim šoferima.


Bioritam i seks – Zašto biste trebali pogledati na sat prije nego što krenete “u akciju”\nSeksolozi su utvrdili da je jedan od najbitnijih faktora razdoblje dana u kojem ljudi odluče prakticirati odnose s partnerom.\nZato, prije nego što krenete u igru zavođenja, pogledajte na sat i pogledajte kolike su vam šanse za što bolji doživljaj.\nUkoliko biste da “krenete u akciju” od šest do osam sati ujutro, treba da budete spremni na činjenicu da je njeno tijelo budno, ali još nespremno za seks. Nivo melatonina je previsok, a tjelesna temperatura nije dovoljno visoka.\nMuškarci su od šest do osam veoma uzbuđeni, pa seksolozi tvrde da žene u to doba ne mogu očekivati ništa više od “seksa na brzaka”.\nSituacija se mijenja od osam do deset sati, kada je žena već budna i spremna. Nivo endorfina raste, pa joj nije potrebno mnogo vremena da se uzbudi. Ipak, mozak muškarca već je usmjeren na posao, nivo testosterona se lagano spušta i vraća u normalu, pa ga je malo teže zainteresirati.\nSeksolozi navode kako je vrijeme između deset i 12 satiidealno za oralni seks, jer su receptori ukusa kod žena tad veoma izoštreni. Muškarac ovo vrijeme provodi u promišljanjima, pa ovo doba dana razmišlja o seksu, ali neće učiniti ništa konkretno da bi ga i ostvario.\nVrijeme između 14 i 16 sati najbolje je za začeće, pa ukoliko želite da zasnujete porodicu – ovo je najbolji tajming. Ženski reproduktivni sistem u ova doba postaje spreman za začeće, dok je sjeme muškarca najkvalitetnije oko 16 sati.\nVeć od 18 do 20 sati oba pola fokusiraju misli na vraćanje energije koju su izgubili u toku dana, tako da je mala vjerovatnoća da je neko od njih dvoje raspoložen za seks.\nSeksolozi tvrde da je vrijeme od 20 do 22 sata idealno za laganu večeru i razmjenjivanje nežnosti u krevetu. Žena je tada, poslije večere, puna energije i spremna čak i na inicijativu, dok je jači pol raspoložen za ispunjavanje posebnih želja svoje partnerke. Muški i ženski pol na istim su “talasnim dužinama” upravo u ovom periodu dana, prenosi


Filmovi - preporuke - Page 601 - Film, serije, emisije - yumetal.net forum\nAli to je istorijski film, i vidim da je deda Ridley uzeo da radi sve po ps, kako istorijski spisi kažu. Ne razumem u čemu je problem? A nije im dosadno da gledaju superherojštine od 2.5 sata? 😄\nBaš kasno počela projekcija, ovde kod u 22 poslednje idu, ali da, odvikli se svi od gledanja filmova, kako to mislite nije bitna dremka u toku filma. 😄\nNe znam da li ide i dalje kod nas Deda Ridley, ali to bih poterao u nekom momentu na strimingu.\nA za Taylorku i facu, mislim da je sve to na kraju dana subjektivan osećaj, nije najlepša glumica na svetu, ali ima izvesnu dozu šarma i te velike oči. Kao kod starih horor diva.\n9 minutes ago, VoivodBG said:\nBaš kasno počela projekcija,\nTo je onda do tebe, nisi naglasio da je pojanje sa petlovima od ranoga jutra! 😁\nJedino što je baš mnogo menjaju od filma do filma, pa ajd, možda su je kroz nastrano prikazali, ko zna kakva šminka, al realno u Splitu i još ponegde je prelepa.\nJa bi je odvalio..\nOči bi joj ispale..\nNe stvarno, devojka je ko vanzemaljac..\nJel to kažeš sebi svako jutro kada se pogledaš u ogledalo, bratane? 🤠\nNe, samo se prekrstim..\nOd kad sam dobio klinca, baš slabo gledam filmove. Jednostavno neki hobiji moraju da trpe u takvoj situaciji, a jasno je bilo da muzika i košarka to ne smeju biti, tako da je izbor bio lak da prikočim sa filmovima i serijama.\nElem, gledao sinoć Dune u IMAX varijanti, preporuka da se ovakvi spektakli gledaju tako, mada se u principu radi o 3D varijanti sa (znatno) nabudženijim zvukom.\nOdmah da kažem da nisam poznavalac Dine, za istu sam čuo jer se jedan od mojih omiljenih bendova zove Shai Hulud pa me interesovalo odakle takav naziv i eto. Knjige nisam čitao. Film je dobar i ne treba naglašavati da je vrhunski sve odrađeno sa tehničkog aspekta. Međutim, sam supstrat se imho ni malo ne razlikuje od bilo kakvog sci fi ili superherojskog spektakla, ništa posebno. Verovatno je i ovde kao i kod svake adaptacije glomaznih sci fi romana dominantna ta potreba da se sve sabije u 2 i po sata filma i to se itekako oseti. Ovo je jedna pravolnijska akcija i svemirska rokačina u svojoj suštini, akcioni film. Veoma slabo do nikako je gledalac uveden u prirodu sukobljenih strana, njihove moći i tehnologiju. Junaci se izvlače iz nevolja tako što primene neko tehnološko sredstvo za koje nisi ni znao da ga imaju i šta sve time može da se uradi ili neke supermoći koje tek tako primene, u principu gledalac koji nije imao dodira sa knjigom ni nema pojma šta koji lik može a šta ne može.\nDakle, izvan neverovatno pompeznih tehnikalija ovde se ne krije bogznašta osim jedne dosta banalne akcije i tepačine. Uprkos tome, film nije dosadan naravno, brzo proleti iako dosta traje, sve je dinamički prebrzo ali nije konfuzno, već ponekad malo banalizovano. Ne bih imao ništa protiv da film traje i 5 sati a da se razrade neki narativni detalji. Tvrdokornim fanovima Dine film nema šanse da se ne svidi, rekoh tehnički je besprekoran, gluma je on point, kostimi i scenografija su brutalni. E da, muzika Hansa Zimmera je možda i najbolji deo ovog projekta, fantazija. Međutim, za običnog gledaoca, a posebno ljubitelja teških realističnih drama poput mene, ovo je samo jedan solidan akcioni "crtani film" bez naročite dubine i nekog spektakularnog supstrata. Nit sam se vezao za neki lik, nit me je ovo emocionalno dotaklo na bilo kom nivou. Svakako film je must see jer je u pitanju pravi pravcati vizuelni spektakl. 7/10\nne mogu da se setim dal' sam ti čestitao, al nek je živ i zdrav! 🍻\nNecu ni da gledam onda taj Dunc, procitacu knjigu nekad. Cestitke za malog\nKoliko je samo dosadna nova verzija Dune...ccc, deluje još besmislenije nego rimejk Blade Runner-a od pre par godina (BR je iako možda još i dosadniji barem vizuelno briljirao). Jednostavno postoji razlog zašto oba ova gigantska dela nisu dobili nastavak, da možda nisu bili shvaćeni (od prosene publike) naravno, ali ono što krasi oba je taj vizuelni segment koji je bio daleko isperd svog vremena. Zaista, oba filma predstavljaju prava remek dela kada je SF u pitanju, a na vizuelni doživljaj ide barem 60% kredita.. ono što najviše ne dostaje ovom rimejku što toliko želi da se uklopi u kalup "kako treba da izgleda" dobar SF, bez imalo inovativnosti, lucidnosti (likova pre svega), pa čak i one naivnosti koje mu daju nekako poseban šarm, a da ne pominjem onakvu ekipu sjajnih glumaca (pa čak i pevača.. hahaha). U novom baš, baš ne zanimljiva (mogu reći i ružnjikava) ekipa glavnih likova (setimo se samo prave Čejni, a bogumi i keva bila baš KEVA.. hehe)


Pannonica | Mali nogomet - ˝Otvoreno prvenstvo Tuzle - 2012˝\nMali nogomet – ˝Otvoreno prvenstvo Tuzle – 2012˝\nU okviru podrške Općine Tuzla koja se odnosi na dječiji i omladinski sport u 2012. godini Sportski savez općine Tuzla organizuje „Otvoreno prvensvo Tuzle-2012“ za neformalne grupe u malom nogometu za djecu uzrasta od 10 do 12 godina (rođeni 2000. godine i mlađi).\nOtvoreno prevenstvo neformalnih grupa se održava u periodu od 08.09. do 07.10.2012. godine. na malonogometnom stadionu „Panonica“ Slana Banja.\nOrganizator je Sportski savez općine Tuzla a pokrovitelj je Općina Tuzla.\nPosebnost ovog projekta ogleda se u tome da se isti organizuje u povodu 2. Oktobra, dana oslobođenja Tuzle, koji je jedan od posebnih datuma iz istorije Općine Tuzla.\nLiga mladih nada ima za cilj popularizaciju sporta i promociju pozitivnih društvenih vrijednosti kod djece, koja u ovom uzrastu nisu uključena niti u jedan sistem takmičenja, te na ovaj način stiču dragocjeno takmičarsko iskustvo i nova poznanstva i svrsishodno provode svoje slobodno vrijeme. Poziv za učešće na turniru je otvoren do 5. septembra 2012. godine, a zainteresovane ekipe (voditelji ekipa sa spiskom i rodnim listom igrača) se mogu prijaviti na tel/fax 035-315-440 ili koordinatoru takmičenja Nevzetu Aliću na broj telefona 061/194-218.\nOrganizator je obezbjedio pehare za tri najbolje plasirane ekipe, kao i diplome za sve članove ovih ekipa, prigodne figure za najboljeg igrača, strijelca i golmana, kao i pehar za fair play.


EVO I DVANAESTOG - MINA VRBAŠKI OBORILA SOPSTVENI REKORD: Smuvala JOŠ JEDNOG učesnika Zadruge! (VIDEO) | Mondo.Me Prod\nRaskinula sa jednim odmah presla na drugog\nEVO I DVANAESTOG - MINA VRBAŠKI OBORILA SOPSTVENI REKORD: Smuvala JOŠ JEDNOG učesnika Zadruge! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Adela Mulić Izvor mondo.rs 17.10.2020. / 21:47\nMina Vrbaški Filip Car zadruga 4


Briga o domaćinstvu na srpski način: Žene planiraju kućni budžet, a muškarci biraju destinacije za godišnje odmore | Telegraf - Najnovije vesti\n4. septembar 2018 | 17:57\nBriga o domaćinstvu na srpski način: Žene planiraju kućni budžet, a muškarci biraju destinacije za godišnje odmore\nMuškarci ti koji su zaduženi za izbor destinacije koju će porodica posetiti za vreme godišnjeg odmora\nRezultati ankete u kojoj je učestvovalo 1.000 ispitanika, pokazuju da briga o domaćinstvu kao i o članovima porodice tradicionalno pripada ženama. Pa tako kupovina namirnica je posao koji obavlja dvostruko više žena u odnosu na muškarce, dok je kod izbora garderobe ta razlika još veća, više nego trostruko u korist žena, dok su muškarci zaduženi za plaćanje mesečnih računa i mobilnih telefona, pokazuje istraživanje.\nPrema rezultatima ankete ispostavilo se da su u većem broju slučajeva muškarci ti koji su zaduženi za izbor destinacije koju će porodica posetiti za vreme godišnjeg odmora. Ipak, u ovom segmentu planiranja kućnog budžeta rezultat je bio veoma „tesan“, pa je tako ispalo da na uzorku od 1.000 ljudi, putovanja bira 502 muškarca naspram 498 žena.\nO kućnom budžetu brinu žene, Foto: Rawpixel.com\nKod plaćanja mesečnih komunalija kao i računa za mobilni telefon razlika takođe nije značajna, pa tako račune plaća 559 muškaraca naspram 441 žene, dok račun za korišćenje mobilnog telefona plati 563 muškarca i 437 žena.\nA kako platiti sve račune, kupiti sve što je potrebno za jedan mesec, i još nešto novca ostaviti „sa strane“ je posebna priča. Da bi se sve to postiglo „upravljanje kućnim budžetom“ postalo je neophodna veština. Ekonomisti uglavnom tvrde da kada je u pitanju budžet nije baš sve u tome koliko novca mesečno imate, već šta sa njim radite. Osnovni zadatak je isplanirati sve troškove, tako da potrošimo manje nego što zaradimo.\nKako bi „upravljanje kućnim budžetom“ bilo uspešno prvo je potrebno na papiru, ili excel tabeli tačno upisati prihode i rashode. Svi znaju koliko se mesečno zaradi u njihovoj porodici, ali na šta sve tačno novac odlazi retko kada može da se utvrdi sa sigurnošću.\nMuškarci dele sa ženama obaveze oko plaćanja računa, Foto-ilustracija: Profimedia/Alamy\nU tome bi moglo da pomogne čuvanje svih računa tokom mesec dana kako bi se na kraju svakog meseca znalo koliko i gde je potrošeno najviše novca, savetuju iz Kamatice.\nVažno je napraviti dobar izbor od ponuda koje mogu rasteretiti troškove, i ujedno olakšati planiranje budžeta, posebno u ovom delu godine kada su porodice izložene većim izadcima poput polaska dece u školu, plaćanja rata za letovanje, ili pak pripremanja za grejnu sezonu.\nSve ovo vodi zaključku da osim zapisivanja troškova, "ključ“ dobrog vođenja kućnog budžeta moglo bi da bude i izbalansirana i planirana potrošnja. Možda se plan za kućni budžet ne ispuni svakog meseca, ali kao i sve, tako se i upravljanje novcem zapravo uči. U našoj zemlji 56 procenata žena vodi računa o troškovima u kući, naspram 44 odsto muškaraca, pa na osnovu toga možemo zaključiti da planiranje porodičnih troškova ipak ide bolje ženama.\nNeće biti gotovo u petak, put može trajati mesecima: Šta Johanes Han očekuje od sastanka u Briselu?\nTagovi: Budžet, Finansije, Kućni budžet, novac, Žene\nCcc 04.09.2018 20:14\nŽene u Srbiji su mučenice ili kako bi neko sa strane rekao niža rasa. Iz tih razloga zenama bi trebalo dati novčanu stimulaci a naročito majkama sa više dece koje su primer u društvu.


SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE | Repository of Karlovac University of Applied Sciences\nDimnjaković, I. (2021). SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nDimnjaković, Ivica. "SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE." Undergraduate thesis, Karlovac University of Applied Sciences, 2021. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nDimnjaković, I. (2021). 'SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE', Undergraduate thesis, Karlovac University of Applied Sciences, accessed 19 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nDimnjaković I. SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE [Undergraduate thesis]. Karlovac: Karlovac University of Applied Sciences; 2021 [cited 2022 May 19] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nI. Dimnjaković, "SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE", Undergraduate thesis, Karlovac University of Applied Sciences, Karlovac, 2021. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:128:429018\nTitle SIGURNOST NA RADU U ZAVODU ZA HITNU MEDICINU KARLOVAČKE ŽUPANIJE PRILIKOM HITNIH INTERVENCIJA TIMOVA 1I 2 U VRIJEME COVID -19 PANDEMIJE\nTitle (english) SAFETY AT WORK IN THE INSTITUTE FOR EMERGENCY MEDICINE OF KARLOVAC COUNTY DURING EMERGENCY INTERVENTIONS OF TEMAS 1 AND 2 DURING THE COVID-19 PANDEMIC\nAuthor Ivica Dimnjaković\nCreated on 2021-11-29 09:45:28


Vulin: Predsednik je po Ustavu vrhovni komandant | Mondo Portal\nAleksandar Vulin Ustav predsednik Srbije vrhovni komandant.html\n15. novembar, 14:16\nVulin: Predsednik je po Ustavu vrhovni komandant 47 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbija 22.08.2017. / 14:56 15:03\nVulin: Predsednik je po Ustavu vrhovni komandant\nIzvor MONDO/Tanjug 22.08.2017. / 14:56 15:03\nPredsednik Republike izražava državno jedinstvo Republike Srbije, a u Ustavu naše zemlje jasno piše da predsednik komanduje Vojskom kao vrhovni komandant, izjavio je danas ministar odbrane Aleksandar Vulin.\n"Predsednik Republike Srbije komanduje Vojskom. Komanduje vrhovni komandant. U Vojsci imate više komandanata, samo je jedan koji komanduje Vojskom. Onaj koji komanduje Vojskom označava se i naziva - vrhovnim komandantom", rekao je ministar na pitanje novinara da li je naredio postavljanje fotografija predsednika Republike u prostorijama Ministarstva odbrane i Vojske Srbije.\nIstičući da će, kada se interne inicijative završe, moći da se izjasni o tome, Vulin je naveo da član 111 Ustava Srbije kaže da predsednik Republike izražava državno jedinstvo Republike Srbije, ne njegovo ime i prezime, niti njegova politička pripadnost, već funkcija predsednik Republike, te da, ako postoji čuvar kulta države, onda je to Vojska i ona će, podvlači, čuvati svoju državu.\n"Srbija ponosna jer Mađari vole Srbiju i Mađarsku"\n"Član 111 kaže da predsednik Republike Srbije izražava državno jedinstvo Republike Srbije. Nemojte gledati kroz predsednika koji vam se ne dopada, nemojte posmatrati kroz predsednika koji vam se dopada. Posmatrajte isključivo kroz Ustav i kroz potrebu da uspostavimo kult države Srbije, kao i svaka civilizovana i organizovana zemlja", rekao je Vulin.\nKako kaže, Aleksandar Vučić je predsednik Republike, a sutra će to biti neko drugi, pre njega je bio neko treći, te da je citirao član Ustava koji govori o predsedniku Republike Srbije, "ne Aleksandru Vučiću, ne Borisu Tadiću, ne Tomislavu Nikoliću, već predsedniku Republike".\nVulin tvrdi: Dok je Vučić predsednik nećemo u NATO\naleksandar vulin ustav vojska Predsednik Srbije vojska srbije\n27.08.2017. / 17:34\nMože, ali obavezno da obuče maršalsku uniformu za slikanje, kad je mogao mašin-bravar može i on.\n23.08.2017. / 00:53\nVrhovni komandat i jedini koji je spreman da u slucaju napada na nas narod upotreni svoje mogucnosti\n22.08.2017. / 23:14\nNe vidim nnista lose u tome da se postavi slike predsednika ipak je on vrhovni komandant\nUpravo gledate Brnabić: Odluka Vučića ispravna, mi bismo drugačije postupili 26 Info video Pre 20 h Premijerka Ana Brnabić rekla je danas da je odluka predsednika Srbije Aleksandra Vučića da ne ode na samit EPP u...\nUpravo gledate Obeležavanje Dana primirja u Prvom svetskom ratu 0 Info video Pre 56 min Centralna državna ceremonija polaganja venaca i odavanja počasti povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu.


Evropski parlament obeležava 20 godina evra – evropro info\nEvropski parlament obeležava 20 godina evra\nParlament je u ponedeljak, na otvaranju plenarne sednice u Strazburu, obeležio 20. godišnjicu puštanja u opticaj prvih novčanica i kovanica evra.\nRoberta Metsola, Kristin Lagard, Paolo Đentiloni i Irene Tinagli; Foto: EP\nOtvarajući ceremoniju, predsednica EP Roberta Metsola rekla je da je evro „zaista bio jedno od najvećih dostignuća EU, o čemu svedoči nedavno istraživanje Evrobarometra koje pokazuje da 78 odsto ljudi kaže da je to ’dobra stvar‘“.\n„Evro se odnosi na evropske integracije, jedinstvo, stabilnost, identitet, solidarnost. To je pravo u našim džepovima kao opipljiva priča o uspehu“, dodala je Metsola.\nPredsednica ECB Kristin Lagard rekla je: „Evro je učinio živote Evropljana jednostavnijim i doneo opipljive ekonomske koristi. Omogućio je procvat trgovine, podržao slobodno kretanje ljudi, roba i usluga i omogućio građanima da rade, studiraju i putuju u 19 država članica bez potrebe za razmenom valuta. Ujedinila nas je preko granica, jezika i kultura. Deljenje valute je više od jednostavnog korišćenja istog sredstva plaćanja; to je deo zajedničkog poduhvata.”\nEvropski komesar za ekonomiju Paolo Đentiloni rekao je: „Mi slavimo jedan od naših najuspešnijih poduhvata. Ali ekonomska i monetarna unija još uvek mora da se završi postizanjem bankarske unije i unije tržišta kapitala, i poboljšanjem našeg ekonomskog upravljanja. Postoji prostor da se poveća uloga evra.”\nIrene Tinagli, predsednica Odbora za ekonomska i monetarna pitanja EP, pohvalila je evro zbog njegove stabilizacijske uloge u poslednje dve decenije. „Bez evra bismo pričali sasvim različite priče. Evro je bio najbolja investicija koju smo mogli da napravimo da obezbedimo stabilno okruženje. Ova investicija nam je omogućila da prevaziđemo ozbiljne poteškoće.” Gospođa Tinagli je takođe rekla da je evro mogao još više da ispuni svoje ciljeve da je ekonomska i monetarna unija završena.\nTags: evro, Irene Tinagli, Kristin Lagard, Paolo Đentiloni, Roberta Metsola\nBorba protiv raka u EU: statistika i akcija