Muzički program na Festivalu romske kulture i aktivizma ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nMuzički program na Festivalu romske kulture i aktivizma\n22.9.16 desavanja, festivali, filmovi, fotografije, izlozbe, koncerti muzika, panel diskusija, projekcije No comments\nRomski kulturni centar Srbije u saradnji sa Kancelarijom visokog komesara Ujedinjenih nacija za ljudska prava (OHCHR) i Centrom za proizvodnju znanja i veština organizuje dvodnevni Festival romske kulture i aktivizma. U okviru večernjeg programa, u Mikser hausu će se održati koncerti romske muzike, a dnevni programi će pružiti priliku za diskusije o gorućim temama i pitanjima, kao i o trenutnoj situaciji u pogledu društvenog uključivanja Roma u Srbiji. Platforma za diskusije će se obezbediti prikazivanjem nekoliko novijih filmova o temama koje se tiču Roma koji žive u ovom regionu.\n12:00-12:45 Uvodno izlaganje: Romi i poglavlje 23\nPoložaj Roma u Srbiji, kao i u drugim delovima Evrope, je prepoznat kao pitanje od najvećeg prioriteta u obasti zaštite ljudskih prava. Nadležna tela Ujedinjenih nacija i Saveta Evrope redovno pozivaju na akciju radi poboljšanja položaja Roma u Srbiji. Nova Strategija za socijalno uključivanje Roma i Romkinja za period 2016-2025, usvojena u martu 2016. godine, predstavlja važan korak napred jer sadrži niz ključnih mera koje će biti preduzete u narednom periodu. Trenutni podaci o položaju Roma u ključnim sektorima ukazuju na to da politike koje se trenutno primenjuju nemaju vidljiv uticaj na promenu teškog položaja Roma u praksi i da postoje brojne prepreke koje sprečavaju efektivno uključivanje Roma. Kako je navedeno u nastavku teksta, sada su stvorene prilike za promene društvenog konteksta, pod uslovom da se ozbiljna pažnja posveti: (1) udvostručavanju napora za uvođenje inkluzivnog obrazovanja, i to po hitnom postupku, u cilju izmeštanja romske dece iz ustanova za specijalno obrazovanje, odnosno desegregacije osnovnog obrazovanja; (2) unapređenju politike u oblasti zapošljavanja, uključujući i davanje stvarnih ovlašćenja Povereniku za zaštitu ravnopravnosti i/ili Inspektoratu za rad ili drugom relevantnom telu da nadgledaju primenu načela diverziteta kod zapošljavanja, kao i značajnom poboljšanju okvira za pružanje podrške malim preduzećima i malim poljoprivrednim gazdinstvima u vlasništvu najmarginalizovanijih Roma; (3) unapređenju okvira za realizaciju prava na stanovanje, između ostalog i u kontekstu usvajanja novog zakona o stanovanju; (4) uklanjanju prepreka za integraciju interno raseljenih Roma sa Kosova kao i Roma povratnika iz zapadne Evrope; (5) kao i da se posveti znatno veća pažnja situaciji romskih žena i devojčica. Uvodno izlaganje biće prilika da se utvrde vizije za inkluziju Roma, u kontekstu planova i ambicija Srbije za pridruživanje Evropskoj uniji.\n13:00-14:30 Panel diskusija: Mogućnosti i izazovi u realizaciji prava Roma na stanovanje i akcija u toj oblasti\nProjekcija: Kratak film OHCHR-a o romskom naselju Grmeč\nU svom izveštaju podnetom u martu mesecu 2016. godine Savetu UN za ljudska prava o poseti Srbiji 2015. godine, specijalna izvestiteljka za pravo na adekvatno stanovanje posvetila je veliku pažnju „licima koja žive u neformalnim naseljima, posebno Romima“: „Širom Srbije navodno postoji 583 neformalnih romskih naselja, različitih veličina. Mnogi Romi, Aškalije i Egipćani koji žive u naseljima poreklom su iz Srbije; drugi su interno raseljena lica sa Kosova ili iz bivše Jugoslavije. Životni uslovi u naseljima su često neadekvatni, praktično bez ikavih komunalija ili infrastrukture kao što su električna energija, pijaća voda iz vodovoda, kanalizacija ili redovno odnošenje smeća. U drugim slučajevima, ostale osnovne usluge kao što su hitna pomoć ili javni prevoz nisu dostupne. Mnogi nemaju pristup zapošljavanju, školama i medicinskim centrima. Neka naselja koja je specijalna izvestiteljka posetila bila su puna glodara; u drugima, deca nisu imala gde da se igraju osim na gomilama đubreta, na polomljenom staklu, u potpunoj prljavštini. Ovakvim uslovima se krši pravo na adekvatno stanovanje“.\nSpecijalna izvestiteljka se osvrnula i na problem prinudnog iseljavanja Roma, navodeći da u toj oblasti problemi postoje već dugi niz godina. Specijalna izvestiteljka je navela da je učinjen pozitivan pomak u rešavanju ovog problema time što je sud u Beogradu zaustavio izvršenje rešenja građevinske inspekcije opštine Zemun (Beograd) o prinudnom iseljenju jedne romske zajednice, koju većinom čine interno raseljena lica sa Kosova, iz neformalnog naselja Grmeč. Međutim, tim licima ni do danas nije obezbeđen adekvatan smeštaj. Pored toga, mnogim licima koja su ranije već preseljena iz neformalnih naselja, kao što je bilo ono ispod mosta Gazela, sada preti iseljenje iz socijalnih stanova jer kasne sa plaćanjem stanarine i komunalija.\nRasprava o nacrtu novog zakona o stanovanju, koji pruža važnu priliku za jačanje prava Roma na adekvatno stanovanje, vodi se već skoro dve godine. Evropski i drugi donatori su aktivno pružali pomoć u cilju poboljšanja stambenih uslova u kojima žive Romi. Mreže i organizacije za zaštitu prava Roma u Srbiji bile su aktivne u predlaganju rešenja u oblasti stanovanja. Kratak film OHCHR-a o naselju Grmeč otvara mogućnost za diskusiju o ključnim problemima i mogućnostima za unapređenje zaštite prava na stanovanje za Rome u Srbiji. Među važnim pitanjima o kojima će se raspravljati biće i kako ojačati pristup socijalnim stanovima, u okruženjima bez segregacije; načini za poboljšanje uslova stanovanja u neformalnim i neuslovnim naseljima, u stvarnom dogovoru sa njihovim žiteljima; izuzetno loš položaj Roma raseljenih sa Kosova; kao i pitanje jačanja zaštite od prinudnog iseljenja u praksi.\n15:00-18:00 Projekcija filma: „Naša škola“ (2011, 95 minuta)\nInteraktivna rasprava o filmu „Naša škola“\nObrazovanje Roma u Srbiji i dalje je na nezadovoljavajućem nivou. U specijalnim školama, 18% dece koja pohađaju specijalnu nastavu su iz romskih porodica – što predstavlja dramatično nesrazmeran broj u odnosu na veličinu ove etničke grupe. Segregacija je takođe jasno prisutna u redovnim obrazovnim ustanovama, posebno u urbanim sredinama, gde postoji praksa da se Romi šalju u tačno određene osnovne škole iz kojih izlaze nedovoljno obučeni i loše pripremljeni za bilo kakvo dalje školovanje osim za najprostija zanimanja. Vršnjačko nasilje, posebno ono zasnovano na rasnoj i nacionalnoj osnovi i dalje predstavlja sistemski problem, kao i rano napuštanje škola, koje je često i povezano sa problemom vršnjačkog nasilja. Zahvaljujući novim politikama i merama, u zadnjih desetak godina u ovoj oblasti je postignut izvestan napredak. I pored toga, za rešavanje ovih\nproblema, koji i dalje postoje, potrebna je snažna akcija uz učešće vlade, civilnog društva, roditelja, dece, prosvetnih radnika i školskih uprava.\nPosle projekcije višestruko nagrađivanog dokumentarnog filma „Naša škola“, o jednom pokušaju desegregacije škole u Rumuniji, (autorke: Mona Nikoara i Miruna Koka-Kozma), održaće se panel diskusija o problemima u oblasti obrazovanja Roma. Film „Naša škola“ prati troje romske dece u jednom selu u ruralnom delu Transilvanije koja su pristala da učestvuju u jednoj novoj inicijativi za integrisanje rumunskih škola u kojima postoji segregacija po nacionalnoj osnovi. Kada su postigli desegregaciju u svojoj školi, Alin, Benjamin, i Dana krenuli su u jednu gradsku školu sa optimizmom da će tamo steći obrazovanje i prijatelje uprkos tome što su sredstva namenjena sprovođenju integracije diskutabilno upotrebljena za izgradnju škole „samo za Rome“ u njihovom selu. Njihov nevini optimizam je brzo nestao kada su se ova deca suočila sa niskim očekivanjima i daljom izolacijom. Ovaj film na čije snimanje su njegovi autori utrošili četiri godine, daje nežan prikaz ruralnog seoskog života čiji ritam nas dovodi u prisnu vezu sa realnošću koja okružuje ovu decu i u nama izaziva divljenje za njihov neuništiv duh, izložen stalnim napadima izazvanim predrasudama i neznanjem. Njihova priča se bavi problemima koji idu od institucionalizovanog rasizma, problema u državnom obrazovnom sistemu, do posledica siromaštva koje je nemoguće izbeći.\n21:00-21:30 – GRUBB\nGRUBB (Gypsy Roma Urban Balkan Beats) fondacija u dva centra u Srbiji, u Beogradu i Nišu, podstiče redovno školovanje oko 700 romske dece mlađe od 18 godina. Originalno povezivanje obrazovanja i izvođačkih umetnosti, inspirisalo je nastanak GRUBB mjuzikla koji je rezultat saradnje mladih Roma i međunarodnih umetnika. Ovaj svojevrstan spoj savremenog hip hopa i tradicionalne romske muzike, daje glas Romima kako u Srbiji tako i internacionalno. Slavi romsku kulturu i ohrabruje mlade izvođače da budu ponosni na svoje korene. GRUBB ujedinjuje obrazovanje, umetnost, kulturu i socijalno preduzetništvo kako bi podržao dugoročno uključivanje romske omladine u društvene tokove. Sajt: www.grubbmusic.com\n21:30-23:00 – KAL, gosti na koncertu: Zoran Kesić, Sergej Trifunović, Slobodan Boda Ninković, Marko Šelić (Marčelo)\nKAL je urbani romski bend iz Beograda. Od osnivanja, 2006. godine, grupa je nastupala na najznačajnijim domaćim, evropskim i svetskim festivalima. Muzički stil koji je KAL kreirao od svog osnivanja, zapadni kritičari su nazvali Rock’n’Roma. U sastavu benda se nalaze Dragan Ristić (vokal i gitara), Dejan Jovanović (harmonika), Milorad Jevremović (violina, vokal), Ivan Kuzev (bas) i Miloš Veličković (bubnjevi). Sajt www.kalband.com\nIzložba fotografija – autorka: Natalia Salnikova\nNatalia Salnikova, rođena 8. februara 1988. godine u Rusiji. Diplomirala je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2010. godine. Posle diplomiranja radila je u Kancelariji za nacionalne manjine Gradske Opštine Lazarevac do 2014, a zatim u Centru za socijalni rad i Ministarstvu za rad i zapošljavanje. Fotografijom se bavi, pre svega, iz velike ljubavi prema ovoj umetnosti i velike želje da lepotu koju vidi i koju zabeleži fotoaparatom, prenese na druge ljude. Jedna od njenih fotografija je ušla u 12 najboljih na foto konkursu „Pod istim krovom“ o životu Roma u Srbiji u organizaciji Civil Rights Defenders. Radovi su bili predstavljeni na izložbi u UK Parobrodu u januaru 2014, a zatim i na regionalnoj izložbi u Mixer hausu u septembru iste godine. Učestvovala je na grupnoj izložbi fotografija „Na točkovima života“ povodom obeležavanja Svetskog dana Roma u Centru za kulturu Lazarevac u aprilu 2016. Osnivač je i član Centra za razvoj multikulturalnosti „Nova generacija“, NVO iz Lazarevca, koja se bavi edukacijom, razvojem kreativnosti i interkulturalnim povezivanjem. U okviru svojih aktivnosti, „Nova generacija“ sprovodi i kreativne foto radionice za decu, u okviru kojih oni imaju priliku da savladaju osnove fotografije.\nLive act – autor: Zoran Tairović\n12:00-13:30 Panel diskusija: Zapošljavanje: Prevazilaženje problema sistemske isključenosti\nPrema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) na dan 31.12.2014, godine na evidenciji nezaposlenih NSZ-a bilo je 21.791 Roma, od kojih su 10.053 bile žene. Od ukupnog broja nezaposlenih Roma na evidenciji, 14.669 njih spada u grupu dugoročno nezaposlenih lica. Ovi podaci obuhvataju samo lica koja se formalno registruju u Nacionalnoj službi za zapošljavanje; smatra se da je stvaran broj nezaposlenih Roma daleko veći. U državnim institucijama postoji vrlo visok nivo isključenosti Roma. Pored toga, prema podacima sa kraja 2014. godine, samo 51 lice romske nacionalnosti je uspelo da dobije subvenciju za samozapošljavanje koja je dostupna preko Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ). Zahtevi kao što su detaljan poslovni plan, obezbeđivanje žiranata, kao i drugi uslovi očito predstavljaju prepreku za lica koja žive na društvenim marginama – uključujući velike segmente romskih zajednica – da dobiju ovakvu vrstu pomoći. Ovaj problem je donekle rešen uvođenjem nevladinih projekata. Ipak, ovakvi projekti su neodrživi u dugoročnom pa čak i u srednjoročnom periodu.\nPanel diskusija će biti posvećena ključnim aspektima ovih problema i koracima koje treba preduzeti da bi se veliki i srednji poslodavci podstakli da više vode računa o diverzitetu i jednakosti pri zapošljavanju; kako da se ojača zapošljavanje i zadržavanje Roma na poslovima u javnom sektoru; kako da se subvencija za samozapošljavanje, otvaranje malih preduzetničkih radnji i poljoprivrednih gazdinstava učini dostupnijim; i na kraju, kako dodatno ojačati i proširiti prioritete u pogledu sprovođenja politike diverziteta na tržištu rada.\n13:40-16:50 Projekcija filma: “Papusza” (2013), 131 minut\nPanel Diskusija: Prava romskih žena i devojčica\nSituacija romskih žena i devojčica u Srbiji je već neko vreme pod lupom međunarodnih tela za zaštitu ljudski prava, a posebno Komiteta UN za eliminisanje diskriminacije žena (CEDAW). Romske žene i devojčice izložene su višestrukoj diskriminaciji i suočene su sa uvećanim preprekama za pristup uslugama, uključujući i pristup uslugama koje se pružaju žrtvama nasilja. Prerani, ugovoreni brakovi i dalje predstavljaju problem u nekim segmentima romskih zajednica u Srbiji sa vrlo ozbiljnim posledicama u smislu socijalne isključenosti – posebno kada su u pitanju ovako udate devojčice. Rano isključivanje romskih devojčica iz obrazovnog sistema, rana udaja i roditeljstvo za posledicu imaju isključenost sa tržišta rada i život u siromaštvu, za njih i njihovu decu. Status Romkinja, kako unutar romske zajednice tako i van nje, u društvu, dodatno je otežan zbog rodno-zasnovane ranjivosti, isključenosti iz donošenja odluka i ograničenog pristupa uslugama. Nasilje nad Romkinjama se dodatno pogoršava zbog nedostatka međusobnog poverenja između Romkinja i institucija zbog čega je broj slučajeva nasilja koje prijavljuju same žrtve vrlo nizak a policija vrlo retko interveniše i kad dođe do prijave. Romkinje su nesrazmerno nepismene u odnosu na opštu populaciju ali i u poređenju sa romskim muškarcima; one čine 70% nepismenih lica u ukupnoj romskoj populaciji. Nacrt Okvira razvojnog partnerstva između Srbije i UN (2016-2020.) sadrži i posebne smernice za povećanje zastupljenosti romskih žena i devojčica u javnom životu.\nPosle projekcije nagrađivanog filma „Papusza“ (2013) čiji su autori Joana Kos-Krauze i Krištof Krauze predviđena je panel diskusija o trenutnim problemima u ovoj oblasti. Film je istinita priča o Papuszi, prvoj Romkinji koja je svoje pesme stavila na papir i objavila ih, što je bilo u suprotnosti sa tradicionalnim ponašanjem žena u romskoj zajednici. Film prati njen život od rođenja do starosti: ugovoren brak dok je još bila mala devojčica, njen život u tradicionalnoj romskoj čergi tokom i posle Drugog svetskog rata, prisilno preseljenje u komunističkoj Poljskoj i gradski život u bedi. Njen susret sa poljskim pesnikom Jeržijem Ficovskim, koji je otkrio njen veliki talenat za poeziju i objavio njene radove doveo je do tragičnog paradoksa: sada čuvena pesnikinja nastavila je da živi u bedi ali i odbačena od romske zajednice zbog toga što je javno objavila dešavanja unutar zajednice.\n17:00-18:30 Konsultativna sednica: Kratko upoznavanje sa mehanizmom za praćenje i izveštavanje o postupanju po preporukama međunarodnih tela za zaštitu ljudskih prava u Srbiji\nDana 10.12.2014. godine, Kancelarija za ljudska i manjinska prava Republike Srbije pokrenula je nacionalni mehanizam za praćenje implementacije preporuka organa UN za zaštitu ljudskih prava. Ovaj mehanizam obezbeđuje vladinu koordinaciju rada na implementaciji preporuka organa UN za zaštitu ljudskih prava. Koordinacija mehanizma se vrši iz Kancelarije za ljudska i manjinska prava Republike Srbije. U toj aktivnosti, organizacija za zaštitu ljudskih prava YUCOM je glavni saradnik iz redova civilnog društva i predstavlja ključnu tačku dodira mehanizma sa ciljnim grupama.\nZavršni panel koji će se održati uveče, 1. oktobra, biće prilika da se predstavi rad mehanizma, trenutnog stanja razvoja i planova za dalje aktivnosti, kao i da se čuju mišljenja šire javnosti o narednim koracima i preporukama za implementaciju obaveza koje je na sebe preuzela Republika Srbija u pogledu zaštite ljudskih prava.\n21:00-22:30 – Dame pevaju romski bluz\nVERY NAISS bend i Bilja Krstić, Ana Stanić i Bojana Stamenov\nVery Naiss Bend je osnovan 2015. godine. Nastao je kao potreba grupe prijatelja da prošire svoje muzičke vidike uz istovremeno druženje i dobru zabavu. Čine ga niški muzičari različitih generacija, različitih muzičkih afiniteta ujedinjenih u istoj želji da donesu neki novi zvuk i žanr koji će biti prepoznatljiv na muzičkoj sceni Srbije i šire. Very Naiss Bend kombinuje tradicionalnu balkansku muziku sa primesama gypsy jazza, fanka, roka, bluza.\nU USA su bili 2006. i 2008. godine gde su obišli sve značajnije klubove poput Joe’s paba u Njujorku, gde su svirali svi najznačajniji svetski muzičari poput Leonard Cohen-a, David Byrne-a, Richard Thompson-a, Dolly Parton, Sinead O’Connor, Norah Jones, Youssou N’Dour-a, David Gilmore itd. Na USA turneji 2008. godine odsvirali su 45 koncerata i ostvarili saradnju sa jednom od najpoznatijih njujorških muzičkih atrakcija, Gogol Bordelo-m, bendom koji je svirao sa Madonom na Global Warmingu u Londonu.\nNa prestižnoj World Music Chart Europe sa oba albuma zauzeli su prva mesta i iza sebe ostavili bendove poput: Gotan Project, Natasha Atlas, Ojos de Bruho. Na istoimenoj listi 2006. godine bili su treći na godišnjem nivou što nijednom bendu sa ovih prostora nije pošlo za rukom. KAL je jedini bend sa ovih prostora koji je izabran među preko 1000 bendova iz celog sveta da 2006. godine svira na najznačajnijem sajmu World muzike u Španiji WOMEX.\nČlanovi benda su: Dragan Ristić (gitara, lead vocal), Miloš Veličković (bubanj), Ivan Kuzev (bas), Dejan Jovanović (harmonika), Milorad Jevremović (violina).\nO članovima benda: http://www.kalband.com/sr/kal-band/clanovi-benda.html\nGRUBB (Gypsy Roma Urban Balkan Beats) fondacija u dva centra u Srbiji, u Beogradu i Nišu, podstiče redovno školovanje oko 700 romske dece mlađe od 18 godina. Originalno povezivanje obrazovanja i izvođačkih umetnosti, inspirisalo je nastanak GRUBB mjuzikla koji je rezultat saradnje mladih Roma i međunarodnih umetnika. Ovaj svojevrstan spoj savremenog hip hopa i tradicionalne romske muzike, daje glas Romima kako u Srbiji tako i internacionalno. Slavi romsku kulturu i ohrabruje mlade izvođače da budu ponosni na svoje korene. GRUBB ujedinjuje obrazovanje, umetnost, kulturu i socijalno preduzetništvo kako bi podržao dugoročno uključivanje romske omladine u društvene tokove.\nPrvi centar je otvoren 2006. godine u Nišu, gradu sa brojnom romskom populacijom, a potom u Beogradu. Obezbeđujući dopunsku nastavu iz svih školskih predmeta, GRUBB ohrabruje decu da uspešno završe redovno školovanje. Muzičke i plesne radionice su kasnije dodate u nastavni plan. Narednih godina pokrenute su i radionice fotografije i kreativnog pisanja. GRUBB blisko sarađuje sa roditeljima, romskom zajednicom i školama; uslov da deca dolaze u GRUBB centar je da redovno pohađaju školu. U našim centrima zajedno rade romski i ne romski nastavnici, neumorno se trudeći da podrže i olakšaju društvenu integraciju. GRUBB podstiče samopouzdanje, samopoštovanje i akademska dostignuća romske omladine i tako doprinosi povećanju mogućnosti za njihovo zapošljavanje.\nRevolucionarnost u radu ovih centara leži u kombinovanju programa za podučavanje sa umetničkim programima, čime se motiviše školovanje Roma i uvećava njihovo samopouzdanje i veštine. GRUBB-ov duh socijalnog preduzetništva od ključne je važnosti za njegovu samoodrživost i zapošljavanje. Veliki broj GRUBB predavača su alumni, danas mentori i uzori novim članovima. Profit koji GRUBB šou pravi, nastupajući širom sveta, u potpunosti je namenjen GRUBB centrima za edukaciju mladih Roma.\nU GRUBBu verujemo da je umetnost put ka društvenoj integraciji. GRUBB mjuzikl su kreirali mladi Romi i međunarodno priznati umetnici. Ova neobična ekipa predvođena je svetski poznatim rediteljem Serž Denonkurom (Serge Denoncourt). Nastupajući u Kanadi, Sjedinjenjim Američkim Državama, Velikoj Britaniji, Francuskoj i Holandiji, mjuzikl je doživeo veliki međunarodni uspeh. Izvodeći ovu predstavu, prvi put su se na ovaj način čuli mladi čiji se glas retko čuje. Koristeći koreografiju, muziku, svetlo, video i fotografiju, mjuzikl predstavlja njihovu priču. U planu su turneje po Francuskoj i Nemačkoj. Sav prihod od nastupa ide za finansiranje tekućih obrazovnih aktivnosti u GRUBB centrima u Srbiji.\nGRUBB koncerti i nastupi u Srbiji\nOd 2007, na mesečnom nivou, polaznici GRUBBa izvode svoje kompozicije na brojnim manjim koncertima i nastupima po celoj Srbiji, svake godine na prestižnom EXIT Festivalu. Zahvaljujući nastupima veća je zastupljenost i GRUBBa u medijima, što doprinosi većoj popularnosti i brojnosti dece koja dolaze u centre. Širenjem pozitivne slike, dajući glas romskoj deci koji im omogućava da slave svoje jedinstveno kulturno nasleđe, GRUBB daje svoj doprinos društvenoj integraciji.\nGRUBB trenutno radi na različitim projektima, pored dnevne dopunske nastave, muzičkih i plesnih radionica, tu su:\nPrvu knjigu GRUBB Stories,koju su napisali mladi Romi, objavio je Albion Books 2013. GRUBB Stories 2 je objavljen decembra 2014, a na engleski, nemački i francuski jezik su je preveli mladi internacionalnih škola u Srbiji. Knjige su rezultat jednogodišnjih radionica kreativnog pisanja,pokrenute u saradnji sa First Story, britanskom dobrotvornom organizacijom koja sprovodi pionirski program krativnog pisanja u pojedinim školama u Velikoj Britianiji. Ove radionice, drže zajedno afirmisani pisac i nastavnik srpskog jezika, i trenutno se sprovode u svim našim centrima. Ilustracije za knjigu predstavljaju izbor fotografija nastalih na našim foto radionicama.\nZa polaznike GRUBB centra u Nišu, foto radionicu ”Iza pruge” vodio je čuveni francuski fotograf Ferante Feranti (Ferrante Ferranti). Fotografije nastale na ovim radionicama ne ilustruju samo knjigu GRUBB Stories 2, već će biti izložene i na predstojećim izložbama.\n”Pretty Loud” je projekat pisanja i izvođenja pesama, a namenjen je isključivo devojkama. Vođene iskusnim kolegama i profesionalcima, devojke polaznice projekta, uče sve segmetne produkcije uključujući: komponovanje, pisanje tekstova, koreografiju, itd. Njihove prve pesme (tri) su snimljene februara 2015. Učesnice projekta ponosno govore u ime Romkinja i postaju uzor mlađim polaznicama GRUBBa.\nGRUBB politika integracije\nU našoj organizaciji, radimo na uspostavjanju integrisanog društva. 40% zaposlenih u našim centrima su Romi, uključujući i upravljačke nivoe. Neki od njih su bili polaznici GRUBBa. U centru u Nišu 10% polaznika nisu Romi. Organizujemo i učestvujemo u mnogim projektima sa romskom i neromskom omladinom, i tako zagovaramo i podržavamo integraciju.\nNeki od tih prejakata su:\nGRUBB Stories; Muzička akademija Bern; radionice i concert KC Grad, Beograd;\nProjekat 11 zemalja, Pozorište na Terazijama, Beograd; TEDX; Rima Roma muzički projekat, Beograd; Zajedno do interkulturalnsti, Leskovac; Festival srca u harmoniji, Novi Sad; Festival etnomuzike, Beograd; Muzikom ka integraciji, debata, Beograd\nPesničenje, Rex, Beograd; FESTKA Festival, Sopot, EXIT Festival, NoviSad; Ulica otvorenog srca, koncert za pomoć ugorženima od poplava, Beograd; Moj, tvoj, naš svet, strip konkurs, Dom omladine, Beograd; Međunarodnidan Roma, Kulturnicentar, Novi Sad.\nNa samom početku, polaznici GRUBBa su uglavnom bili dečaci, međutim zbog našeg aktivnog podsitcanja uključivanja devojčica, sada je taj odnos skoro 50/50; kroz obrazovanje i umetnost svi polaznici dele zajedničke ciljeve integracije i emancipacije.\nSaradnja GRUBBa sa drugim organizacijama\nGRUBB je sarađivao sa brojnim organizacijama, kako u Srbiji tako i u inostranstvu. Neke od njih su:\nOmladinska fondacija Shuler Helfen Leben, Berlin\nMuzička akdemija u Bernu\nKanadska ambasada, Beograd\nNemačka i Francuska iInternacionalna škola, Beograd\nFestival Mondial des Cultures, Quebec, Canada\nGSL (Global Students Leadership)US\nGRUBB Mjuzikl internacionali kreativni tim\nGRUBB kretivni tim čine interanacionalno priznati umetnici koji su učestvovali u stvaranju GRUBB mjuzikla. Oni i dalje aktivno učestvuju u našim projektima i dolaze redovno u GRUBB centre kako bi dodatno inspirisali naše polaznike.\nVERY NAISS bend\nVery Naiss Bend je osnovan 2015. godine. Nastao je kao potreba grupe prijatelja da prošire svoje muzičke vidike uz istovremeno druženje i dobru zabavu. Čine ga niški muzičari različitih generacija, različitih muzičkih afiniteta ujedinjenih u istoj želji da na muzičku scenu Srbije a i šire donesu neki novi zvuk i žanr koji će biti prepoznatljiv.\nVery Naiss Bend kombinuje tradicionalnu balkansku muziku sa primesama (gypsy jazza,fanka,roka,bluza). Ima 8 članova: saksofonista Iva Barčić, klavijaturista i aranžer Saša Barčić, gitarista Lazar Davidović, basista Marjan Manja Marković, bubnjar Zoran Kostić Kosta,perkusije Milan Jovanović Sima i vokali Ninoslav Dumitru i Elvin Eki Pavković.


2 BESPLATNA predavanja – STEAM obrazovni trendovi – vigimnazija.edu.rs\nPostavljeno: 22/10/2020 29/11/2020 by\nPoštovane kolege, IMO članovi i SonS ambasadori,\nPrisustvom na novom vebinaru svi učesnici imaće priliku da od relevantnih predavača čuju na koji način 3D proširena stvarnost i problem solving pronalaze ulogu u STEAM-u, a i da uz to steknu zvaničan sertifikat za stručno usavršavanje unutar ustanove, koji vam organizatori – Science on Stage Srbija i Institut za moderno obrazovanje – BESPLATNO izdaju.\n2 STEAM predavanja: Hologrami u nastavi i problem solving u obrazovanju\nNacionalni SonS ambasadori, nastavnik hemije Slađana Jović i nastavnik geografije Bojana Mitrićeski Anđelković pokazaće vam kroz primer praktičnog rada sa osnovcima šta su hologrami, i kako se mogu koristiti u STEAM nastavi, a sve radi unapređenja praktičnog i neformalnog znanja, ali i veština učenika.\nU okviru drugog predavanja, dr Ivan Anić, profesor strukovnih studija i član Nacionalnog upravnog odbora Science on Stage Srbija mreže, ispričaće vam više o važnosti problem solvinga u obrazovanju, i preneti praktično iskustvo u organizaciji najvećeg problem solving i STEAM takmičenja u regionu – Brainfinity. Osim što ćete čuti kako je problem solving u Srbiju ušao na velika vrata, predavač najavljuje i važne problem solving nastupajuće događaje za učenike, nastavnike, roditelje i škole.\nViše o predavanju možete saznati OVDE.\nPRIJAVA JE SADA OTVORENA – saznajte više o obrazovnim trendovima u STEAM nastavi


McDonald’s i ove godine obeležava Svetski dan deteta - Beograd za decu\nPovodom obeležavanja Svetskog dana deteta kompanijaMcDonald’s će u periodu od 20.novembra, kada se obeležava Svetski dan deteta, pa do 30.novembra od svakog prodatog Happy Meal obroka donirati 10,00RSD Humanitarnoj organizaciji „Pomoć Srpskoj Deci“ koja ima cilj da pomogne svoj ugroženoj deci u Srbiji.\nDodatno u saradnji sa Fondacijom „Fond B92“, McDonald’s će donirati 100 dečijih knjiga Univerzitetskoj dečijoj klinici Tiršova, Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije ,,Dr Vukan Čupić’’ i Bolnici za pedijatriju „Dr Olga Popović – Dedijer“.\n„Novembar je svake godine za McDonald’s u znaku dece. Tako je i ove godine, bez obzira što nas je pandemija sprečila da organizujemo tradicionalna druženja u našim restoranima i kroz druge aktivnosti obeležimo Svetski dan deteta. Ove godine smo uz pomoć naših partnera iz Fonda B92 donirali 100 knjiga dečijim odeljenjima i nadamo se pomogli da deca u bolnicama uz knjige lakše prebrode zdravstvene probleme.“ izjavila je Desanka Landauer, direktorka marketinga u kompaniji McDonald’s u Srbiji.


Početna » Život » Misija kiseonik: Svaki oblik duvana smrtonosan, moramo da štitimo decu i mlade\nFoto: Misija kiseonik\nTakvi prilozi neretko pozivaju decu i mlade da probaju nargile kao egzotično i novo životno iskustvo, čime dovode ovu ranjivu grupu u zabludu i ozbiljan zdravstveni rizik.\n„Smatramo da je obaveza svih medija, a naročito javnih medijskih servisa da o štetnosti duvana i duvanskih proizvoda izveštava istinito i tačno. Napominjemo da su nargile duvanski proizvodi i za njih važe zakoni o kontroli duvana, a posebno zabrana reklamiranja na svim medijima“, navodi se u saopštenju Pokreta.\nPokret ističe i da je naročito važno poslati nedvosmislenu i jasnu poruku o štetnosti korišćenja nargila, koje su prema istraživanjima u Srbiji među ovom populacijom poslednjih godina u porastu.\n„Bilo da se koristi duvan ili druga mešavina, pušenje nargila ima negativne efekte na zdravlje, pre svega zato što uključuje udisanje dima koji nastaje zagrevanjem ili sagorevanjem duvana”, smatra dr Srmena Krstev, predsednica Republičke stručne komisije za kontrolu duvana.\n„Tokom pušenja nargila oslobađa se dim koji sadrži ugljen-monoksid, kancerogene supstance i toksična jedinjenja, uključujući i teške metale. Nikotin iz duvana izaziva zavisnost. Kao i kod pušenja cigareta, štetne materije iz duvana i dima iz nargila izazivaju različite vrste raka, bolesti srca i krvnih sudova, smanjenu plodnost i bolesti pluća”, upozorava dr Krstev.\nČin pušenja podrazumeva i kontakt prstiju sa usnama, dok pušenje nargila često uključuje deljenje piska za nargilu i creva među korisnicima, što pospešuje prenos novog virusa korona, ali i drugih zaraznih bolesti poput herpesa, gripa, hepatitisa i tuberkuloze.\nZato Svetska zdravstvena organizacija od početka pandemije bolesti COVID-19 apeluje na pušače da smanje konzumiranje duvana ili u potpunosti prekinu s ovom praksom.\nPozivamo javne medijske servise, sve medije i aktere našeg društvenog života da nam se pridruže u borbi za detinjstvo bez dima i daju reč da će vlastitim primerom i svakodnevnim ponašanjem promovisati vrednosti zdravog, aktivnog i ispunjenog života dece i mladih.\n„Misija: kiseonik” pokrenuta je 2018. godine sa ciljem prevencije pušenja kod dece uzrasta 10–12 godina.\nUz podršku nadležnih zdravstvenih ustanova, ministarstava, medija i organizacija civilnog društva, pokret sprovodi edukativne i promotivne aktivnosti s velikim brojem mladih u Srbiji, a samo na društvenim mrežama poruke su stigle do više od 400.000 ljudi.\nduvanjavni medijski servisMisija kiseoniknargilaPropulsion fondacijapušenjeBeograd\n5 reagovanja na “Misija kiseonik: Svaki oblik duvana smrtonosan, moramo da štitimo decu i mlade”


Recept: štrudla s čajem - Čajevi\nŠtrudla s čajem potreban materijal\n– kilogram brašna\n– 1/21 čaja kamilice\n– kesicavanilin šećera\n– rendana limunova kora\n– 800 g mlevenih oraha\n– 7 dl vruće vode\nŠtrudla s čajem priprema\nKvasac izmrvite, dodajte kašičicu šećera i malo tople vode i sačekajte da nadođe. U brašno dodajte šećer, limunovu koru, vanilin šećer, malo soli, ulje, topao čaj i nadošao kvasac. Zamesite testo, ostavite još 45 minuta i povremeno premesite.\nTesto podelite na četiri dela i svaki razvij te oklagijom u pravougaonik širine pleha. U vrelu vodu sipajte orahe i šećer, dobro promešajte, pa svako parče testa namažite četvrtinom smese, savije u rolat i pecite\nhttps://cajeviza.net/wp-content/uploads/2014/08/štrudla-s-čajem.jpg 240 310 admin admin2014-08-20 11:58:222020-03-08 19:18:37Recept: štrudla s čajem


O NAMA | Maturanti Maratonci\nDobrodošli na internet prezentaciju sportskog udruženja „Maturanti Maratonci“. Zadovoljstvo nam je što možemo i na ovaj način da predstavimo jednu ideologiju zdravog i aktivnog života.\n„Maturanti Maratonci“ je sportsko udruženje koje se bavi popularizacijom aktivnog stila života i teži da omasovi trkačku zajednicu u Srbiji. Naš cilj je da kroz školski sistem deci omogućimo najprihvatljiviji i najrasprostranjeniji vid rekreativnog bavljenja sportom, a to je upravo trčanje i maraton.\nMaraton vidimo kao šansu da deca dobiju nešto dragoceno, nešto najvrednije što život može da im pruži. To je prilika da nauče neke važne životne lekcije koje će im trebati kasnije u životu. Prilika da izgrade svoj karakter kroz upornost, istrajnost, odgovornost, organizovanost, odlučnost, žrtvovanje, kroz saznanje šta su sve u stanju da urade. Prilika da postanu LJUDI.\nNaš zadatak pre svega je da deca u prve tri godine srednje škole dobiju znanje i iskustvo iz oblasti zdravog i aktivnog života i da se takmiče u polumaratonu a da se u četvrtoj godini kao kruna njihovog školovanja oprobaju i u maratonu.\nKod nas ne postoje granice, članstvo nije vezano za školski uzrast i svi su dobrodošli.\nPowered by WordPress | Theme Designed by: family vacations | Thanks to Shooting Academy, Double Alpha and IPSC


Tag / Dejvid Bouvi / Vesti online\nVeruje se da je ovo prvi snimak čuvene pesme Dejvida Bouvija, a demo-snimak je prodat na aukciji kuće "Omega Auctions" iz Njuton le Vilousa, u Mersisajdu u Engleskoj.\nDejvid Bouvi proglašen za najveću ikonu u svetu zabave\nLegendarni pevač Dejvid Bouvi proglašen je za najveću ikonu u svetu zabave u 20. veku. To su izglasali gledaoci emisije "Ikone" na Bi-Bi-Siju, a u konkurenciji su još bili Čarli Čaplin, Merilin...\nOva poznata dama blista u 63. godini (FOTO)\nOva žena okarakterisana je kao jedna od najlepših na svetu.\n17:15 >> 17:57\nMnogo pre nego što je postao Aladin Sejn ili Zigi Stardast, mršavi 16-godišnjak sa ambicijama da bude saksofonista pristao je da peva glavni vokal na demo snimku napravljenom u malom studiju u...\nJoš od sedamdesetih godina znao je šta ga čeka...\nOtvaranje nove koncertne sezone Akademije 28: Veliki klupski koncert posvećen Dejvidu Bouviju\nAkademija 28 otvara novu sezonu Kluba, ovog četvrtka 11. januara, velikim klupskim koncertom posvećenim legendarnom Dejvidu Bouviju (8.1.1947-10.1.2016), kojim će biti obeležena godišnjica...\nPutujuću izložbu o Dejvidu Bouviju posetilo više od milion ljudi\nPutujuća izložba posvećena legendarnom britanskom muzičaru Dejvidu Bouviju biće naredne godine predstavljena u muzeju Bruklin u Njujorku, preneo je danas list Njujork tajms.\nŠokantne tvrdnje o životu Dejvida Bouvija\nDejvid Bouvi je vodio krajnje raskalašan život, otkriva nova biografija slavnog muzičara "David Bowie: A Life".


Vikend, špic letnje turističke sezone, kao i velika smena turista i od jutros su napravili velike gužve na graničnim prelazima u Srbiji.\nNa graničnom prelazu Horgoš se čeka oko dva sata, dok na Kelebiji vozila čekaju oko sat vremena.\nKilometarske kolone su i na graničnom prelazu Preševo čeka se skoro sat vremena, dok su na Gostunu zadržavanja i duža od 60 minuta.\nKilometarske kolone i na graničnom prelazu Preševo na izlazu iz Srbije\nGužve se očekuju tokom čitavog dana na graničnim prelazima na ulazu i izlazu i zemlje, a kiša, mokri kolovozi, pojava odrona i smanjena vidljivost znato usporavaju i otežavaju vožnju, zbog čega nadležni apeluju na dodatan oprez.\nVODIČ ZA ALTERNATIVNE GRANIČNE PRAVCE Evo kako da ZAOBIĐETE kolone i kolaps na putu do mora\nNEVREME U ZAPADNOJ SRBIJI Grad polupao stakla na automobilima, oluja nosila crepove sa kuća, usevi uništeni\nPrema poslednjim informacijama dobijenim od JP "Putevi Srbije", na naplatnim stanicama nema čekanja.\nNadležne službe savetuju odlazak na alternativne granične prelaze i kada su druge susedne zemlje u pitanju, baš u cilju izbegavanja dužih čekanja.\nGranički prelazi sa Makedonijom: Glavni - Preševo–Tabanovce; (00-24 h); alternativni - Pohor Pčinjski–Pelince (00-24 h). Na granici sa Grčkom, idite na Dojran umesto na Evzoni, naročito ako putujete vikendom, jer se se ovde proteklih vikenda čekalo i do šest sati.\nPratite uživo stanje na graničnim prelazima\nTrenutno stanje na graničnim prelazima na ulasku i izlazu iz Srbije možete pratiti na sajtu AMSS\nU toku noći, ali i sutra na ovom graničnom prelazu se očekuju GUŽVE


Dan u Beogradu, a da ostane i za sladoled... | CityMagazine\nZa sve one koji vole da popodne provedu u muzeju, za sve one kojima se dopada ritam poskakivanja tramvaja, za one kojima dolaze gosti, za one koji bi da jedan dan budu gosti u svome gradu, evo nekoliko preporuka šta možete da vidite i uradite u Beogradu. Svesni da pre ili posle obilaska dolazi osveženje u vidu sladoleda, kafe, limunade, piva… potrudili smo se da vam predstavimo lokacije i aktivnosti za koje nije potrebno odvojiti veliki budžet – u nekim slučajevima je sadržaj besplatan, a takođe postoje dani kad je ulaz slobodan. Ovo je poziv da se uživa u Beogradu!\nBeogradska tvrđava – Veliki ili Rimski bunar\nPočetak svakog obilaska grada započinje Kalemegdanom jer je Beogradska tvrđava svojevrstan muzej prošlosti Beograda na otvorenom. Nastajala je u dugom razdoblju od 1. do 18. veka, od rimskog kastruma, preko vizantijskog kastela, srednjovekovne srpske prestonice, sve do austrijskog i osmanlijskog artiljerijskog utvrđenja.\nVeliki ili Rimski bunar nalazi se uz jugozapadni bedem Gornjeg grada, u neposrednoj blizini spomenika Pobednik i Kralj kapije. Bunar je izgrađen u periodu od 1717. do 1731. godine, za vreme barokne austrijske rekonstrukcije tvrđave. Na planovima tvrđave tog vremena ovo zdanje označeno je kao Veliki bunar. Naziv Rimski bunar prvi put je zabeležen u 19. veku, a nastao je na osnovu narodnih predanja koja stare građevine, čije je poreklo zaboravljeno, često pripisuju Rimljanima. Kroz zasvedeni hodnik dolazi se do centralnog prostora s bunarom prečnika 3.40 m i dubine oko 51m (dno bunara je niže od dna reke Save). Niz dva spiralna stepeništa, od kojih je jedno služilo za spuštanje, a drugo za penjanje ljudi i stoke, silazi se u bunar do dubine od 35,30 m, gde se nalazi polukružni hodnik.\nRadno vreme: svakog dana (i vikendom) od 11 do 19 časova\nPopusti: za studente, đake i penzionere 60 dinara\nObilazak grada tramvajem\nSvake godine u organizaciji Turističke organizacije Beograda, za razgledanje grada je na raspolaganju „Tramvaj zvani Beograd“. Uz pratnju stručnog vodiča obilazi se rejon „dvojke“. Vožnja traje sat vremena i besplatna je, ali je zbog ograničenog broja mesta obavezno prijavljivanje.\nMaršruta: Polazak s okretnice tramvaja 5 i 10 kod Zoo-vrta, ulica Tadeuša Košćuška, stajanje kod Kalemegdana, Pristanište, Karađorđeva ulica pored Železničke stanice, Nemanjina, Resavska, Bulevar kralja Aleksandra do Vukovog spomenika, Kraljice Marije, Džordža Vašingtona, Cara Dušana do Beka.\n- petak: od 19 časova – tura na srpskom, od 20 časova – tura na engleskom\n- subota: od 15 časova – tura na srpskom, od 16 časova– tura na engleskom\nPrijavljivanje: BG info, Knez Mihailova 56\ntel. +381/11/263-56-22 i +381/11/263-53-43\nProgram turističkog razgledanja uz pratnju vodiča je besplatan\nFoto: JKP GSP Beograd\nOsveženje u letnjim danima, mesto za čitanje knjige, fotografisanje prirode, uživanje u zelenilu, Botanička bašta je dragulj u betonskom oklopu centra Beograda. Botanička bašta Jevremovac je osnovana 1874. na predlog Josifa Pančića. Botanička bašta se prostire na površini od oko pet hektara, gde se na otvorenom prostoru nalazi više od 350 vrsta drveća i žbunja, domaćih, evropskih i egzotičnih biljaka, a ukupan biljni fond danas čini preko 1.500 drveta, žbunja i zeljastih biljaka. Botanička bašta obuhvata, pored otvorenih površina, Staklenu baštu i prostorije Instituta za botaniku.\nRadno vreme Bašte: od 1. aprila do 1. oktobra od 9 časova do 19 časova svaki dan\nBesplatan ulaz: deca do 16 godina uz pratnju odraslih, studenti svih fakulteta Univerziteta u Beogradu (uz indeks), trudnice, osobe s invaliditetom\nKonak kneginje Ljubice je jedna od malog broja sačuvanih zgrada iz vremena prve vladavine kneza Miloša Obrenovića. Konak je građen u periodu 1829-1831, a zamišljen je da bude reprezentativni dvor srpske vladajuće dinastije Obrenović.\nPostavka – enterijer beogradskih kuća 19. veka\nRadno vreme: utorak, sreda i petak: 10-17 časova, četvrtak: 10-18 časova, subota: 12-20 časova, nedelja: 10-14 časova\nPopusti: đaci, studenti, nezaposleni, penzioneri 100 dinara\nBesplatan ulaz: svaka poslednja subota u mesecu; deca mlađa od 7 godina, posetioci s invaliditetom s pratiocem, članovi MDS i ICOM i vlasnici kartica EURO<26 i ISIC\nOd samog osnivanja 1965. godine, u Muzeju savremene umetnosti predstavljani su najznačajniji umetnici i pokreti jugoslovenske, srpske i strane umetnosti 20. veka. Muzej danas predstavlja dinamičnu instituciju koja obimom i raznovrsnošću svojih programa predstavlja važan deo umetničkog i kulturnog života Beograda i Srbije.\nRadno vreme: od 10 do 18, četvrtkom od 10 do 22 časa\nPopusti: studenti, učenici, penzioneri 150 dinara\nBesplatan ulaz: svake srede ulaz je slobodan\nSpomen-muzej Ive Andrića otvoren je 1976. godine, u stanu na Andrićevom vencu 8, u kome je pisac, sa suprugom Milicom Babić, živeo od 1958. godine. Sačuvani su autentični raspored i izgled ulaznog hola, salona i Andrićeve radne sobe. U preostalom adaptiranom prostoru otvorena je stalna postavka, koja hronološki prati život i stvaralaštvo laureata Nobelove nagrade. Zastupljen je originalan muzejski materijal iz Legata Ive Andrića, fotografije, dokumenta, umetnički i lični predmeti, knjige i časopisi, odlikovanja.\nRadno vreme: utorak, sreda, petak i subota: 10-17 časova, četvrtak: 12-20 časova, nedelja: 10-14 časova\nRadna soba Ive Andrića\nIstraživanja na Vinči su započeta 1908. godine i s prekidima traju do danas. Vinča je pojam kojim se obeležava zenit evropskog neolita. Između 5300. i 4300. god. p.n.e. prostori današnje Srbije i Centralnog Balkana postaju kulturno središte Evrope, a na mestu današnje Vinče formirano je veliko naselje. Arheološki nalazi iz Vinče i drugih neolitskih nalazišta u ovom delu Evrope promenili su naš pogled na praistorijskog čoveka. Ostaci otkopanih naselja govore o razvijenoj kulturi stanovanja i civilizacijskom napretku.\nRadno vreme: utorak, sreda i petak: 10-16 časova, četvrtak: 12-18 časova, subota i nedelja: 10-18 časova\nStručna vođenja vikendom od: 10, 11.30, 13, 14.30, 16 i 17.30 časova\nKosančićev venac je jedan od najstarijih delova Beograda, prvi izgrađen van zidina Beogradske tvrđave, na čijem se prostoru nalaze brojni spomenici kulture.\nZbog izuzetnog kulturno-istorijskog značaja ove ambijentalne celine, Turistička organizacija Beograda je organizovala muzičko-umetnički program „Leto na Kosančiću“, u okviru koga će biti organizovane šetnje Kosančićevim vencem u pratnji turističkog vodiča i obilazak svih znamenitosti u ovom delu grada, muzički program i predstavljanje galerija, dizajnerskih, umetničkih i izdavačkih kuća koje se na ovom potezu nalaze. Program „Leto na Kosančiću“ realizovaće se svake subote tokom juna, jula i avgusta, u organizaciji Turističke organizacije Beograda.\nRadno vreme: svake subote tokom juna, jula i avgusta\nVođene šetnje po gradu – Belgrade walking tours\nOrganizacija Belgrade walking tours je grupa licenciranih, profesionalnih turističkih vodiča koji već skoro deceniju nude besplatne turističke ture po Beogradu, kao i specijalizovane ture koje se plaćaju. Od besplatnih tura možete odabrati obilazak centra grada, Beograd u 20. veku ili turu Zemunom.\nCentar grada: Na turi u centru grada obilaze se: Trg Republike, Narodno pozorište i muzej, Skadarlija, Zoo-vrt, Kalemegdan, Saborna crkva i Knez Mihailova.\nVodiči u žutim majicama s obeležjima Belgrade walking tours sačekuju goste iza spomenika na Trgu Republike.\nRadno vreme: svaki dan od 11 i 14 časova\nCena: tura je besplatna, ali ukoliko gosti žele, mogu da daju bakšiš vodiču\nTrajanje ture: 2,5 sata\nKalemegdan / Foto: Svetlana Dingarac\nBeograd u 20. veku: obilaze se Trg Republike, Terazije i Hotel Moskva, Skupština, Tašmajdan, crkva Svetog Marka, RTS, Pravni fakultet, Vračar, Slavija, hram Svetog Save.\nRadno vreme: svaki dan od 10.30 časova\nObilazak Zemuna: Obilazi se Zemun i saznaje istorija u vezi s ovim delom grada.\nRadno vreme: svake subote u 15 časova, potrebno je imati karte za gradski prevoz\nCrowne Plaza: Mesto vašeg sastanka\nMuzej iluzija: Mesto kojem ćete se iznova vraćati beograd · kalemegdan · leto · manifestacije · znamenitosti


premijera Arhiva - Page 5 of 5 - PRess Serbia | PR PRess team\nVENČANJE KAO IZ BAJKE Atraktivna voditeljka ružičaste televizije Irena Atanasković izgovorila sudbonosno DA! Sunčano subotnje popodne ostaće u najlepšem...\nIgor X : Premijera pesme i spota “Nemam ja srca dva”\nIgor X u zagrljaju zgodne brinete! Nakon uspeha pesme “Dok izbrojiš do dva” pre nepunih sat vremena premijerno u emisiji “Glamur”...\nMARSOVAC PREMIJERNO U BIOSKOPU CINEPLEXX\nDa li je moguće preživeti na Marsu uz pomoć nauke? Priča o preživljanju i spasavanju koju je Met Dejmon fantastično izneo, „ Marsovac: Spasilačka misija 3D...\nSeku Aleksić održala održala je spektakularan koncert pred skoro 10.000 ljudi a ekipa emisije PREMIJERA pratila je u stopu. Ovim nastupom ona je pomogla...\nDVE PREMIJERE DOMAĆEG FILMA U BISOKOPIMA CINEPLEXX\nRepertoar bioskopa Cineplexx Delta City i UŠĆE Shopping Center za period od 17. do 23. septembra. 1. „Hiljadarka“ – hit komedija Nenada Đurića koja je...\nLAVIRINT JE BIO SAMO POČETAK – SLEDI BEG KROZ ZGARIŠTE Drugi nastavak naučno-fantastičnog hita pod nazivom „Lavirint: Beg kroz Zgarište“ biće prikazan u...\nSAVO PEROVIĆ PONOVO U AKCIJI: SNIMIO NOVI LETNJI SINGL!\nKlupski pevač Savo Perović snimio je singl, pesmu “S vremena na vreme” i odmah ekranizovao istu, a kako je već tokom snimanja spota pesma pobrala...\nPREMIJERA:Nova pesma i spot Saše Kovačevića (VIDEO)\nKao što je i obećao, večeras je puštena nova pesma i spot Saše Kovačevića: “Dragi moji, kao što sam vam i obećao i ovog leta vam donosimo nešto novo i...\nODRŽANA PREMIJERA FILMA OFF U BIOSKOPU CINEPLEXX UŠĆE ŠOPING CENTAR\nPremijera domaćeg filma „OFF“, mladog reditelja Predraga Stojića, održana je sinoć u prepunoj sali bioskopa Cineplexx UŠĆE Shopping Center. Pored glumačke...\nOve srede na splavu Shake’N’Shake kao specijalni gost na žurki SHAKE D WEDNESDAY, natupiće popularni izvođač Stefan Đurić – Rasta, koji je...\nMILENA ĆERANIĆ IMALA LUDU NOĆ!\nPevačica Milena Ćeranić nakon Pinkovog festivala krenula je sa promocijom nove duetske pesme koju je snimila sa mladim pevačem Danijelom Mitrovićem...\nMaca nazadravio „mahalcu“!\nDragan Marinković tokom vikeda organizovao žurke zbog uspešnog izvođenja predstave „Ja mahalac“ Glumac i voditelj dragan Marinković Maca čija je predstava „Ja...


Da li prolazim test samostalnosti? - Digitalna zajednica\nDa li prolazim test samostalnosti?\nOdgovor na ovo pitanje sigurno zanima sve preduzetnike u Srbiji.\nNa žalost, test je u zakonu poprilično nejasno definisan. Mnogi detalji nisu jasni i primetili smo da ima previše graničnih slučajeva gde zaista nemamo čistu situaciju niti nam je jasno kako će poreski inspektori na sve to da gledaju.\nU momentu pisanja ovog teksta (17.01.2020.) ne postoje podzakonski akti koji bi pomogli da svaki preduzetnik shvati u koliko lošoj poziciji se nalazi, odnosno koliko je blizu da prođe ili padne test. Osim toga, ne postoje ni poslovna ni sudska praksa, pa se sve svodi na nagađanje.\nDigitalna zajednica aktivno radi da razjašnjenju svih nejasnoća u vezi sa testom. Od naših članova prikupili smo sva pitanja i nejasnoće, obradili ih i poslali zakonodavcu. Ono što pouzdano znamo jeste da je u toku izrada pravilnika koji bi mnoge dileme trebao da reši.\nPrimetili smo da se u prethodnih nekoliko meseci pojavilo dosta stručnjaka koji prilično samouvereno tumače određene odredbe testa samostalnosti. Formalan stav Digitalne zajednice je da za određene tačke nemamo dovoljno inputa da iznesemo precizna tumačenja i predlažemo vam da sve ostale savete ipak uzmete sa rezervom.\nNeke od poruka koje su iznosili predstavnici zakonodavca na predstavljanju izmena zakona su:\npreduzetici koji rade preko platformi (Upwork, Toptal…) za više poslodavaca bi trebalo da prođu test, bez obzira što im jedino platforma uplaćuje novac;\npreduzetnici koji rade za jednog stranog klijenta (remote workers) nisu slučajno obuhvaćeni testom i država takav rad želi da preuredi. Ovo je posebno značajno ako postoji više preduzetnika u Srbiji koji rade za istog nalogodavca. Polazna osnova je da u tom slučaju strana kompanija treba da otvori predstavništvo u Srbiji i tradicionalno zaposli te ljude;\nako neko radi puno radno vreme (8 sati), smatra se da mu poslodavac određuje radno vreme.\nIma još dosta toga rečenog između redova, ali nije baš najjasnije kako država planira da realizuje svoje ideje, uzimajući u obzir konkretan tekst zakona koji je usvojen. Drugim rečima, ono što su rekli da žele da postignu i ono što su postavili kao zakonsku osnovu za tako nešto nije baš na istoj talasnoj dužini. Ostaje da vidimo koliko jedan pravilnik može da uradi da se ovaj gep popuni.\nPosledice pada testa samostalnosti su katastrofalne sa finansijske strane i to nije scenario koji uopšte treba da razmatrate. Esencijalno je da budete realni i iskreni prema sebi i svoje poslovanje nastavite na drugačiji način ukoliko ste u riziku da padnete test.\nTrenutno mnogo nade polažemo u taj pravilnik, koji bi trebalo da ugleda svetlost dana do kraja januara.\nDo tada se sve svodi na pretpostavke i nagađanje. Ko je u pravu vreme će pokazati.\nAutor teksta: Dušan Dević\nOznake: test samostalnosti\n← Godina u kojoj smo uništili srpski IT\nePorezi na macOS sa MUP sertifikatom →


"Australiji treba više požara" - BIGportal.ba\n19 Januara, 2020 19 Januara, 2020 0158\n“Danas imamo previše loše, a premalo dobre vatre”, kaže Stiven Pajn, stručnjak za požare, za nedeljnik Špigel.\nJeste, kaže profesor Stiven Pajn, ugledni američki stručnjak za istoriju životne sredine i vatru. Profesor kaže da su Aboridžini redovno spaljivali šume i tako ih čuvali od većih požara. “U predelu kojim su dominirali Aboridžini bilo je više ugljenisanih površina, ali su zato požari bili manje žestoki. Australiji treba više požara – ali onih prave sorte. Danas imamo previše loše, a premalo dobre vatre.”\n“Stari britanski kolonijalni sistem je onda bio rešen da strogo zabrani svaku vrstu požara. Posle Drugog svetskog rata su australijski stručnjaci za šume počeli da kontrolisano spaljuju ogromne površine po ugledu na Aboridžine. Ali onda je namerno spaljivanje izašlo na loš glas – nažalost”, kaže Pajn za nemački magazin Špigel.\nStiven Pajn, profesor emeritus Državnog univerziteta Arizone i autor više kapitalnih knjiga o požarima, kaže da su ljudi počeli da se više vode emocijama prema prirodi, kengurima i koalama, te da je tako zanemarena bezbednost. “Tako se Australija opet vratila kolonijalnoj filozofiji suzbijanja svakovrsnih požara. Vatrogasci sada koriste avione kao vidljivi simbol modernosti. To je sve politički teatar”, navodi on.\nStručnjak za ekologiju i požare naziva Australiju “vatrenim kontinentom” gde su požari tako prirodno stanje kao što je led u Sibiru. “Australija je milionima godina izložena požarima tako da se njen životinjski i biljni svet prilagodio”, priča Pajn za Špigel.\nPajn tvrdi da je otvoreni plamen praktično prognan iz ljudske civilizacije, u gradovima se vatra retko gde još može videti. Međutim, sveprisutno je ono što profesor naziva “industrijskom vatrom” koja nikada ne prestaje i nema granice.\n“Kad sam bio mlad, u Finiksu smo redovno spaljivali travnjake. To traje pet minuta, nije velika stvar, sve komšije su to radile. Danas iznajmljujem mašinu za sakupljanje trave po koju odlazim automobilom koji ide na fosilna goriva, mašinu punim benzinom, onda ona sakupi pokošenu travu koju smo ranije palili. Zatim suvu travu pakujem u plastične džakove i po nju dolazi smetlarski kamion koji takođe ide na fosilna goriva.”\n“Dakle, zabranjeno je direktno paljenje trave, ali prihvatamo bez problema svo to spaljivanje goriva? Zar to nije perverzno?”, pita se profesor Stiven Pajn.


Vremenska prognoza: Ačera\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Ačera. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Ačera. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Ačera, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Ačera možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Ačera\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.8239,12.8427&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.8239,12.8427&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.8239,12.8427&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Ačera prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Sastanak predstavnika Srba s Kosova s Vučićem | N1 Srbija\nVučić: Poručio sam Srbima da sačekaju završetke razgovora u Berlinu\n10.04.2019. |12.41 >13.38 |\nU Palati Srbija održan je sastanak predsednika Aleksandra Vučića sa predstavnicima kosovskih Srba. Vučić je, nakon sastanka, rekao da im je poručio da za odluku o izlasku iz prištinskih institucija sačekaju razgovore u Berlinu, gde će se sastati sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i francuskim predsednikom Emanuelom Makronom.\nDrecun: Priština izborima želi da poništi većinsku volju Srba\nPredstavnici Srpske liste doneli su odluku da izađu na izbore za predsednike četiri opštine na severu Kosova, saopšteno je nakon sastanka.\nJedna od tema sastanka je bila situacija na Kosovu, posle odluke Hašima Tačija da raspiše izbore za gradonačelnike četiri opštine na severu, a prisustvovao je i direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nObraćajući se javnosti nakon sastanka, Vučić je rekao da Albanci traže "Srbe poslušnike koji nikada neće pomenuti Srbiju, da im Kosovo bude domovina ili otadžbina i da Srbija sa tim nema nikakve veze". I to je smisao svega što rade - i zato im smeta Srpska lista, jer hoće da radi i da se dogovara sa svojom državom Srbijom, dodao je. On je naveo da je zato žestoka kampanja protiv Srpske liste, kako je rekao, od početka.\n"Zato Srbe nisu ni pitali za izbore koje raspisuju za 19. (maj)", dodao je Vučić. On je rekao da je Srbima poručio da ne dozvole Albancima da sa nešto više od jedan odsto glasova izaberu njihove predstavnike, i drugo, - da sačekaju završetke razgovora 29. i 30. aprila u Berlinu, kada će se sastati sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i francuskim predsednikom Emanuelom Makronom, a povodom odluke o izlasku iz institucija.\nPodsetimo, predstavnici Srba sa KiM tražili su krajem februara od njega izlazak iz svih prištinskih institucija, a predsednik Srbije ih je, kako je tada rekao, zamolio da im odgovori najdalje za 45 dana.\nZamolio sam predstavnike Srpske liste da, što se naših mera tiče, sačekaju završetke tih razgovora, rekao je Vučić dodajući da će se videti sa predsednikom Kine, i da bi želeo da porazgovara sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom. Posle toga ću da našem narodu na Kosovu i Metohiji da predočim plan mera Srbije, naveo je.\nVučić je rekao da su on i premijerka Srbije Ana Brnabić iz Nemačke i Francuske dobili poziv na sastanak u Berlinu, a da će tamo biti pozvani i kosovski predstavnici Ramuš Haradinaj i Hašim Tači, a da će nakon toga Srbija predočiti svoj odgovor, kojeg će svakako biti jer Srbija, kako je rekao, "ne može večno da trpi da je udaraju motkama u glavu a da ne odgovori".\nAko misle da postoji taj malj, ta puška koja će me naterati da sednem sa njima dok ne ukinu takse, ne postoji na kugli zemaljskoj, rekao je Vučić upitan o dijalogu.\n"Ali su zato formirali takozvanu vojsku Kosova, suprotno čak i svom Ustavu, doneli platformu i dva zakona koji su upereni protiv dijaloga, jer traže od Srbije da prizna Kosovo, da plati ratnu odštetu i da se formira poseban tribunal za zločine Srba. U poslednje vreme se dogadjaju još neke stvari koje pokazuju albansku bahatost i osionost jer oni neskriveno rade na ujedinjavanju Kosova i Albanije, pred očima cele medjunarodne zajednice. I svi se prave da vide nego ćute", rekao je Vučić.\nlokalni izbori Aleksandar Vučić Kosovo sever Kosova Srpska lista takse\nŠta li će nam to ponuditi Nemačka i Francuska, u razgovorima sa albancima o Kosovu!!!\nTreba učestvovati na izborima pa opet podneti ostavku.\nDobra ideja,tipicno "Gandijevska"!


Filter patrona Barrier Standard | Ruska apoteka - Kapilar\nPočetnaProdavnicafilteri i patroneFilter patrona Barrier Standard\nPočetna / Prodavnica / Ostali proizvodi / Filter patrona Barrier Standard\nFilter patrona Barrier Standard količina\nKategorije: filteri i patrone, Ostali proizvodi Oznaka: prečišćavanje vode\nFilter patrona Barrier Standard je standardana patrona, koja se stavlja u bokal za prečišćavanje vode. Služi za bazično prečiščavanje od najčešćih primesa.\nZahvaljujući jedinstvenoj NanoPlus površini, koja se sastoji od milijardi nanopora, filteri Barrier zadržavaju veliku količinu štetnih čestica, najmanje molekule hlora, lebdeća hloroorganska jedinjenja, fenole i pesticide.\nPovršina aktivnog uglja i NanoPlus u jednoj filter patroni iznosi oko 40000 m2, što je približno površini 10 fudbalskih igrališta.\nJedna Filter patrona Barrier 4 omogućava vam da filtrirate 350 l vode.\nZaštitna maska za lice, pakovanje od 50 kom\n30,00 RSD – 1.500,00 RSD\nAMIGDALIN- B 17 vitamin Active Life kapsule 1+1 Gratis\nBUKOVAČA + PROBIOTICI, 20 kapsula\nBarrier patrona 6 za tvrdu vodu Hardness\nfilteri i patrone, Ostali proizvodi


NASTAVLJENA USPJEŠNA SARADNJA SA IRZ FONDACIJOM\n26. 02. 2019. godine JU CEST F BiH i Njemačka Fondacija za međunarodno pravo (IRZ Fondacija) su u Sarajevu organizovali napredni seminar “Kolektivna zaštita prava u BiH u svjetlu prava EU”.\nIRZ Fondacija pruža CEST-u veliku podršku u realizaciji obuka iz domena Prava EU, prvenstveno angažovanjem vodećih eksperata iz BiH i regije. Obuka je izvedena za sudije, tužioce i pripradnike stručne službe Ustavnog suda BiH, i to one koji imaju predznanje iz fundamentalnih postulate pravnog poretka i institucionalnog sistema.\nPrije otvaranja seminara, predstavljen je Vodič o obrazloženoj sudskoj odluci, koji je produkt saradnje Ustavnog suda BiH i AIRE Centra iz Londona. 2017. godine je održan pravosudni forum, koji je rezultirao određenim preporukama, a te preporuke su, zapravo, u najvećoj mjeri inkorporirane u sadržaj Vodiča i predstavljaju smjernice sudijama s ciljem ujednačavanja sudske prakse kako bi se ispunili zahtjevi dati članom 6. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, konkretno jednim njenim segmentom-pravom na obrazloženu sudsku odluku. Publikaciju je predstavio gosp. Mirsad Ćeman, potpredsjednik Ustavnog suda BiH.\nEdukator na seminaru je bio gosp. Prof. dr. Zlatan Meškić, vanredni profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Zenici, koji je govorio o koletivnoj zaštiti u oblasti zaštite potrošača (o novim razvojima u materijalnopravnoj zaštiti potrošača, te procesnim pogodnostima za potrošače u zakonodavstvu BiH i EU), i kolektivnoj zaštiti u oblasti zabrane diskriminacije (analizirao materijalnopravne odredbe o zabrani diskriminacije te procesnopravne aspekte zabrane diskriminacije).


Kuburović: Izvršni postupak u privrednim sudovima u 2020. elektronski - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kuburović: Izvršni postupak u privrednim sudovima u 2020. elektronski\n0Piše: Beta 10. decembra 2019. 14.33\n„Nadamo se da ćemo na taj način bar za duplo skratiti postupak izvršenja, što je od značaja za napredovanje na Duing biznis listi Svetske banke“, rekla je Kuburović na okruglom stolu „Pravosuđe i privreda“.\nOna je rekla da je plan da se sistem E-suda, koji trenutno postoji u Upravnom sudu, 2021. godine proširi na celo privredno sudstvo, a potom i sudove opšte nadležnosti i ostale sudove, saopšteno je iz ministarstva.\nKuburović je podsetila da od 1. januara, kada počinje primena izmena Zakona o izvršenju i obezbeđenju, treba da profunkcioniše elektronska oglasna tabla, a od 1. marta i primena e-aukcije.\nOna je naglasila i da nikada više budžetskih sredstava nije izdvojeno za unapređenje IKT sistema nego što je to budžetom za narednu godinu.\nKuburović je istakla da se paralelno sa razvojem digitalizacije radi i na opremanju sudova, kako bi oni bili u potpunosti spremni za inovacije, kao i na jačanju kadrovskih kapaciteta u pravosudnim organima.\nOna je ukazala da je, prema podacima Saveta Evrope, 2016. godine u pravosuđu u Srbiji radilo 9.700 administrativnih radnika, a danas, i pored zabrane zapošljavanja, 11.980, što pokazuje da se Ministarstvo pravde trudilo da sudovima i drugim organima obezbedi što bolje uslove rada.\nKuburović je ukazala na dugogodišnju dobru saradnju Ministarstva pravde sa Američkom privrednom komorom i kao primer istakla zajednički rad na izradi izmena Zakona o izvršenju i obezbeđenju.\nZamenica izvršnog direktora te komore Amalija Pavić istakla je da je serija okruglih stolova dala puno konkretnih predloga za unapređenje efikasnosti rada sudova, načina za ujednačnjavanje postupanja, a poseban akcenat je dat na sadržaj dalje edukacije sudija i njihovu specijalizaciju.\nOna je izrazila nadu da će neki od ovih predloga biti primenjeni u praksi ili odgovarajućim regulativama i da će već za godinu dana moći da se vide konkretni pomaci,navodi se u saopštenju ministarstva.\nOkrugli sto „Pravosuđe i privreda“ organizovala je Američka privredna komora u Srbiji (AmCHam), uz podršku ministarstva.\nE-sud, Ministarstvo pravde, Nela Kuburović\nNajavljeni skupovi protiv istraživanja litijuma u okolini Požege i Kosjerića, građani očekuju pomoć opštinskih vlasti\nStefanović i Čen Bo: Saradnja Srbije i Kine u oblasti odbrane ima uzlazni trend\nOsnovni sud u Nišu započeo godinu sa 21.000 predmeta, svaki sudija treba da reši po 375 predmeta


ITF W25 Naples, FL Žene parovi rezultati, Tenis ITF Žene - parovi - Rezultati.com\nITF W25 Naples, FL Žene parovi uživo, rezultati, ždrijebovi\nPOMOĆ: Nalazite se na ITF W25 Naples, FL Žene parovi rezultati stranici u Tenis/ITF Žene - parovi sekciji. Rezultati.com nudi ITF W25 Naples, FL Žene parovi uživo rezultate, konačne i parcijalne rezultate, ITF W25 Naples, FL Žene parovi ždrijebove i ITF Žene - parovi poredak. Osim ITF W25 Naples, FL Žene parovi rezultata možete pratiti preko 2000 teniskih turnira iz 70+ zemalja širom čitavog svijeta na Rezultati.com. Samo kliknite na kategoriju u lijevom meniju i izaberite vaš turnir. ITF W25 Naples, FL Žene parovi servis rezultata je u stvarnom vremenu, osvježava se uživo.


SEEbiz.eu / RS / Zagrebačka banka i Banca Intesa kreditiraju crnogorsku vladu\nZagrebačka banka Banca Intesa Exim banka Komercijalna banka Ziraat banka Vlada Crne Gore\nDatum objave: 10.10.2018. - 20:39:23\nTo pokazuju podaci iz predloga završnog računa budžeta za 2017. godinu prema kome je stavka nedostajuća sredstva 633 miliona eura, dok je plan bio da će po tom osnovu biti potrebna 454 miliona eura.\nTaj novac država je pozajmila kod domaćih i stranih banaka, a prvi put se na spisku kreditora nalaze i banke iz regiona i to Zagrebačka banka i Banca Intesa iz Srbije, pišu Vijesti.\nPredlog zakona o završnom računu za prošlu godinu, koji je ušao u skupštinsku proceduru, pokazao je da je budžetski deficit u 2017. godini bio 250 miliona eura, a projektovan je bio na 233 miliona, što je uvećanje od 17 miliona eura.\nStruktura uzetih pozajmica i kredita iz domaćih izvora pokazuje da je od domaćih banaka pozajmljeno 65 miliona eura kroz dugoročne kredite i to po 15 miliona od NLB banke, Sosijete, Prve i Ziraat i pet miliona od Komercijalne banke.\nNa stranom tržištu je pozajmljeno 189,4 miliona i to od Kredit Svis banke 78,43 miliona za finansiranje budžeta i refinansiranje dugova, zatim dugoročni kredit od Banke Intesa od 30 miliona eura i 80 miliona eura je pozajmljeno ukupno od OTP-a, Erste grupe i Zagrebačke banke.\nDržava je imala i ukupno osam projektnih zajmova kod Svjetske banke, Banke za razvoj savjeta Evrope, kineske Exim banke i Evropske banke za obnovu i razvoj koji su bli vrijedni blizu 14 miliona eura.\nPo osnovu kamata država je isplatila prošle godine 84,12 miliona eura i to je finasiranje, kako je objašnjeno u završnom računu, vršeno na teret opštih prihoda budžeta.\nZa kamate domaćim kreditorima je isplaćeno 9,95 miliona eura (10,09 odsto), dok je stranim kreditorima isplaćeno 88,66 miliona eura (89,91 odsto).


"Posle saslušanja kod istražnog sudije, Vladan Batić je pušten na slobodu, obzirom da nije bilo osnove za dalje zadržavanje, premda nije bilo osnove ni za zadržavanje. Protiv njega nije podnet zahtev za sprovođenje istrage, ni za bilo koje drugo krivično delo, tako da je postupak prema njemu obustavljen", kaže za B92 njegov advokat Ante Bošković.\nIstražni sudija Trećeg opštinskog suda Dušanka Jovanović-Šušnjar, koja je saslušala Batića, izjavila je za agenciju Beta da je tužilac smatrao da nema osnovane sumnje da je bivši ministar pravde izvršio krivično delo zloupotrebe službenog položaja. Ona je navela da je protiv bivšeg načelnika Uprave za izvršenje zavodskih sankcija Dragana Vulića i bivšeg direktora kruševačkog zatvora Zvonka Paunovića podnet zahtev za sprovodjenje istrage. Paunović je pušten da se brani sa slobode, dok je Vuliću određen pritvor do 30 dana.\nPosle izalska iz zatvora Vladan Batich je nochas za Radio Slobodna Evropa rekao da je optuznicu montirao ministar pravde Zoran Stojkovic. "Umesto da se podignu prijave protiv Mladjena Dinkicha i Aleksandra Tijanicha , specijalni tuzilac Slobodan Radovanovich podize prijavu protiv mene:-rekao je Batic . MLaden Spasic i Zoran Stojkovich bi trebalo da podnesu ostavke dodao je Batich.\nMilan St Portich funkcioner DHSS povodom odluke da se ne pokrene istraga protiv Vladana Baticha rekao je nochas za nass program da je to potvrda da je hapsenje politicki progon.\nPrethodno tokom dana ministar unutrašnjih poslova Dragan Jočić je kazao da su protiv Vladana Batića, kao i protiv bivšeg direktora Uprave za izvršenje zavodskih sankcija Dragana Vulića i bivšeg direktora zatvora u Kruševcu Zvonka Paunovića podnete krivične prijave za zloupotrebu službenog položaja.


Kineska raketa budi strahove SAD - Sputnjik Srbija\n12:51 27 Maj 2020\n17:35 14.05.2016 (osveženo 19:39 09.08.2016) Preuzmite kraći link\nKomisija američkog Kongresa predstavila je izveštaj u kojem upozorava na opasnosti od te rakete, u nedelji u kojoj su se napetosti na relaciji SAD—Kina ponovo pojačale pošto je američki razarač plovio u blizini ostrva na koje Peking polaže pravo u Južnom kineskom moru, prenosi Si-En-En.\nKomisija za američko-kineska ekonomska i bezbednosna pitanja saopštila je ove nedelje da kineska balistička raketa DF-25 srednjeg dometa, koju su analitičari nazvali „Gvamski ubica“ i koja je predstavljena na vojnoj paradi u Pekingu prošlog septembra, omogućava Kini da vatrenom moći bez presedana zapreti ostrvu Gvam, američkoj teritoriji u zapadnom Pacifiku.\n„Među kineskim vojnim sredstvima u čijem je dometu Gvam, raketa DF-26 predstavlja vrhunac višedecenijskog unapređivanja konvencionalnih balističkih raketnih snaga Kine“, upozorava se u izveštaju kongresne komisije.\nIako je trenutno stanje kineske tehnologije navođenja takvo da nijedna pretnja nije ozbiljna, u izveštaju komisije američkog Kongresa se ističe da „posvećenost Kine daljoj modernizaciji jurišnih sposobnosti nagoveštava da će ta opasnost verovatno rasti u budućnosti“.\nraketa, strah, ostrvo Guam, Južno kinesko more, Kina


Podrška za mala i srednja preduzeća u Srbiji pod pokroviteljstvom USAID-a | Kamatica\nPočetna > pr-sadrzaj > Podrška za mala i srednja preduzeća u Srbiji pod pokroviteljstvom USAID-a\nPodrška za mala i srednja preduzeća u Srbiji pod pokroviteljstvom USAID-a\nTekst objavljen: 05.12.2019 13:55\nU organizaciji USAID-ovog Projekta saradnje za ekonomski razvoj 5. decembra, u hotelu "Crowne Plaza", održan je biznis forum posvećen razvoju malih i srednjih preduzeća (MSP) i preduzetnika u Srbiji\nViše od 250 predstavnika vodećih malih i srednjih preduzeća u zemlji prisustvovalo je forumu pod nazivom “MSP su MVP”. Cilj USAID-a i Projekta saradnje za ekonomski razvoj jeste pomoć firmama iz MSP sektora da postanu konkurentije, otklone prepreke za razvoj i ostvare rast u poslovanju.\nbiznis mala i srednja preduzeća USAID Projekat pr sadržaj entoni godfri


Poreklo porodice Žižić\nŽižići su crnogorska porodica, poznata po poštenju, borbi za istinu, slobodu, nesebičnosti i požrtvovanosti u težnji da se postignu viši ciljevi za dobro roda. Porodica je izrodila brojne junake koji su dali živote u ratovima za slobodu, kao i snažne i umne žene.\nTokom vekova bratstvenici su dobili brojna vojna i mirnodopska ordenja i odlikovanja, uključujući zlatnu i srebrne medalje Obilića, Karađorđeve medalje i medalje Belih orlova (Ratna odlikovanja). Žižići su opevani od Njegoša u epskoj pesmi Čardak Aleksića.\nČlanovi porodice su bili junaci, ugledni i uspešni ljudi, te je cilj sakupljanja ove građe da se podatak o njima sačuva za dobro porodice i da se prenese novim pokolenjima.\nPosebne zasluge pripadaju Milovanu Žižiću (1921.-2004.) koji je više decenija predano, strpljivo i uporno sakupljao i obradio ogromnu građu o porodici sa ciljem da ti podaci prerastu u zajedničku knjigu.\nIzvori, usmeno predanje i epska pesma\nU prirodi našeg crnogorskog sećanja je da su usmeno predanje i epska pesma suština porodičnog saznanja. Izvori i istraživanja koje smo koristili se veoma često i u velikoj meri zasnivaju na usmenom predanju. Plemensko pamćenje nosi u sebi i tajne i dragocene istine koje je neophodno pažljivo pročitati i razumeti - kako sadržaj, tako i prirodu izvora i prirodu pripovedača. Ovde smo sakupili sve postojeće podatke o Žižićima, i objavili sve izvore. Svi članci i knjige su dostupni na stranici Izvori\nPostoji nekoliko osnovanih pretpostavki o poreklu porodice i prezimena. Po potvrđenim istorijskim izvorima prezime Žižić postoji već od šesnaestog veka. Naš pisani rodoslov započinje oko 1600. godine, a postaje precizniji od oko 1700. godine. Uzimajući kao početnu tačku prvobitno poreklo sa Čeva, moguće je da se pod najezdom osvajača porodica grana u dva selidbena pravca - ka Brdima u Crnoj Gori i ka Dalmaciji.\nPoreklo sa Čeva\nMeđu Žižićima se čuva živo sećanje da je poreklo porodice sa Čeva, stara Crna Gora. Slavu svih Žižića - Sv. Arhanđela Mihajla, slave i druge porodice sa Čeva (Cetinje, Ozrinići). Porodično predanje kazuje da se predak Ilija doselio u Rovca, gdje se oženio djevojkom od bratstva Đurišića (pp: Gurišića?), koja se zvala Žiža. Sa njom je imao sedam sinova. Oni se po svojoj majci Žiži prozovu Žižići.\nTripko Guriš (verzije: Đurišić, Guriš, Burišević, Gurišević, Gulišić)\nPredanje je u Rovcima zabeležio Andrija Luburić, sakupljajući građu za svoje delo o Drobnjačkom plemenu (1930.). Predanje govori o junaku i ratniku Trivku Buriševići ("Guriš", tj. "Gurišević"), poreklom iz Vasojevića, koji se naselio u Rovcima. Imao je sedam sinova i Žižu, jedinu kćer. Živeo je u selu Velje Duboko u razdoblju od 1680. do 1733. god.:\nU Dubokom u Rovcima stanovao je Trivko Burišević, poreklom Vasojević. Imao je sedam sinova i kćer Žižu. Bio je vrlo bogat i hrabar. Neki Turski zulumćar, Murat Đurđević, iz Kolašina dođe sa dvanaest haračlija u Donju Moraču, da pokupi harač po Morači i Rovcima. Svrati u manastir i učini zulum kaluđerima. Pričaju, da ga je kaluđer kleo, da ga Bog i sreća nanese na Trivka Buriševića i njegovih sedam sinova. Kada to dočuje Murat, raspita se za Trivka i ode njemu. Turci počnu da čine zulum. Trivko se dogovori sa sinovima da ih pobiju. Za večeru im dadnu vratovne pogače, te zavrataju, pa ih onda lako pobiju. Samo jedan pobegne. Tada Trivko (1733.) pobegne u Srijem sa pet sinova, a dva se sklone u Nikšićku Župu i nasele u selu Jugovićima, i tamo su od njih Zečevići. Trivku ostane u Rovcima kćer Žiža.\nSima Milutinović Sarajlija je zabeležio epsku pesmu Kolašinci gde je opisan upravo ovaj događaj i Tripko Gulišić. U knjizi Dragutina Vukovića, pronašli smo pesmu 'Tripko Guriš i Bećir aga'.\nKasniji istraživači i pisci su istražujući ovo predanje povezali Tripka Gurišića sa začetkom loze Karađorđevića u Srbiji. Po osobinama, vremenski, po imenima dece i po pravcu kretanja ovo je snažna pretpostavka. Posebno je zanimljiv i koristan podroban osvrt Stevana Popovića (Glasnik Etnografskog muzeja u Beogradu, knj. 60, 156-159) koji daje odlučnu podršku ovoj pretpostavci: Karađorđevo poreklo.\nOstanak u Rovcima\nŽiža, kćer Tripka Gurišića, je bila hroma, te se nije mogla priključiti begstvu iz\tRovaca sa ocem i braćom. (Rovčani pak pričaju da je bila ljuta na braću što su je ostavili prilikom bekstva, te odbi da ide sa njima kada su ovi iz Župe došli po nju.)\nTada je u Rovcima u selu Višnje stanovao kovač oružja Ilija, poreklom iz Kuča (ili Čeva), koji je tu doselio zbog krvne osvete. Žiža ga uzme za muža pod pogodbom, da uzme njenu slavu Arhanđelov dan umesto Svetog Nikolu koga je do tada slavio. Po Žiži su se svi njihovi potomci nazvali Žižići.\nŽižići slave Arhanđelov dan.\nŽiža i Ilija su imali sedmoricu sinova: Petra, Mijata, Vula, Dragoja, Zavišu, Radišu i Rada. Svi se oni ižene i imadnu dvadeset tri unuka, koji svi prispiju za oružje. Tako ih je u jedno doba bilo trideset ratnika, što je u doba tadašnje posebice predstavljalo veliku silu u tim krajevima. Bili su bogati i hrabri.\nPero, kovačev sin je bio toliko hrabar i vešt vojskovođa, da je u vreme nekog napada na Podgoricu, predvodio Moračane, Rovčane i Pipere i da bi je, vele, tada zauzeo, da se nije u boju ranio pred glavni napad. Ovaj događaj se zbio oko 1780. god., kada su između bosanskih i skadarskih vezira vođene krvave i duge borbe oko Podgorice.\nPriča se, da je Ilija kovač od svih Rovčana prvi saznao za pogibiju Mahmut-paše Bušatlije (1796) i da je on za njegovu smrt uhvatio muštuluk Rovčanima. A poznato je, da je Mahmut-paša Bušatlija 1786. g. posekao na veru u Nikšiću šezdeset Rovčana. Stoga je njegova pogibija primljena u Rovcima sa velikim oduševljenjem i Ilijin muštuluk je ostao u živoj narodnoj uspomeni.\nSelidba u Uskoke - Drobnjak - u selo Miloševiće\nPošto su se umnožili i osnažili, Žižići su došli u veliku zavadu i sukob sa Rovčanima, zbog koga 1818. god. odlaze iz sela Velje Duboko. Po plemenskom predanju Rovčana, koje zapisuje Andrija Luburić u svom delu "Pleme Drobnjaci", povod za zavadu je bio sukob oko zemlje.\nTada su Žižići iz plemena Rovaca uskočili u Drobnjak - Uskoci. Prvobitno su se sklonili u Tušinu, a 1820. godine pređu u Miloševiće na Turski čitluk (imanje).\nNa prvi Arhanđelov dan po doseljenju u Miloševiće, dođe im na slavu knez Đoko Malović i vojvoda Šujo Karadžić i u ime celoga plemena zatraže od Žižića da ostave dotadašnju slavu Arhanđelov dan, a da uzmu Đurđev dan za slavu i time dokažu vernost drobnjačkome plemenu. Žižići ne pristanu, no se dadnu na oružje i prinude Drobnjake da odustanu od ovog svog zahteva.\nSelidba u Strug\nDesetak godina po dolasku u Miloševiće, uskoče u Strug Vule Radivojev sa sinovima Pavićem i Neđeljkom, i Petar sa sinovima Đorđem i Milovanom i tamo se nasele.\nVule Radivojev Žižić je opevan u narodnim pesmama (Petar Petrović Njegoš je napisao 1847. i objavio 1850. godine pesmu Čardak Aleksića.\nPavić Žižić i selidba u Polja Kolašinska\nPavić Vulov Žižić Pavić je posekao čuvenog turskog junaka i zulumćara Sinana Sviralu 1861. godine. Ovo junačko delo bilo je vredno pažnje crnogorske vlade. Priča je prepričana ovako (izvor Ljubica Ljuša Žižić):\nPavić Žižić, popeo se na jasen (bio je mali rastom) te skoči na zulumćara Sinana Sviralu koji je tuda prolazi na konju, i odseče mu glavu. Glavu odnese knjazu Danilu. Od vlade Crne Gore je dobio čardak, 15 rala oranice i 15 rala kosanice - sve do reke Tare, u Poljima kod Mojkovca. (Izvor: usmeno predanje, Dragoljub i Ljubica Žižić).\nU knjigama je pak zapisano je da se ovaj događaj odigrao 1861. godine, u kom slučaju je u pitanju bio knjaz Nikola (Knez Danilo je poginuo 1860. godine). Na imanju u Poljima kraj Mojkovca su se naselili Pavić i brat mu Neđeljko.\nKnjiga Stojana Karadžića i Vuka Šibalića: 'Drobnjak i porodice u Drobnjaku i njihovo porijeklo' prenosi skraćeno predanje o poreklu porodice:\nOvo bratstvo je dalo dosta dobrih ljudi i junaka, koji su se isticali u borbama protiv neprijatelja Žižići u ratovima.\nDNK istraživanja i podaci o Žižićima\nDNK istraživanja je neophodno uzeti sa dozom opreza. Genetski tragovi (ili markeri) u DNK upućuju na globalna raseljavanja i pokrete stanovništva u vremenu od pre 2000 do 5000 g.pne, pre stvaranja današnjih društvenih zajednica. DNK pojedinca nosi nekoliko milijardi znakova. U istraživanju je vršeno poređenje 23 znaka (ili markera), koji se prenose po očevoj liniji. Starost navedene grane (odnosno kada se ona pojavila u istoriji) verovatno je veća od 4000 godina. Sve bliže analize porekla se oslanjaju na procene koje nisu naučne, već se nazivaju "genetskom astrologijom", gde je gotovo svaka hipoteza samo jedno od brojnih mogućih rešenja. One se oslanjaju na predanje. Za sada recimo DNK istraživači ne umeju prepoznati razliku između Nemaca i Francuza....\nNa osnovu nedavno objavljenog DNK istraživanja nazvanog "Srpski DNK projekat", Žižići (učesnik Žižić iz Miloševića) pripadaju DNK grupi koja sadrži sledeću granu: R1b-L23>L51>L151>P312>U152.\nData grana se objašnjava ovako - haplogrupa R1b - zapadna podgrana L51. L51 je ovde zastupljena preko svojih podgrana P312>U152. Procenjuje se da je ova grana nastala pre više od 4000 godina. Grana U152 se po istraživačima vezuje za migracije Kelta i u Crnoj Gori najzastupljenija je u Donjoj Morači preko roda Bogićevaca kome pripada većina stanovništva.\nPovezujući predanja i genetski rezultat, istraživači predlažu sledeću hipotezu: "Domazetovići (iz predanja Žižića) pripadaju rodu Ozrinića (I2 haplogrupa), stoga se veza sa Žižićima odbacuje. Međutim, po predanju iz Rovaca kovač Ilija se doselio iz Kuča i gde je umesto Nikoljdana počeo da slavi Aranđelovdan". Istraživači na osnovu ovoga zaključuju: "Kako su Banjovići jedini kovači u plemenu Kuči, a pritom slave Nikoljdan, može se pretpostaviti da je Ilija bio od tog bratstva."\nIstraživači navode da je starost R1b-L23 gena sa podgrupom >P312>U152 oko 4500 godina. DNK ispitivanje - izvor\nDalje čitanje sa sajta EUpedija o R1b haplogrupi EUPEDIA: R1b Haplogrupa je najrasprostranjenija Haplogrupa u zapadnoj Evropi. Grana R1b-L23 se pojavljuje u rano bronzano doba, oko 4500 godina pre nove ere. Podgrupa je prisutna u Majkopskoj kulturi (južni Kavkaz, današnja Rusija) i sledećoj Jamnoj kulturi koja prevladava u Kavkazu odnosno Kaspijskoj stepi u periodu 3500 do 2500 pne. Iz perioda Jamne kulture potiču prvi talasi naseljavanja i osvajanja prvo ka Balkanu i Grčkoj, potom ka Zapadnoj i centralnoj Evropi, i Anatoliji. Zapadna grana R1b-L51 se iz Kavkaza naselila na istok i sever Crnog Mora. U sledeća dva milenijuma, počev od 4200 pre nove ere, narodi stepe su osvojili Karpate i Balkan, potom zapadnu Evropu, kasnije Anatoliju, da bi vremenom postao dominantna očinska Haplogrupa u velikom delu Evrope. Ruski car Nikolaj II je pripadao Haplogrupi R1b kao i svi vladari dinastije Romanov, počev od Petra III (1728-1762).\nSa spomenika Jovanu Žižiću\nIzvor R1b Haplogrupe iz ranog neolitskog perioda


zvižduk – Suština pasijansa™\nDva Rodžera (Cook & Greenaway) su napisala pesmu, John O’Neill ju je… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor BorisPosted on 31.12.2012. 28.12.2012. Categories FonotekaTags muzika, saradnici, zvižduk1 Comment on Pesma za zviždukanje: Bio sam konjušar nemačkog cara Bila


"Lale" zadovoljne, Rašović ljut - Telegraf.rs\n29/09/13 | 19:34\n"Lale" zadovoljne, Rašović ljut\n- Ostali smo jedini neporaženi tim u takmičenju i odmah se okrećemo zaostaloj utakmici šestog kola protiv Radničkog u Nišu, gde moramo da potvrdimo trijumf protiv šampiona - rekao je trener Vojvodine\nI pored očajnih vremenskih uslova fudbaleri Vojvodine i Partizana su nam, bar u sat vremena, pokazali da i u Srbiji može da se igra simpatičan fudbal. Derbi 7. kola JSL dobili su Novosađani, posle autogola nesrećnog Marka Živkovića u 87. minutu.\nSasvim logično, trener "lala" Marko Nikolić nije krio zadovoljstvo...\n- Mislim da smo zaslužili ovu pobedu jer smo imali veći broj šansi i pokazali terensku inicijativu. Ostali smo jedini neporaženi tim u takmičenju i odmah se okrećemo zaostaloj utakmici šestog kola protiv Radničkog u Nišu, gde moramo da potvrdimo trijumf protiv šampiona - rekao je Nikolić posle utakmice.\nŠampion je u Novom Sada gubio i sa 0:1, ali je, čini se, razlog poraza očajna realizacija u prvih 45 minuta...\n- Neshvatljivo loše smo ušli u drugo poluvreme. U prvom smo imali dosta šansi i dogovorili smo da tako igramo i u drugom, ali nismo poštovali dogovor. Pričali smo i o prekidima Vojvodine... Primili smo golove iz situacija za koje smo rekli da ne smeju da se dogode - rekao je Vuk Rašović.\nGDE ODE PUT? Kakav promašaj BMX vozača (VIDEO)\nGRUDI U VIS: Crvenokosa Soraja pokazala bradavice (FOTO)\nTuga na Petrovaradinu: Sahranjen Milan Kosanović\n30. septembar 2013 | 10:46\nŠta je čovek kriv (Rašović)? Pa ko njega pita za bilo šta u Partizanu? Pa on je zato i doveden jer ćuti a za uzvrat dobija da se probije time što kao osvoji titulu i onda, pravac Kina, Hong Kong i spasavaj zivu glavu. A ako imaš sreće kao Đukić na primer, možda doguraši do Španije... Koji će i jole trener koji već nešto vredi da dođe u Partizan ili Zvezdu. Što je oteran Stanojević u paketu s Krstajićem? Pa Da bi Đura- frizura mogao da deli kajmak sa mafijom od menadžera i bitangama - vođama navijača... Budimo realni....\n30. septembar 2013 | 08:14\nIskreno,nisi ti za ovaj posao.Bolje idi dok nisi napravio nenadoknadivu bodovnu stetu.Ti nemas igru,niti da transformises tim..Ne salite se ljudi Partizanom.\n29. septembar 2013 | 22:44


Prodajem Stan-Apartman, Koševo, Sarajevo Kanton\nAdresa: Marsela Šnajdera, Koševo, Centar, Sarajevo\nOpis: Prodaje se troetažni stan ukupne površine 170 kvadratnih metara, koji je smješten u Sarajevu u ulici Marsela Šnajdera. Stan se nalazi u maloj stambenoj zgradi u naselju izgrađenom sredinom sedamdesetih godina, i nastao je spajanjem dvije odvojene i već postojeće, stambene jedinice (površina 38 i 64 kvadratnih metara) i naknadnom nadogradnjom potkrovnog dijela (površine 68 kvadratnih metara). Stan ima jedan zajednički ulaz, ali svaka od ove tri jedinice, može postojati i korisiti se nezavisno jedna od druge. Zgrada se nalazi u blizini KCUS-a, Arhitektonskog i Građevinskog fakulteta, i dijelu grada koji sadrži niz sportskih i rekreativnih sadržaja, te koji nije nakrcan zgradama sa stotinama stanova i obiluje zelenilom. Radi lakšeg snalaženja čitaoca ovih redova, svaku od ovih jedinica ćemo opisati posebno, u nastavku teksta.\nStan broj 1. (jednosoban) površine 38 kvadratnih metara, se odlikuje izvrsnim rasporedom i sastoji se od kuhinje i trpezarije sa balkonom, jedne velike sobe, kupatila sa lođom, i ulaznog hola.\nStan broj 2. (trosoban) površine 68 kvadratnih metara, se odlikuje isto kao i prethodni, izvrsnim rasporedom prostorija, i sastoji se od kuhinje sa dnevnim boravkom i balkona koji se prostire duž cijelog stana, dvije spavaće sobe, veoma prostranog kupatila i ulaznog hola.\nStan broj 3. (dvosoban) površine 68 kvadratnih metara, se sastoji od velikog dnevnog boravka, male kuhinje, jedne spavaće sobe, jednog kupatila i ulaznog hola.\nStanje interijera je u izvornom stanju i iako su svi uslovni za život, potrebno ih je renovirati kako bi se prilagodili savremenim standardima. Više informacija, kao i uvid u stanje nekretnine možete dogovoriti pozivom ili elektronskom poštom.\nOglas Broj: 1959965\nTags: Nekretnine Koševo | Prodaja Stanova Koševo | Nekretnine Centar | Prodaja Stanova Centar | Nekretnine Sarajevo | Prodaja Stanova Sarajevo | Apartmani Centar Privatni Smještaj | Apartmani Sarajevo Privatni Smještaj


Prva olimpijska medalja — Fidži proglasio nacionalni praznik (foto, video) - 12.08.2016, Sputnik Srbija\nFidži je u četvrtak preplavila radost zbog osvajanja prve zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru. 12.08.2016, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Phil Noble Ceremonija dodela medalja. Reprezentacija Fidžija osvojila je zlatnu medalju u ragbiju 7.\nOlimpijske igre u Rio de Ženeiru


Usluge - Očni lekar PERIĆ\nTel. 011/3547-931, 3058-250\nZa hitne slučajeve: 064/128-17-40\nOpšti oftalmološki pregled (biomikroskopski pregled oka, kompjuterizovana keratorefraktometrija, određivanje oštrine vida na daljinu i blizinu, pregled očnog dna, merenje očnog pritiska, provera bulmomotorike oka, dijagnoza i lečenje)\nŠirenje zenica kod dece i određivanje objektivne refrakcije u cikloplegiji\nKabinet za kontaktna sočiva (određivanje, obuka i praćenje)\nMala hirurgija oka (propiranje suznih puteva, vađenje stranog tela, epilacija...)\nRazličite dopunske dijagnostike (ispitivanje suznog filma, ispitivanje boja, egzoftalmometrija...)\nDnevna kriva očnog pritiska i gonioskopija\nSistematski pregled dece u svakoj godini života i obavezan za upis u prvi razred osnovne škole\n*Neke važne napomene\nKod najčešćih očnih oboljenja\nConjunctivititis - Ako vam je oko crveno, suzno, imate sekreciju iz oka, često i nos zapušen i natečeni kapci NEMOJTE SAMI UZIMATI ANTIBIOTSKE KAPI, JER VEĆ NAKON 24-ČASOVNOG UZIMANJA ONEMOGUĆAVATE MIKROBIOLOGU DA IZOLUJE UZROČNIKA I ODREDI KOJI LEK DELUJE NA ISTOGA.\nGlaukom - Poznato je da 1.500 ljudi godišnje oslepi u Srbiji i da glaukom u tome ima najvećeg udela. Zbog vrlo skromne simptomatologije vrlo ga je teŠko uočiti. NEOPHODNO JE DA SVOJ DECI NA SISTEMATSKIM PREGLEDIMA BUDE IZMEREN OČNI PRITISAK I PREGLEDANO OČNO DNO ZBOG UROĐENOG GLAUKOMA. ISTO JE TAKO KASNIJE NEOPHODNO PONOVITI U SVIM SISTEMATSKIM PREGLEDIMA. U RIZIČNIM GRUPAMA (jedan ili više srodnika već imaju glaukom; stariji ste od 40 godina, bolujete od šećerne bolesti ili sistemske bolesti vezivnog tkiva i reumatske bolesti ili bolesti koja zahvata više organa i neophodna je dugotrajna upotreba kortikosteroida i citostatika ili ste imali složenu povredu oka, koja je iziskivala više operativnih zahvata i česte infekcije unutar oka). PREGLEDE JE NEOPHODNO OBAVLJATI JEDNOM U ŠEST MESECI. NAJVAŽNIJA ODLUKA JE POČETAK UZIMANJA TERAPIJE, CILJANI OČNI PRITISAK, REDOVNO PRAĆENJE BOLESTI I KONTROLISANJE FUNKCIJE OKA. UKOLIKO SE PRIDRŽAVATE SAVETA LEKARA U NAJVEĆEM BROJU SLUČAJEVA NEĆE DOĆI NI DO POGORŠANJA, A KAMOLI DO FATALNOG ISHODA. PRIMENA LASER TERAPIJE I OPERATIVNO LEČENJE SU METODE IZBORA UGLAVNOM ZA ONE KOJI IZ RAZLIČITIH RAZLOGA NISU U MOGUĆNOSTI DA PRIMENJUJU ODLUČENU TERAPIJU.\nKatarakta - Jedno od najčešćih oboljenja oka koje je povezano sa padom vidne oštrine najčešće se javlja u starijoj dobi. U današnje vreme zbog izmenjenih uslova mikro i makro klimatskog okruženja je veoma često. Srećom savremenom opremom i sve većim iskustvom lekara, operativna zamena sočiva se radi u sklopu dnevne hirurgije u lokalnoj anesteziji sa minimalnom traumom oka.\nNažalost zbog velikog broja pacijenata i ograničenih kapaciteta često dolazi do komplikacija zbog dugotrajnog čekanja na operaciju. Naročito je važno da se zbog bubrenja sočiva meri očni pritisak bar jednom u 3/6 meseci, da ne bi ste bili suočeni sa situacijom da nakon operacije niste zadovoljnji. Takođe je veoma važno napomenuti da je katarakta često udružena sa drugim oboljenjima oka. Najčešće sa degenaracijom žute mrlje, glaukomom i dijabetičnom retinopatijom. Vrlo je važno da Vaš lekar na osnovu kompletnog pregleda Vas upozori koliko zapravo dobijate operacijom katarakte. Takođe se redovno informišite kakve naočare će te imati nakon operacije.\nDegeneracija žute mrlja - Bolest savremenog čoveka, koji sve duže živi i čija mrežnjača zbog starenja, nasleđa, primene lekova, ishrane, mikro uslova sredine i klimatskih promena kao i drugih bolesti oka i celog organizma je sve češća, a rezultati pokušaja lečenja su još uvek skromni. NAJNOVIJA PRIMENA VRLO INVAZIVNIH LEKOVA MORALA BI BITI PRAĆENA DETALJNIM PREGLEDOM OČNOG DNA I PROCENOM STANJA MREŽNJACE I KRVNIH SUDOVA.\nOperacija skidanja dioptrije - Pre nego što odlučite da stavite svoj potpis na papir koji odriče odgovornost od onih kojih će Vas razrešiti vaše dioptrije dobro se upoznajte sa celokupnom dijagnostikom koju je prethodno potrebno izvršiti, vrstom i tokom intervencije, kao i svetskom i domaćom statistikom.


Creepy Past #2 | Golconda\nSva Izdanja Creepy PastSergio Bonelli Editore\nRadnja se odvija u REM fondaciji, poznatoj po istraživanjima u oblasti poremećaja sna - ustanovi koja se bavi proučavanjem i lečenjem širokog spektra anomalija spavanja. Osnovao ju je kontroverzni Osijan, međunarodno priznat stručnjak za više naučnih oblasti, koji je nestao pod misterioznim okolnostima.\nGlavni junak priče je Kiro, tinejdžer koji pati od tinitusa (zujanja u ušima), i on se leči u fondaciji REM, ne preterano svojom voljom. U ovoj eksperimentalnoj ustanovi bivstvuju i drugi mladi sa kojima će se Kirova priča ukrštati i interreagovati... Autori nemilice koriste kripipaste kako bi obogatili osnovni zaplet koji se fokusira na adolescente, pre svega na adolescentske neprijatnosti, začinjene određenom dozom "Diznijevskog" humora, koji donekle osvetljava inače nešto mračniju atmosferu. Odlične horor ideje, prelepe (a jezive) atmosfere, kao i udarne estetske i vizuelne karakterizacije likova, a za šta je možda najzaslužniji baš Đovani Rigano, crtač prvih (ali i poslednje) od 6 epizoda.\nZa ulazak u REM, Ester, za razliku od Kira, falsifikuje nalaze, a sve u nadi da će tamo pronaći davno izgubljenu prijateljicu, ali i neuhvatljivo monstruozno stvorenje bez lica, koje opseda snove... Spretna devojka ovde upoznaje vršnjaka koji bi mogao da da odgovor na sva njena pitanja: ko su zapravo Kripi? Duhovi, čudovišta, nemilosrdne ubice, rezultat bolesnih maštarija koje besne na internetu ili stvarno postojeća stvorenja skrivena u senci, spremna da napadnu naš svet? Kiro ne zna da u sebi ima odgovore na ova pitanja, ali istovremeno oseća da više ne može zanemariti glasove koji ga muče. Jedno ime ga progoni, odjekuje mu u glavi, zajedno sa željom da ubije bilo koga ko mu je blizak. A to ime je Houks!\nNik Rajder #13


Aston Martin - vesti\nIzvor: Nezavisne Novine, 24.Apr.2020, 12:43\nAston Martin DBX i DB11 prelaze s benzinca V8 na hibridni model\nSvijet se nezaustavljivo mijenja, a nikad nije bila snažnija borba za čišći okoliš koja skreće smjer razvoja i najprestižnijih proizvođača kao što je Aston Martin.\nIzvor: Nezavisne Novine, 23.Apr.2020, 16:36\nAutomobilska remek-djela, ručno se izrađuju i dolaze u paru\nAston Martin i Zagato su se još jednom udružili povodom proslave 100. rođendana slavne kompanije. I pritom su...\nIzvor: AutoBlog, 21.Apr.2020, 17:47\nKako bi obeležili 50-godišnjicu modela DB4 GT Zagato, Aston Martin i italijanski Zagato su 2011. godine predstavili sportski automobil Aston Martin Vantage V12 Zagato, koji je kupcima postao dostupan od sredine 2012. Cena je tada iznosila oko 400.000 evra, pri čemu je najavljeno da će automobil biti proizveden u ograničenoj seriji od 150 komada. Skoro deceniju kasnije, Aston Martin Vantage V12 Zagato se vraća na scenu, i to kako bi obeležio 100-godišnjicu Zagata. Ovoga puta je pred nama...\nIzvor: AutoBlog, 18.Apr.2020, 15:53\nŠef ekipe Mercedesa Toto Volf postao vlasnik dela Aston Martina\nKako prenosi Sport Klub, šef ekipe Mercedesa Toto Volf postao je vlasnik dela Aston Martina, koji se sada nalazi u posedu kanadskog milijardera Lorensa Stola. Strol je takođe vlasnik Rejsing Pointa, koji će se od naredne godine u Formuli 1 takmičiti kao Aston Martin. Volf je kupio nešto manje od pet odsto akcija u britanskoj kompaniji, ali će to posle izdavanja prava postati 0,95 odsto. Portparol Mercedesa objavio je da to neće uticati na Volfovu ulogu u Mercedesu, čiji je i deoničar, već...\nIzvor: AutoBlog, 12.Apr.2020, 19:12\nAston Martin će se fokusirati na smanjenu, ali ekonomski isplativiju proizvodnju\nNakon što je prošle godine predstavio luksuzni terenac DBX, britanski proizvođač najavljuje da će se u budućnosti fokusirati na smanjenu, ali ekonomski isplativiju proizvodnju. Od prošlogodišnjih 5.800 proizvedenih automobila, taj broj će u 2020. biti još manji. Izvršni direktor kompanije najavljuje i da Aston Martin planira da preuzme Ferrarijev...\nIzvor: AutoBlog, 10.Apr.2020, 00:07\nPretvorite vašu Toyotu Celicu u Aston Martin DB9\nKako piše Jutarnji.hr, kompanija Dave Jones Kitcars na eBayu prodaje neobični "Kit za konverziju". Naime, oni nude elemente uz koje se Toyota Celica može pretvoriti u - Aston Martin DB9. Da, dobro ste pročitali, ali kada vidite slike shvatićete da ovaj "body-kit" neće nikoga zavarati. Pritom potencijalni kupac mora da plati 2 hiljade funti za elemente "Aston Martina", a uz to vam treba i donor automobil - u ovom slučaju šesta generacija Toyote Celice. Pomenuti paket se sastoji od 14 delova...\nIzvor: AutoBlog, 03.Apr.2020, 21:21\nF1: Vraća se Aston Martin\nKako prenosi Sport Klub, od sezone 2021, u šampionatu Formule 1 ponovo će se takmičiti Aston Martin tim. Aston Martin se u F1 vraća posle 61 godine tako što će dođi do "ribrendiranja" postojećeg Rejsing Point tima, a ceo posao preuzimanja vredan je milijardu dolara. Najveće zasluge za to idu Lorensu Strolu, doskorašnjem vlasniku Rejsing Pointa, koji će u...


Niš: ugovori bez tendera, lažne i prave nabavke, pljačke i prevare\nProvizija na parkingu\nKada su u pitanju finansijski interesi vlastodržaca moguće je i da Privredna komora Srbije registrovana preduzeća proglasi nepostojećim. Projekat koji su studenti uradili pod sponzorstvom jednog preduzeća i poklonili gradu Nišu, kasnije se pojavljuje kao deo preskupe ponude drugog preduzeća koju kupuje ne samo Niš, već ukupno petnaestak gradova i opština u Srbiji.\nTadašnji predsednik Nadzornog odbora JKP "Parking servis" iz Niša Đokica Milovanović obavestio je 19. marta 2010. Višeg javnog tužioca u Nišu kako je sistem naplate i kontrole parkiranja putem SMS poruka uveden protivzakonito. Tužilaštvo je jedno kratko vreme vodilo istragu, a onda je predmet jednostavno nestao. Pokazalo se, naime, da su u aferu upleteni mnogi poznati političari i da je istovetni model nabavke odrađen čak u 15 gradova u Srbiji.\nNabavka je u Nišu urađena neposrednom pogodbom i to na osnovu potvrde Privredne komore Srbije koju je 12. decembra 2008. izdao i potpisao savetnik predsednika Milan Beslać. Po ovoj potvrdi Pakom solution centar (PSC) je jedini ponuđač predmeta javne nabavke.\nNasuprot tom u aprilu 2009. je Agencija za privredne registre obavestila Skupštinu grada Niša kako u Srbiji posluje ukupno 835 preduzeća koja se bave istim poslom kao i PSC.\nBez obzira na ovu činjenicu potpisan je ugovor sa PSC-om i to bez javnog tendera. Po njegovom mišljenju je JKP Parking servis ovom privatnom preduzeću na ime provizije za usluge i pravo korišćenja programa godišnje plaćao između 10.000.000 i 15.000.000 dinara.\nNa isti ovaj prevarni način PSC je, kao navodno jedini ponuđač u Srbiji, sklopio ugovore i sa Šapcem, Somborom, Suboticom, Kruševcem, Pančevom...\nSvi parking servisi su nabavljali potpuno iste termalne štampače i uređaje za kontrolu naplate parkiranja od firme Info Kod ili direktno od PSC-a. Samo grad Niš je za ove uređaje platio više od šest miliona dinara. Nabavka je urađena kao više nabavki male vrednosti kako bi se izbeglo raspisivanje javnog konkursa.\nU osnovi ovog projekta PSC-a nalazi se studija studenata Mašinskog fakulteta u Nišu iz 2005. godine finansirane od strane Filipa Morisa. Mentor ovog projekta bio je Miloš Simonović, kasniji gradonačelnik Niša koji je i odobrio kupovinu od PSC-a. Studentski projekat je predat gradskim vlastima, ali se „zagubio", pa je kupljen istovetni projekat od PSC-a.\nNabavka opreme za posebno parkiralište „Skopljanka", „Čair" i „Sinđelićev trg" ide preko firme Telix iz Novog Sada, koja je samo paravan za preduzeće Mihajlović soft gradskog većnika Bobana Mihajlovića. „Sinđelićev trg" nikada nije proradio, a „Čair" je ubrzo zatvoren.\nKratkotrajna istraga je utvrdila da iza svega stoje Boban Mihajlović i Miloš Simonović iz DS-a, Miljan Jovanović iz DSS-a i braća Pavlović iz Pakoma. Oni su uz pomoć drugih političara, od zavisnosti ko je na vlasti, uspevali da pribave potvrde Privredne komore kako se radi o samo jednom ponuđaču na teritoriji cele republike, pa se tako izbegavalo raspisivanje javnog konkursa i u drugim gradovima. Deo na ovaj način pribavljenog novca PSC je davao pomenutim političarima, a oni su novac zatim delili sa političarima na vlasti u gradovima gde se operisalo.\nČak je i Miljan Jovanović, tada direktor JKP „Parking servis" u Nišu u jednoj televizijskoj emisiji, čiji je snimak dostavljen tužilaštvu, priznao kako su za kontrolu naplate parkiranja u Nišu bile zainteresovana i druga preduzeća, među kojima su „Parking servis" iz Novog Sada i „Manufaktura" iz Subotice. Oni, međutim, nisu prema političarima na vlasti bili dovoljno darežljivi, pa ih je Privredna komora Srbije proglasila nepostojećim.