Pitajte doktora – Prof. Stefanović\nProf. Stefanović > Pitajte doktora\nAko imate neko pitanje medicinske prirode, ovde ga možete postaviti našim lekarima. Odgovor ćemo Vam u najskorijem roku poslati elektronskom poštom.\nReumatske bolesti su grupa različitih oboljenja koje se odlikuju bolom i poremećajem funkcije zahvaćenog dela koštano-zglobnog sistema. U pojedinim bolestima iz ove grupe mogu biti zahvaćeni i drugi organi i organski sistemi što se može ispoljiti i veoma teškom kliničkom slikom pa i završiti smrtnim ishodom ako se ne preduzme pravovremeno i odgovarajuće lečenje.\nZašto su reumatske bolesti različite?\nOne se razlikuju po uzroku, načinu nastanka i ispoljavanja pa samim tim i u terapijskom pristupu.\nDa li se mogu izdvojiti grupe reumatskih bolesti sa zajedničkim odlikama?\nDa. Glavne grupe reumatskih bolesti su degenerativne, zapaljenske, metaboličke,tzv. grupa vanzglobnog reumatizma i grupa redjih reumatskih bolesti i reumatičnih manifestacija nereumatskih bolesti. Dakle spektar reumatičnih bolesti je veoma širok tako da je u nekim okolnostima lekaru potrebno dosta truda do prave dijagnoze.\nKakva je učestalost reumatskih bolesti i u kom životnom dobu se češće ispoljavaju?\nMože se približno oceniti da je svaki peti bolesnik u ambulanti lekara opšte prakse sa reumatskim smetnjama. Takodje evidentno je da je dve trećine ovih bolesnika starije od 65 godina. U ovom životnom dobu najčešće degenerativne reumatične bolesti kao što su spondiloza kičmenog stuba i artroza zglobova. Takodje nam je poznato da se tzv. zapaljenske reumatske bolesti češće javljaju u mladjih i sredovečnih osoba. Ova grupa bolesti može imati potencijalno teži tok ali na sreću od njih boluje tek svaki trinaesti pacijent sa reumatskim bolestima.\nKoje su odlike zapaljenskih reumatskih bolesti?\nVerovatno najpoznatije oboljenje iz ove grupe je hronično zapaljenje zglobova koje se naziva reumatoidni artritis. Njegova osnovna odlika je bol, otok i jutarnja ukočenost tipično malih zglobova šaka i stopala koja traje više nedelja a ne ublažava se u dovoljnoj meri primenom nesteroidnih antireumatika kao što su diklofenak,brufen ili neki drugi. Za ovo oboljenje je od najvećeg značaja rano prepoznavanje jer ako se ne započne pravremeno lečenje tzv. lekovima koji mogu izmeniti tok bolesti već u periodu od nekoliko meseci može doći do nepopravljivog oštećenja zglobova i poremećaja njihove funkcije.\nVelika je grupa zapaljenskih reumatskih bolesti koje prevashodno zahvataju kičmeni stub a označavaju se kao spondiloartritisi. Medju njima je svakako najpoznatija Behterevljeva bolest. I na kraju ali ne i kao poslednju posebno ističem grupu sistemskih bolesti vezivnog tkiva koje neki lekari još uvek nazivaju već pomalo arhaičnim terminom kolagenoze.\nŠta su sistemske bolesti vezivnog tkiva?\nOva oboljenja karakteriše poremećaj imunološkog sistema koji u stvari predstavlja odbrambeni sistem jedinke. On je usmeren kako ka spoljnoj sredini u svrhu zaštite od potencijalnih »agresora« kao što su bakterije, virusi, protozoe itd., tako i za kontrolu procesa koji mogu ishodovati eventualnom pojavom malignih tumora.Da bi imunološki sistem organizma sa uspehom obavljao navedene funkcije mora biti u stanju da razlikuje svoje (ćelije i organe u organizmu) od tudjeg. U okolnostima kada pod uticajem nekih činilaca imunološki sistem se poremeti i počne svoje da prepoznaje kao tudje dolazi do patološke pojave koju nazivamo autoimunost a koja leži u osnovi ispoljavanja sistemskih bolesti vezivnog tkiva. Medju ove bolesti se ubrajaju sistemski eritemski lupus, sistemska skleroza, dermato-polimiozitis, mešovita sistemska bolest vezivnog tkiva, Sjogrenov sindrom i vaskulitisni sindromi.\nOve bolesti karakteriše nekoliko zajedničkih odlika:\nnjihova pojava je u velikom stepenu vezana za nasledne činioce koji utiču na imunološki sistem\nčešće se javljaju u žena zbog potencijalno negativnog uticaja ženskih polnih hormona na imunološki odgovor\nistovremeno mogu biti zahvaćeni više organa i organskih sistema od kojih najozbiljniju prognozu ima zahvaćenost mozga i bubrega\nu analizama krvi prisutni tzv. nespecifični pokazatelji zapaljenja i pokazatelji autoimunosti-autoantitela\nza dijagnozu bolesti je često potrebno učiniti biopsiju organa i isečak pregledati pod običnim, imunoflorescentnim pa čak i elektronskim mikroskopom\nradi se o hroničnim doživotnim bolestima koje se danas najčešće uspešno leče kortikosteroidima i imunoaktivnim lekovima ( mogu imati i brojne nuzefekte)\nSistemske bolesti vezivnog tkiva su svakako najteže reumatske bolesti kako u pogledu postavljanja dijagnoze tako i u pogledu lečenja.\nKakva je povezanost bola i reumatskih bolesti?\nBol je najvažniji simptom u gotovo svim reumatskih bolestima. Po poreklu može biti zapaljenski i mehanički a po trajanju stalni odnosno periodični. Zapaljenski bol je prisutan u mirovanju a postepeno se povlači tokom fizičke aktivnosti. Po pravilu je praćen osećanjem ukočenosti naročito u jutarnjim časovima po ustajanju iz kreveta. Mehanički bol nastaje pri fizičkoj aktivnosti tokom koje se postepeno pojačava a nestaje u mirovanju. Stalan bol je redak i obično ima odlike zapaljenskog ili mehaničkog. Sem bola veoma značajan znak reumatskih bolesti je otok zgloba bilo kao odraz prisutva tečnosti u zglobu ili kao posledica koštane hipertrofije.\nKakav je značaj ishrane u reumatičnim bolestima?\nReumatične bolesti se veoma razlikuju po mehanizmu nastanka pa je u vezi stim različiti i značaj ishrane za svaku pojedinu grupu.\nDa li ishrana ima značaja za degenerativne reumatične bolesti?\nDegenerativne reumatične bolsti ili artroze se uglavnom ispoljavaju u osoba starije životne dobi i posledica su “starenja” hrskavice odnosno ponavljanih mikrooštećenja. Ispoljavaju se po pravilu najčešće na velikim zglobovima koji nose telo kao što su kukovi i kolena i u najpokretljivijim segmentima kičmenog stuba – vratnom i slabinskom delu. Sa aspekta ishrane najvažnija je kontrola telesne težine koja ne sme biti prekomerna jer rezultati ispitivanja pokazuju da deset kilograma manje u telesnoj težini znači 50% manje bolova u artrotičnim zglobovima kukova ili kolena.\nKoje su odlike ishrane bolesnika sa zapaljenskim reumatskim bolestima?\nZapaljenske rumatične bolesti obuhvataju širu grupu oboljenja čija je odlika zapaljenje zglobova ili artritis.Tačan uzrok njihov se i danas ne zna ali se smatra da značajan udeo u njihovoj pojavi nosi nasledje u sadejstvu faktora okoline (infektivni i drugi) koji pokreću zapaljenje u zglobovima. Zapaženo je da stanju hroničnog zapaljenja najviše odgovara tzv. mediteranska ishrana a to znači upotreba maslinovog ulja, lakih mesa, ribe, voća i povrća. Preporučuje se spremanje ovih namirnica kuvanjem u vodi ili na pari. Pri tome ne treba smetnuti sa uma da najzačajniju ulogu u lečenju hroničnih artritisa imaju antizapaljenski lekovi.\nŠtaje bitno u ishrani osoba sa osteoporozom?\nDa bi naše kosti bile zdrave treba stalno ulagati u njih tokom celog života. Pre svega, neophodno je u potrebnim količinama unositi kalcijum i vitamina D. Kalcijum je mineral neophodan za normalnu „izgradnju „ koštanog tkiva. Dnevno treba uneti od 1000 d0 1200mg kalcijuma i to ako je moguće kroz ishranu namirnicama koje su bogate kalcijumom kao što su mleko i mlečni proizvodi, zeleno povrće, riba itd. Da bi se kalcijum iz creva resorbovao u krvotok i ugradio u kosti neophodan je vitamin D čiji se aktivan oblik sintetiše uzastopnim biohemijskim raekcijama u koži, jetri i bubrezima. Za normalnu sintezu vitamina D najčešće nije dovoljan samo unos putem hrane već i redovno izlaganje sunčevim zracima a po potrebi i nadoknada putem različitih preparata vitamina D. U svakom slučaju za zdravlje naših kostiju neophodno je oko 1000 jedinica vitamina D dnevno.\nDa li odredjen način ishrane ima značaja u lečenju gihta?\nTreba izbegavati namirnice bogate purinima jer povećavaju nivo mokraćne kiseline u krvi. Crveno meso, iznutrice, divljač, neke masne ribe i morski plodovi su veoma bogati purinima. Nešto manje purina ima u pečurkama i nekim vrstama povrća: špargle, karfiol, spanać, grašak, sočivo, zrna soje i dr. Vegetarijanska hrana bogata purina ređe dovodi do gihta u odnosu na meso i morske plodove. Iako je meso glavni izvor belančevina u ishrani, one se mogu nadomestiti unosom mleka, sira i jaja koji su siromašni u purinima. Konzumiranje obranog mleka i jogurta sa malim procentom masti smanjuju rizik za nastanak gihta. Bezbedno se mogu unositi sve vrste voća i agrumi. Neophodan je i unos dovoljno tečnosti tokom dana (2-3l).\nZašto nam krckaju ili pucketaju zglobovi i da li je to normalno?\nOvi zvučni fenomeni ne predstavljaju posledicu bolesti zglobova niti njihovo prisustvo znači sklonost njihovom ispoljavanju. U tom kontekstu nije potrebno uzimanje niti lekova niti dijetetskih suplemenata. Ako se prilikom pokreta u kolenima ili ramenima čuju ili palpiraju krepitacije vrlo je verovatno da se radi o artrozi (degenerativno oboljenje zglobova) pa ove zglobove treba snimiti na rentgen aparatu i u zavisnosti od nalaza preduzeti lečenje nesteroidnim antizapaljenskim lekovima, hondroprotektorima i fizikalnom terapijom.\nDa li treba da se plašimo čvorića na malim zglobovima prstiju šaka?\nHeberdenovi čvorići se javljaju u regiji distalnih interfalangealnih zglobova prstiju šaka. Nazvani su po slavnom engleskom lekaru Williamu Heberdenu, Sr (1710–1801) koji ih je prvi opisao na sledeći način: „male čvrste izrasline do veličine zrna graška u predelu zglobova ispod vrhova prstiju koje nemaju povezanosti sa gihtom, mogu povremeno da bole i svojim izgledom stvaraju neprijatan utisak ali u suštini ne ometaju normalnu funkciju prstiju šaka“.\nHeberdenovi čvorići se značajno češće ispoljavaju u žena posebno u perimenopauznom periodu. Smatra se da je za njihovu pojavu značajan uticaj naslednog faktora. Predstavljaju znak degenerativnih promena zglobova prstiju šaka ili osteoartritisa. Lečenje obuhvata sistemsku i lokalnu primenu nesteroidnih antireumatika i eventulano injekciju depopreparata glikokortikoida u bolnim fazama. Kupke šaka u mlakoj vodi uz masažu prstiju takodje mogu olakšati bolne tegobe.\nŠta je uzrok bola u stopalu?\nStopalo čine male kosti povezane zglobovima, mišićima i njihovim tetivnim pripojima koji formiraju njegov oblilk sa naglašenim uzdužnim svodom. Osnovna funkcija stopala je prenos težine na podlogu tokom hoda ili trčanja. Bol u stopalu koštano-mišićnog porekla može biti posledica:\nzapaljenja pojedinih malih zglobova stopala\ndegenerativnih promena na malim zglobovima i kostima stopala\nreaktivnih promena na okolozglobnim mekim strukturama stopala\nnarušavanja statike stopala\nMedju najčešćim uzrocima zapaljenja malih zglobova stopala su reumatoidni artritis, psorijazni artritis i urični artritis. Ove bolesti mogu dovestii do značajnih deformacija stopala i invaliditeta.\nDegenerativne promene malih zglobova stopala predstavljaju manifestaciju osteoartroze a ispoljavaju se najčešće u vidu obostranih čukljeva (deformacijom korenskih zglobova oba palca stopala sa usmerenjem palaca ka ostalim prstima) i deformacijom drugih prstiju u smislu njihove savijenosti ili prelaska jednog prsta preko drugog. Na petnoj kosti često uzrok bola može biti mali koštani izraštaj koji se naziva petni trn.\nReaktivne promene na okolozglobnim mekim strukturama se najčešće manifestuju u vidu klivusa ili žulja na tabanu koji može biti veoma bolan.\nNarušavanje statike stopala nastaje zbog poremećaja raspodele opterećenja koje se preko skočnog zgloba prenosi na petu i duž svoda stopala do glavica metatarzalnih kostiju ( početak prstiju). U osnovi najčešće leže već pomenuta zapaljenska i degenerativna oboljenja malih zglobova stopala. Najčešća manifestacija narušene statike stopala je spušten svod stopala sa zakrivljenjem stopala put napolje (ravna stopala ili “pedes planovalgi”).\nZa otkrivanje uzroka bola u stopalu i njegovog ublažavanja ili otklanjanja neophodno je posetiti lekara.\nKako očuvati zdrave kosti?\nDa bi naše kosti bile zdrave treba ulagati u njih tokom celog života. Pre svega, neophodno je u potrebnim količinama unositi kalcijum i vitamin D. Kalcijum je mineral neophodan za normalnu „izgradnju“ koštanog tkiva. Dnevne potrebe su od 1000 do 1200 mg kalcijuma i to ako je moguće kroz ishranu namirnicama koje su bogate kalcijumom kao što su mleko i mlečni proizvodi, zeleno povrće, riba itd. Da bi se kalcijum iz creva resorbovao u krvotok i ugradio u kosti neophodan je vitamin D čiji se aktivan oblik sintetiše uzastopnim biohemijskim raekcijama u koži, jetri i bubrezima. Za normalnu sintezu vitamina D najčešće nije dovoljan samo unos putem hrane već i redovno izlaganje sunčevim zracima a po potrebi i nadoknada putem različitih suplemenata vitamina D. U svakom slučaju za zdravlje naših kostiju neophodno je oko 1000 jedinica vitamina D dnevno. Redovna fizička aktivnost je takođe veoma značajna jer se kosti prilagođavaju zahtevima koji se nameću vežbanjem.\nNajveća koštana gustina i čvrstina se tokom života postiže oko dvadeset pete godine života a posle pedesetih dolazi do postepenog gubitka i koštane mase i čvrstine kostiju. Na tzv. vrh koštane mase što predstavlja zalog za zdravlje naših kostiju u sredovečnosti i starosti, utiču nasledje, pol, rasa, ishrana i fizička aktivnost. Nasledni činoci imaju daleko najveći uticaj a mi nismo u mogućnosti da ih promenimo. Takodje treba istaći da vrh koštane mase je za 10 do 15% veći u muškaraca nego u žena a da žene posle pedesete godine značajno brže gube koštanu masu od muškaraca. Pravilnom ishranom i redovnom fizičkom aktivnošću najefikasnije možemo uticati na zdravlje naših kostiju a posebno u periodu detinjstva i adolescencije kada su najintenzivniji procesi njihove izgradnje.\nNajbolja prevencija za bolesti kostiju u bilo kome periodu života je dovoljan unos kalcijuma i vitamina D i redovna fizička aktivnost. Takodje treba istaći i da neke „štetne“ navika mogu ugroziti zdravlje naših kostiju a pre svih pušenje i prekomeran unos alkoholnih pića pa ih treba svesti na racionalnu meru. Neka oboljenja kao što su pojačano lučenje štitaste žleze i nadbubrega ako se ne leče pravovremeno mogu značajno da oslabe naše kosti. Takodje i prekomerna primena nekih lekova a pre svih glikokortikoida negativno utiču na naše kosti pa bi pod kontrolom lekara trebalo primeniti i odredjene lekove koji jačaju kosti.\nPostoji verovanje da je život započeo u morskoj vodi, sredini bogatoj kalcijumom. Evolucija zivog sveta i premeštanje iz vodenog na kopneni način života zahtevala je adaptaciju organizama na okruženje siromašno ovim elementom. Zbog toga se kod viših sisara i čoveka razvijaju brojni homeostatski mehanizmi koji održavaju koncentraciju kalcijuma u krvi u u vrlo uskim granicama. Istovremeno, nije slučajno da je ovaj dvovalentni katjon ostao osnovni gradivni mineral neophodan za odvijanje mnogih fizioloških procesa (strukturna i metabolička uloga). Najvažnije uloge kalcijuma u organizmu su:\nformiranje i održavanje čvrstine kostiju i zuba\nprevencija gubitka koštanog tkiva u osteoporozi\nkontrola mišićne kontrakcije i relaksacije (sa Mg)\nprenos informacija izmedju moždanih ćelija\nkontrola osmoze i difuzije kroz ćelijsku membranu\nprenos informacija unutar ćelije.\nProsečna količina kalcijuma u organizmu iznosi od 1000- 1200 g, od čega je 99% ugradjeno u kosti. Ostatak se nalazi u telesnim tečnostima intra i ekstracelularnog prostora. U plazmi se kalcijum nalazi u tri osnovna oblika: jonizovanom (oko 45%), vezanom za proteine plazme (oko 45%) i u kompleksu sa malim difuzibilnim ligandima: citrat, laktat, fosfat, bikarbonat i dr (oko 10%) Odrzavanje bilansa kalcijuma je vrlo kompleksan proces u koji su ukljucene kosti, creva i bubrezi. Parathormon (PTH), kalcitriol (1,25 (OH)2D3) i u manjoj meri kalcitonin i neki steroidni hormoni (polni hormoni i glukokortikoidi) i dr. igraju direktnu ili indirektnu ulogu u odrzavanju koncentracije kalcijuma u plazmi. Nivo serumskog kalcijuma je vrlo precizno regulisan i nije podložan oscilacijama sa promenama u unosu. Kosti predstavljaju rezervoar i izvor kalcijuma što omogućuje konstantnu koncentraciju u krvi, mišićima i interćelijskim tečnostima.\nPotrebe za kalcijumom zavise od starosti, pola i fiziološkog stanja i kreću se kod odraslih od 800-1500 mg/ dan. Jedini način da organizam nadoknadi izgubljeni kalcijum je unošenje hranom. Nakon 40 god. Gubitak koštane mase je veći od izgradnje (0,3-0,5% godišnje). Potom sledi faza ubrzanog gubitka koštne mase, posebno kod žena u menopauzi sa stopom od 2-5% godišnje (u periodu od desetak godina), da bi se u senijumu stopa gubitka opet smanjila na prvobitni nivo. Tokom senijuma žene izgube od 30-50% trabekularne i 25-30% kortikalne kosti, dok je gubitak kod muškaraca oko tri puta manji. Prevencija je značajnija od lečenja jer se nikad ne može uspostaviti normalna arhitektura kostiju. U prevenciji je najvažniji optimalni unos kalcijuma i drugih nutritijenata u dečijem i adolescentnom periodu u cilju postizanja maksimalne gustine koštanog tkiva, dok u posmenopauzalnom periodu pored adekvatnog higijensko-dijetetskog režima koji uključuje i povećanje fizičke aktivnosti u obzir dolazi suplementacija, uključujući hormonsku i medikamentoznu.\nKako hladni dani utiču na naš imunitet?\nNe postoji univerzalni recept za to ali na sledeće postupke treba obratiti pažnju:\n– Balansirana ishrana sa značajnim udelom povrća, voća, ribe i integralnih žitarica uz izbegavanje pržene, masne i začinjene hrane. Neophodno je dovoljan dnevni unos antioksidanasa: vitamina A ,C, E i oligoelemenata selena , hroma i cinka u prirodnom obliku ili u obliku tableta. Antioksidansi sprečavaju nepovoljan uticaj slobodnih radikala – štetnih čestica koji se stvaraju u metaboličkim procesima u našem organizmu. Nova saznanja ukazuju da upotreba probiotika I vitamin D posebno u zimskim mesecima može jačati naš imunitet.\n– Savladavanje stresnih situacija kojima smo svakodnevno izloženi je veoma značajan faktor u očuvanju našeg imuniteta. Borba sa realnim protivnikom stresom nije nimalo laka i jednostavna a tu nam mogu pomoći redovna i dozirana fizička aktivnost, dovoljno kvalitetnog sna u toku dana, primena tehnika relaksacije i krug ljudi oko nas u kome ćemo biti srećni.\nI na kraju da parafrazitramo Ivu Andrića da je malo potrebno da očuvamo naš imunitet ali to malo nam često nedostaje.\nDa li kosti i zglobovi bole pri promeni vremena?\nPovezanost promena atmosferskih prilika i pogoršanja hroničnih zdravstvenih tegoba u ljudi je poznata još iz vremena oca savremene medicine Hipokrata. Danas znamo, da se u skoro svake treće osobe, u takvim okolnostima ispoljava pojačana glavobolja, vrtoglavica, ubrzano lupanje srca, skok krvnog pritiska, osećaj gušenja, pojačani bolovi u mišićima, zglobovima i kostima.\nOve osobe nazivamo meteropatama.\nNajveći broj reumatičnih bolesnika su sa degenerativnim reumatičnim oboljenjima (artroze perifernih zglobova i spondiloartroze kičmenog stuba). Oni su u starijem životnom dobu i najčešće osećaju reumatične tegobe vezane za promenu vremena.\nZato i ne čudi što se naše bake i deke često oneraspolože kada čuju vremensku prognozu.\nNajčešće reumatične metereopatske reakcije su bolovi u kostima i zglobovima uz pojačan zamor i malaksalost. Smatra se da su posledica naglih promena atmosferskog pritiska, spoljne temperature i vlažnosti. To dovodi do nadražaja receptora za bol u tetivama i zglobnim ovojnicama.\nVeliki broj reumatičara oseća pojačane bolove pri čestim promenama atmosferskih prilika što se često dešava ovih dana. Medjutim, treba napomenuti, da promene vremenskih prilika ne dovode do pojava reumatičnih bolesti niti do daljih oštećenja zglobova i kostiju. Nije utvrdjena ni povezanost reumatičnih tegoba sa geografskim regionima gde je vreme hladno ili vlažno.\nZato budimio spokojni. Ali sa bolom se treba suočiti i pobediti ga. Lekari preporučuju kratkotrajnu primenu analgetika kao što je paracetamol ili nesteroidnih antireumatika u kupiranju bola. Nesteroidni antireumatici su dostupni u apotekama i bez recepata ali bitno pravilo njihove primene je što manja efikasna doza u što kraćem vremenskom periodu. Takodje u ovim vremenskim turbulencijama, što podrazumeva nagle vremenske promene iz toplog u hladno i obratno, za reumatične bolesnike se savetuje i unos dovoljnih količina vitamina D – najmanje 800 Int.jed. dnevno uz odgovarajuću ishranu i redovnu fizičku aktivnost.\nI na kraju obratimo pažnju i na biometeorološku prognozu koju za sutrašnji dan možemo videti u većini dnevnih listova. Pročitajmo je i pripremimo se da sebi olakšamo tegobe.\nKako fizička aktivnost utiče na naše zdravlje?\nNačin života savremenog čoveka u mnogome odlikuje sedantarnost ili nedovoljna fizička aktivnost. Definiše se kao fizička aktivnost u trajanju kraćem od tri puta po dvadeset minuta u toku jedne nedelje. Ova pojava je u dobroj meri posledica tehnološke revolucije u razvijenim zemljama gde sve više ljudi profesionalno preorijentišu sa fizičkog rada na rad u kancelariji. Sa druge strane, vreme u kome živimo odlikuje prekomerno propagiranje pasivnih oblika zabave kao što su televizija, video igrice i upotreba računara. Ovakav stil života ima direktne negativne efekte na naše zdravlje a medju najznačajnije spadaju: gojaznost, povišen krvni pritisak, oboljenja srca, šećerna bolest, tumor debelog creva, depresija i poremećaj imunskog sistema. Podaci kažu da tri petine stanovnika SAD vodi sedantarni način života.\nVišečasovno sedenje za kompjuterom u kancelariji tokom radnog vremena a potom nastavak uz praćenje televizijskog programa usporava naš metabolizam i smanjuje tonus mišića. Obavezne „grickalice“ ili varijante brze hrane na bazi testa doprinose poremećaju balansa dobrog i lošeg holesterola sa predominacijom lošeg što čini dobru osnovu za ubrzanu aterosklerozu.\nKako prevazići opasnosti koji savremeni način života donosi za naše zdravlje? Kao prvo redovna i dozirana fizička aktivnost. Ona podrazumeva sve moguće oblike kao što su hod, brzi hod, trčanje, vežbanje.Ono što je važno je kontinuitret i na radnom mestu i u kući i na otvorenom prostoru kao i u namenskim objektima (teretana, bazeni, sportske sale). Uvek izmedju vožnje kolima i pešačenja treba birati hod, izmedju vožnje liftom i penjanja uz stepencije ibegavati lift. I sedenje na radnom mestu za kompjuterom pruža mogućnost vežbanja ali i izbegavanja nepravilnog položaja tela. Redovna fizička aktivnost se upotpunjava izbalansiranom ishranom sa dosta tečnosti i vitamina. Mnogi kažu da je to odlika mediteranske kuhinje.\nI na kraju nije sporno da je savremeni način života promenio naše zdrave navike i počeo da ugrožava naše zdravlje. Zato hodajmo, trčimo i vežbajmo kad god smo u mogućnosti. Hranimo se zdravo i više se družimo sa prirodom. Zdrave životne navike su preduslov za naše telesno i duhovno zdravlje.


Učiteljica Lela i njeni đaci su uzor celoj Srbiji - Zelena učionica\nUčiteljica Lela i njeni đaci su uzor celoj Srbiji\nU jednom od tekstova koje smo nedavno objavili bilo je reči o tome kako se obrazovanje u Srbiji zasniva samo na entuzijazmu i borbi pojedinaca. I to je potpuno tačno. Samo što ni sami nismo znali koliko je takvih entuzijasta u našem obrazovnom sistemu.\nJedna od njih je Vesela (Lela) Mačkić, koja od 2014. godine radi u OŠ „Ivan Gundulić” na Čeneju i trenutno je učiteljica đacima drugog razreda. Lela je mama, učiteljica, polumaratonac, veliki pobornik zdrave ishrane. Ona je svoje đake, tek osmogodišnjake, naučila nečemu mnogo važnijem od onoga što plan i program propisuju – da sami zasade, neguju, odgaje i uberu hranu, da zavole zdravu hranu, da se poštuju i vole međusobno, da vode računa jedni o drugima i da cene ono što im priroda daje.\nLela, kako je sve počelo? Kako je nastala i rasla vaša bašta i čega sve u njoj ima?\nSve je počelo u učionici. Posmatrajući svakodnevno svoje đake prvake primetila sam da pojedini đaci dolaze u školu, a da nisu doručkovali ili ručali, nose užinu u vidu grickalica, gaziranih sokova, kroasana. Zapravo sve ono što nema zadovoljavajuće nutritivne vrednosti već samo prazne kalorije bez dovoljno vitamina i minerala koji su potrebni da bi deca imala energije. Želeći da utičem na njihove prehrambene navike, u dogovoru sa njima, uveli smo plakat zdrave užine gde su se beležili dani kada je neko od njih doneo i jeo zdravu hranu. Kako takmičenje na decu deluje podsticajno, oni su vrlo brzo počeli da donose voće i povrće za užinu i tako su u našu učionicu „ušetale” jabuke, šargarepe, banane, heljdine pločice, smućkano voće i povrće, integralne palačinke, bademi, lešnici, aronija, maline, karfiol, brokoli…\nSvaki dan naša zdrava inicijativa je dobijala sve veću dimenziju i tako smo polako u celu priču uključili roditelje. Sazvan je roditeljski sastanak, predočen je plan aktivnosti oko uređenja dela dvorišta i stvaranja naše male bašte.\nOkupili smo se jedan vikend svi u dvorištu škole i posejali rotkvice, spanać, rukolu, blitvu, šargarepu, luk, krastavac, papriku, cveklu, kupus, jagode, maline, bosiljak, peršun, zdravac, jagorčevinu, ruzmarin, lavandu, matičnjak, žalfiju, mentu. Učenici su svakodnevno obilazili baštu i za par nedelja već smo mogli da uživamo u plodovima sopstvenog rada.\nČija je bila inicijativa i kakva je bila reakcija roditelja i đaka, a kako reaguju kolege?\nInicijativa je bila moja, ali moram naglasiti da sama ovaj projekat ne bih mogla da realizujem. Veliku podršku i pomoć, od samog početka, imala sam od roditelja, a i imam je još uvek. Naravno u celokupnom radu veliku podršku pružaju mi kolege, od kojih bi svako mogao svoju priču da ispriča, i porodica koja ima razumevanja za sve moje ideje.\nKroz sam projekat đaci su svakodnevno povezani sa prirodom, uvideli su važnosti agrikulture u životu ljudi. Svakodnevno radeći u bašti učenici su, za uzvrat, dobijali nutricionistički zdrav obrok. Takođe su posmatrali biljke i njihov rast kao i uticaj prirodnih izvora energije i prirodnih pojava na njihov razvoj (prirodne nepogode koje su nas zadesile u toku marta: grad, sneg, kiša, oluja). Naročito im je bilo zanimljivo da traže puževe, gliste, rovce, tako da smo većinu lekcija iz Sveta oko nas realizovali upravo u bašti.\nVrlo često su nam se u toj aktivnosti priključivali i drugi nastavnici, pojedini su davali predloge šta bi mogli još da posadimo, donosili seme ili pomagali prilikom čupkanja trave.\nKako su podeljene dužnosti oko bašte?\nDeca su svakodnevno imala obaveze da zaliju biljke, čupaju korov, rasađuju. Vikendom su se dogovarali i pravili smene ko će kad biti zadužen za zalivanje. U početku smo samo mi to radili, ali vrlo brzo su stariji učenici izrazili želju da nam pomažu. To je, zapravo, kasnije postao omiljeni kutak svih đaka škole i jedan od načina za motivisanje učenika da čuvaju školski prostor, jer narušavanjem izgleda školskog dvorišta pokazivali bi da zapravo ne cene sopstveni rad i trud.\nA tokom raspusta? Kako ste održali baštu u tom periodu?\nUglavnom su dolazili učenici koji žive u blizini škole i sve je bilo na dobrovoljnoj bazi. U avgustu su u bašti sazreli cvekla i paradajz. Sad čekamo da se završe veliki poslovi na njivama pa ćemo pripremiti zemljište za jesen i dogovaramo se šta ćemo saditi za sledeću godinu.\nKako đaci reaguju na ideju zdrave hrane i kako ste ih motivisali da je zavole i umesto slatkiša kao bolje rešenje za užinu prihvate voće i povrće?\nKako bi ih motivisala da zavole zdravu hranu organizovala sam i jednu radionicu sa nutricionistkinjom Monikom Vargom i ona nas je kroz jednu igricu naučila da treba da jedemo dugu. Da bi duga bila lepa potrebne su joj sve njene boje, tako je i našem telu potrebno da unosi hranu različitih boja kako bi bilo zdravo i imalo energije. Učenici su onda imali prilike da uživaju u velikim aranžmanima od voća i povrća i na taj način smo im pokazali da hrana može lepo i da izgleda osim što je prijatnog ukusa i puna vitamina. A kako u razredu imamo učenicu sa dijabetesom, imali smo i predavanje o tome šta je to dijabetes i kako hrana može da pomogne da se naša Maša oseća bolje.\nNaravno kroz ceo proces zdrave ishrane prolazila sam zajedno sa njima. Isprobavali smo razne „zdrave grickalice“ iz prodavnica zdrave hrane, jeli integralne hlebove sa paprikom i krastavcem, proje sa zeljem i slično.\nFizička aktivnost je naravno obavezan pratilac zdravog načina života. Kada je lepo vreme trčimo napolju i redovno imamo tri puta nedeljno časove fizičkog vaspitanjau sali. Srećni smo što imamo veliku novu fiskulturnu salu i mogućnost da je koristimo za svaki čas fizičkog.\nPomaže li vam još neko i da li bi vam značilo da se neka kompanija javi i pruži podršku?\nŠto se tiče samog projekta, on je finansiran od strane roditelja i mene. Međutim, kad smo počeli da uređujemo dvorište dobili smo poziv od škole „Milan Petrović“ na Čeneju da ih posetimo u cilju edukacije. Tom prilikom ne samo da smo naučili puno o načinu sadnje, rasađivanju i negovanju biljaka nakon rasada, već smo dobili na poklon i mnogo začinskog bilja i cveća.\nMi bismo voleli da u nekoj bliskoj budućnosti imamo jedan mali plastenik gde bismo gajili jagode, ali to je za sada samo u fazi ideje.\nVi ste sportista, pobornik zdrave ishrane i trudite se da prenesete to i na svoje đake. Odakle tolika motivacija?\nMotivacija su mi upravo deca. Oni zaista na jedan potpuno neiskvaren i iskren način iskazuju svoju zahvalnost za sve što lepo činimo za njih.\nOve godine smo, recimo, uspeli da sredimo našu učionicu, okrečimo je, sami smo farbali klupe, a u saradnji sa roditeljima, profesorkom engleskog jezika, Gordanom Damjanac, i direktorkom škole, Lidijom Radulović, obezbedili smo sredstva iz donacija od strane tri kompanije za kupovinu pametne table, projektora i bele table. Uredili smo kutak za čitanje u našoj učionici u čemu su nam pomogli drugari iz naše matične škole. Učenice sedmog razreda su sa profesorkom likovnog vaspitanja Snežanom Mandić dva dana oslikavale mural u našoj učionici, a u planu je i oslikavanje dela zida u bašti. Trudimo se svakodnevno da prednost toga što naša škola ima dva objekta maksimalno iskoristimo kroz zajedničke radionice, pa i ovaj projekat – zdrava ishrana. Tako smo i 500 kg organskih jabuka koje smo dobili na početku školske godine podelili sa drugarima iz matične škole „Ivan Gundulić“.\nŠta za vas znači biti učitelj? Očigledno je to mnogo više od pukog predavanja lekcija i birokratije koja prati taj posao.\nBiti učitelj je jedan zaista divan poziv. Raditi sa decom je za mene pravo bogatstvo i privilegija. Roditelji nam daju nešto najvrednije što imaju i prepuštaju nam da zauzmemo jedno veoma važno i odgovorno mesto u njihovim životima. Kroz proces obrazovanja i vaspitanja mi posmatramo kako ta deca odrastaju, sazrevaju i postaju samostalni članovi društva spremni da ovaj svet promene na bolje.\nKako bi svoje vrednosti i potencijale maksimalno razvili trudim se da svojim đacima pružim podršku ne samo u školi nego i kroz vannastavne aktivnosti. Pratim ih na razna takmičenja, kulturno umetnička dešavanja i radujem se sa njima svakoj osvojenoj medalji ili peharu.\nZa kraj mi ostaje samo da napišem citat sa majice koju sam dobila od svoje učenice 1. septembra: „Ja sam učitelj, a koja je tvoja supermoć?“\nJedan komentar na "Učiteljica Lela i njeni đaci su uzor celoj Srbiji"\n5 oktobra, 2017 u 8:16 pm


KAZNA: Lukaku, ne možeš da ne dolaziš na treninge! | Mondo Portal\nKAZNA: Lukaku, ne možeš da ne dolaziš na treninge! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 07.08.2019. / 12:38 12:48\nAutor mondo.rs 07.08.2019. / 12:38 12:48\n/FOTO: LUKAKU, NE STOJI TI LOŠE LJUBIČASTO!/\n/KAKO JE PROPAO TRANSFER U JUVENTUS: DIBALA NEĆE U JUNAJTED/\n— GiveMeSport Football (@GMS__Football) August 2, 2019\nromelu lukaku mančester junajted transferi prelazni rok inter


Istraživanje: Koliko je Srbe uplašio virus, da li nose maske... | Zdravlje\nIstraživanje: Koliko je Srbe uplašio virus, da li nose maske... | Mondo Portal\nIstraživanje: Koliko je Srbe uplašio virus, da li nose maske... 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.03.2020. / 11:08\nIzvor mondo.rs Izvor Beta 27.03.2020. / 11:08\nEvo šta je pokazalo istraživanje - koliko Srba se plaši virusa, koliko njih nosi masku...\n"U Srbiji postoji strah 41 odsto građana da može da se zarazi, ali je to ispod proseka za posmatrane zemlje sveta koji iznosi 55,6 procenata. Istovremeno, oko 31 odsto građana Srbije nosi masku kada izlazi iz kuće, što je u odnosu na druge zemlje iz istraživanja nešto ispod proseka (37,5 odsto), ali više od Norvežana, Britanaca, Španaca", pokazalo je to onlajn istraživanje sprovedeno u trećoj nedelji marta, na uzorku od 776 građana.\nOko devet procenata građana Srbije nema nikakav strah da će da bude zaražen, pokazalo je istraživanje, što je u skladu sa rezultatima koji pokazuju da u evropskim zemljama postoji manji strah nego u azijskim, te se u odnosu na njih Srbija nalazi u proseku.\nOnline ispitivanje je pokazalo i da oko 75 odsto građana Srbije vodi računa o higijeni više nego ranije, što je i prosek u svetu.\nRezultati iz istraživanja u Srbiji su poređeni sa rezultatima kompanije "YouGov", koja je koristila istu istraživačku tehniku u istom periodu na globalnom nivou (Kina, SAD, UK, Francuska, Italija, Nemačka, Austrija, Španija, Indija…), precizirano je u saopštenju.\nKako je objašnjeno, istraživanje je urađeno kako bi se u situaciji vanrednog stanja ili vanredne situacije, uvedenih u velikom broju zemalja sveta, ispitalo ponašanje građana koje je zbog okolnosti drugačije od uobičajenog.\nDa li se plašite korona virusa?\nDa, mislim da je to realna opasnost\nPomalo, ali mislim da se previše "drami" oko toga\nNe, mislim da je sve preuveličano\n27.03.2020. / 14:38\nPrijatno sam iznenadjen sto se tice situacije u svom mestu. Velika vecina nosi maske. U prodavnice cak ne pustaju bez maske, a stigle su i u apoteke (doduse 100 din). Jedino za kvasac kazu da nece ni stizati i da je sef lagao kad je to izjavio (jako cudno za njega).\nOva sa slike postade poznata :)\n27.03.2020. / 12:26\nJa se ne plasim korone, plasim se svega ovoga oko nje: psihickih problema koje ce ovo tek izazvati, propasti privrede, toga sto ce stari ljudi u domovima za stare vise da umiru od tuge nego po bolnicama od korone, a najvise od svega sto nam radi ovaj tiranin...


Sukobi u Donjecku: Ima mrtvih i ranjenih | Svet\nSukobi u Donjecku: Ima mrtvih i ranjenih | Mondo Portal\nSukobi u Donjecku: Ima mrtvih i ranjenih 13 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.03.2016. / 19:47 19:53\nSukobi u Donjecku: Ima mrtvih i ranjenih\nIzvor MONDO/Agencije 26.03.2016. / 19:47 19:53\nDva ukrajinska vojnika su poginula a osam ih je povređeno u poslednja 24 sata u sukobima s proruskim pobunjenicima na istoku Ukrajine, saopštila je danas ukrajinska vojska.\nPortparol vojske Oleksander Motuzijanik optužio je proruske pobunjenike da su upotrebili teško naoružanje zabranjeno prema mirovnom sporazumu iz Minska.\n"Dva ukrajinska vojnika su poginula a osam ih povređeno posle sukoba", rekao je novinarima u Kijevu Motuzijanik.\nIzdat prvi donjecki pasoš\nOn je rekao da su sukobi izbili u gradu Avdivka, pod kontrolom ukrajinskih snaga bezbednosti, oko 10 kilometara od Donjecka, uporišta pobunjenika.\nSukobi između dve strane su značajno smanjeni od novog primirja u septembru 2015. godine, ali se svakodnevno prijavljuju incidenti.\nViše od 9.000 ljudi stradalo je od početka sukoba u aprilu 2014. u istočnoj Ukrajini.\nMirovni pregovori su u zastoju nekoliko meseci. Kijev i Zapad optužuju Rusiju da vojno podržava pobunjenike, što je Moskva demantovala.\ndonjeck Rusija ukrajina sukobi\n26.03.2016. / 23:10\nJadan taj narod ...ti ukrainci su deo ruskog bica a kiev stara prestinica rusije..dusmani su im podmetnuli rat ali tek posto su ih podelili na nacin kao sto rade sa crnigorcima sada... Bas isto...\n26.03.2016. / 22:10\nSAO Donbas. SAO=RAO\n26.03.2016. / 20:40\nAlo bre, smirite se


Lavrov: Amerika pritiska Prištinu da formira sopstvenu vojsku – Top Portal\nLavrov: Amerika pritiska Prištinu da formira sopstvenu vojsku\nNapori Evropske unije, kada je riječ o posredovanju između Beograda i Prištine, propali su, a o tome svjedoče i planovi samoproglašenog Kosova da formira sopstvene oružane snage, na šta ih pritiskaju SAD, izjavio je ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov.\n„Očigledno je da su napori EU propali jer je Priština odbila da realizuje sve dogovore koji su do sada postignuti“, rekao je Lavrov nakon sastanka sa ministrom inostranih poslova i međunarodne saradnje Unije Komora Suefom Muhamedom el Aminom.\nLavrov je precizirao da se tu prije svega misli na formiranje zajednice srpskih opština, prenio je „Sputnjik“.\n„Nastojanje Prištine da formira sopstvenu vojsku predstavlja najgrublje kršenje Rezolucije 1244 Savjeta bezbjednosti UN. Osim toga, Prištinu na to pritiskaju spolja, a prije svega iz SAD“, rekao je Lavrov.\n„Mi, naravno, pozdravljamo tu odluku. Rusija će i ubuduće nastaviti da se pridržava tih odluka koje je donio Savjet bezbjednosti, a prije svega mislim na Rezoluciju 1244 koja nalaže da je Kosovo /i Metohija/ dio Srbije. Svi koraci moraju da se preduzimaju u skladu sa tom rezolucijom“, rekao je Lavrov.\nDetalji krađe u Veneciji: Među pljačkašima nakita vrijednog tri miliona evra i bh. državljanin


Svetozar Stanković, gensek RSS: Sad je sve na svom mestu - SPORTSKI ŽURNAL\nSvetozar Stanković, gensek RSS: Sad je sve na svom mestu\n15 februar, 2021 57\nKraljevo je bilo domaćin sednice Upravnog odbora Rukometnog saveza Centralne Srbije, a među gostima je bio i generalni sekretar srpske rukometne federacije Svetozar Stanković\nKad se činilo da je srpski rukomet dotako dno, usledile su promene koje su rukometnoj organizaciji udahnule novi život.\nNedavne sjajne igre i rezultati muške reprezentacije govore u prilog novog duha u RSS koji je doašo sa imenovanjem Milene Delić na mesto predsednika. Tako je po prvi put jedna dama stala na čelo jednog od vodećih sportova u našoj zemlji.\n- Milena Delić je bivša reprezentativka, veliko ime našeg sporta i ona je dužnost predsednice UO RSS preuzela 23. decembra. Moram da podsetim da je ona, u vreme Velimira Marijanovića, već bila na dužnosti potpredsednika našeg Saveza i to su godine stvaranja sadašnje ženske reprezentacije koja je krunisana medaljom u Beogradu. Milena Delić zna kako se osvajaju trofeji, kako se postaje šampion, jer je i sama bila šampionka. Nije urađeno mnogo za kratko vreme. Napravljen je samo red i pravi se sistem – u svom stilu govori generalni sektretar RSS Svetozar Stanković.\nMuška reprezentacija igrama i rezultatima u kvalifikacijama za EP nikoga nije ostavila ravnodušnim. Mnogi su skloni da kažu da je srpski muški reprezentativni rukomet na dobrom putu?\n- Omogućeno je muškoj rukometnoj reprezentaciji da ima maksimalne uslove za rad. Veliku zahvalnost dugujemo FSS koji nam je, u ovom teškom trenutku zbog pandemije korona virusa, stavio na raspolaganje sportski centar u Staroj Pazovi gde smo imali svetske uslove za rad. U međuvremenu reprezentaciju je preuzeo Toni Đirona, Španac koji je preslikao sistem koji je svojevremeno patentirao profesor Branislav Pokrajac. On je taj sistem odneo u Španiju, oni su to prihvatili i sad nam u paketu vratili, mi sada radimo po tom sistemu, naravno dorađenom.\n- Ono što je najvažnije, napravljena je grupa reprezentativaca koji su ginuli za svaku loptu, nisu respektovali Frnacuze koji su svetska velesila. Pokazali su momci da vrede. Odigrati dve utakmice sa Francuzima na onakav način, to može samo neko ko ima kvalitet. To je ogroman podsticaj za sve nas u rukometnoj organizaciji, za sve radnike da pokrenemo ovaj sport iz temelja. Da promenimo sve što je bilo loše do sada i to je naš zadatak u narednom periodu.\nPrvi operativac RSS Srbije nepogrešivo pogađa metu govoreći o stanju u ovom sportu.\n- Sreća za sve nas je što se rukomet mnogo voli! Da je to bio neki drugi sport, davno bi se to sve raspalo. Međutim, rukomet se voli na teritoriji cele Srbije i ova zemlja je zaslužila da bude daleko bolje pozicionirana i u Evropi i u svetu. Mi imamo fenomenalne igrače, trenere i sportske radnike, ali nažalost živimo u svetu u kome ne možemo da pariramo bogatim evropskim klubovima.\nStanković je izneo primer.\n- Budžet PSŽ je između 19 i 20 miliona evra. Naši najbogatiji klubovi imaju budžete oko 500, 600 hiljada evra, a ne smem ni da kažem koliko male budžete imaju ostali „manji klubovi“. Tako gledano, koliko je od sada ulagano, rezultati su odgovarajući. Zahvaljujući predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, koji je prepoznao ovaj kvalitet koji trenutno imamo, dobili smo značajan vetar u leđa. Očekujem da ćemo za vrlo kratko vreme, već u sledećem olimpijskom ciklusu doći na ono mesto koje nam po kvalitetu i tradiciji pripada.\nKalendar RSS za 2021. godinu je izuzetno bogat, u prvom planu su kvalifikacije za Olimpijske igre devojaka, ali i igra muške reprezentacije na prvenstvu Starog kontinenta?\n- Muška reprezentacije se plasirala na prvenstvo koje se sledećeg januara igra u Mađarskoj i Slovačkoj. Idemo sa prve pozicije, ispred Francuza. Žensku reprezentaciju očekuju kvalifikacione utakmice u Mađarskoj sa domaćinom, Rusijom i Kinom,a dve najbolje plasirane ekipe idu u Tokio. Rusija je veoma jaka, ništa slabija nije ni Mađarska i uz to je domaćin, ali Srbiju niko ne sme da otpiše. Imamo kvalitet, želju i volju i idemo u Mađarsku da pokušamo da se plasiramo na Olimpijske igre. Ubeđen sam da ćemo biti među dve najbolje selekcije – zaključuje pun optimizma Svetozar Stanković-Jaran, generalni sekretar RSS.\nZa razliku od muške, ženska reprezentacija je ostvarila neuspeh na poslednjnjem EP?\n- Nažalost, u Danskoj nismo ostvarili rezultat koji smo priželjkivali i očekivali i koji naše devojke zaslužuju. Videli ste u kako smo pobedili jednu Holandiju koja je velesila u ženskom rukometu. Mi smo ih ponizili u drugom poluvremenu, a to ne može neko ko nema kvalitet. Nismo imali sreće, dovoljne rotacije, a tu je i ogroman peh sa povredom Andree Lekić, najboljom svetskom igračicom. Ono što nas sve hrabri je činjenica da u Srbiji mnogo talentovanih devojčica za rukomet, moramo da ih sačekamo. Potrebno je da osposobimo dva muška i dva ženska kluba da u Evropi nešto znače, da ta deca dođu u prave klubove, da stvaramo buduće reprezentativke i reprezentativce.\nNenad B. · 15 februar, 2021 13:11\nSamo budi iskren i kaži da je Đeronu dovelo bivše rukovodstvo i nemojte se kititi tuđim perjem. O Vašim rezultatima sudićemo za dve, tri godine. Želim Vam svu sreću i da nam se rukomet vrati na put stare slave.\n100% · 15 februar, 2021 17:38\nJadan je savez kada Milorad Krivokapic vodi muški rukomet, čovek koji je odbio reprezentaciju i otišao da igra za Madjarsku. Samo u Srbiji može da se desi.\nA sto · 15 februar, 2021 18:41\nJe sporno igrati za novac A ti igras za sta, za klikere..a\nKli · 15 februar, 2021 21:28\nPa gde su mu te pare?\nEvo.. · 16 februar, 2021 10:19\nTebi ce da kaze..\nZato sto · 15 februar, 2021 21:42\nOvaj potez saveza sa Krivokapicem je najveća sramota rukometne Srbije. Neko da proda svoju državu zarad para, a kada ostane bez dinara onda se seti Srbije.\nKole · 15 februar, 2021 22:04\nZa novac se igra u klubu a reprezentacija je nesto drugo...\nAjde.. · 16 februar, 2021 10:24\nPojasni nam malo ali cekaj prvo da te neko pita gde se i kako igra za pare..cekaj malo, nemoj odmah da se izlupas\nKac · 15 februar, 2021 21:05\nSvaka cast za komenta, sve potpisujem za Krivokapica. Igrao sma sa njim mnogo los covek,niko ga nije voleo.Sta je bila preporuka za njega bas me zanima??\nTić Jugović · 15 februar, 2021 22:23\nSamo si trenirao sa njim,a ne i igrao.\nZsk · 16 februar, 2021 11:31\nPosteni Milorade,kazi kako si pristao da budeš trener institucije zvane Jugovic ,ali je u savezu bila rampa za tvoje budalastine!Daj sta das nema veze, sto pojma nemas,sto nisi usao u Srbiju dva puta u halu u zadnjih 5 godina,sto ne znas ni jednog igraca,sto nemas zavrsenu skolu,sto nemas licencu... E moj Milorade...\nCcc · 15 februar, 2021 21:38\nKrivokapic zadužen za muški rukomet podsmeva svojoj predsednici da je neobrazovana.\nAnton · 15 februar, 2021 22:08\nDajte Peruna...čovek dokazao rezultatima trenersko umece..haha\nZui · 16 februar, 2021 08:28\nPa njemu je Vrga završio srednju\nVrga · 16 februar, 2021 11:37\nKrivokapic vam sa osnovnom skolom vodi muški rukomet!Nije mogao dva pasusa da nauci,prilicno g*up decko.\nCira · 16 februar, 2021 01:30\nGde je ostavka,ovo je vreme kada ga hvata kriza :-)))\nrukometni veteran · 15 februar, 2021 15:57\nSvetozar Stankovic je jedan od najboljih rukometnih radnika koje smo ikada imali.To nije sp[orno. Ali cudi ovo sta je izneo u vezi Pokrajca.Pokrajac je pre 35 godina bio angazovan u Rukometno federacije Spanije ali su ga,nezadovoljni sa onim sta je radio,smenili posle tri meseca.Kakav je on to postavio sistem ili model igre da je odatle razgranat razvoj spanskog rukometa te da je stvoren veliki broj vrhunskih trenera,medju njima i Djerone, a kako to da kod nas da ne osta nikakav sistem rada i da se ne stvori nijedan vrhunski trener na bazi tog navodnog sistema.\nDjordje · 15 februar, 2021 21:03\nHahaha Djirona vrhunski trener. Da li znate šta znaci vrhunski trener?!\nAjde.. · 16 februar, 2021 10:21\nKazi nam i prosvetli i nas\nZuluf na Max · 16 februar, 2021 13:45\nVrhunski tener je Maxa Otpisao kup za titulu\nKada kažem rukomet · 16 februar, 2021 14:47\nNaduvali ste Spanca, ide u januaru otreznjenje cele nacije, sa 50 god borba u Francuskoj ligi za opstanak najveći uspeh.\nMik · 16 februar, 2021 15:13\nNaše strucnjake sa titulama omalovazavamo a spanca dizemo u nebesa.\nMa nee.. · 16 februar, 2021 21:26\nNasi strucnjaci isto kao i spanac, sami sebe pozicionirali. Ti si malo pobrko ko koga dize i uzdize..zar nisi\nVS · 17 februar, 2021 08:54\nImamo mlade i dokazane.\nBoki · 17 februar, 2021 08:55\nAjde majke ti strucnjak ti navedi sve nase strucnjake...ajde da te vidim!!! Za sve vas je Vujin jos uvek najbolji bek na svetu i Nenadic...decko kojeg nemozes ni sa pistoljem da kontrolises!!! Ajde prestanite vec da dizete sami sebe u nebesa...Da srbija ima trenere koji vrede osvajali bi konstantno medalje!!!\nVS · 17 februar, 2021 15:31\nVrlo dobro se zna ko je nas najbolji trener!\nBoki · 18 februar, 2021 11:40\nIme i prezime...adje majstore pokazi se!!!!\nKum Zorzo · 15 februar, 2021 17:22\njao Jaran je sve postavio na svoje mesto Druzeee vec si slagao da ces kancelariju srediti... A nisi... Mnogo ste isti bre Samo imate drz pare\nKume · 15 februar, 2021 18:35\nKad bi znao kako jeste znao bi i da ne govoris istinu a ne ide kume da ti kazem da lazes A vidis li kume da je do tebe, dzaba ti oci kad samo čemer vidis\nKuma · 16 februar, 2021 13:34\nIpak kum Zorzo dobro vidi Nista od promene RSS legla zmija\nPaa.. · 16 februar, 2021 14:44\nKumo, nisi daleko od istine Valjda ce to doci na red, iskreno se nadam. Covek je reko da ce to pocistiti, drzimo ga za rec\nKuma · 16 februar, 2021 16:40\nKoliko vidim jakos e streca pa se pravda na komentarima... Prodje 100 dana kancelarija ista, svi isti, sve isto, svi potrebni, svi ortaci, baci 5 i te fore\nLaptop · 15 februar, 2021 17:27\nNa koji način ćeš odrediti koja su to dva kluba koji će biti privilegovani da mu RSS daje novac?Zašto ne kažeš jasno i glasno da ste to već odlučili! Jedva čekam da vidim kako ćeš to objasniti rukometnoj Srbiji da ste odlučili bez ijednog kriterijuma!\nEvo · 15 februar, 2021 18:39\nTebi bjasnjenja..primer,zadnjih 5 god najbolji rezultati ili zadnje 3 Jel sporno nesto i zar se vec ne zna ko je to\nmaxa i zuluf · 16 februar, 2021 13:54\nSta ce onda Partizan tu koji su to rezultati , osim dugovanja, unazad 5 hodina\nNadam se · 16 februar, 2021 14:47\nDa partizanu ide katanac Evo zadatak za jarana, neka vidi kako se isplacuju aluzbena lica i neka informaciju dostavi tuzilastvu Lopovluku i nesposobnjakovicima treba stati na put\nNiš · 16 februar, 2021 16:52\nCela Srbija bruji da će Partizan dobiti novac! Po kom osnovu? Ako je po porodično prijateljskim vezama, recite da znamo!\nsmart · 16 februar, 2021 13:52\ntebe ce ds pitaju :-)\nSumice · 15 februar, 2021 18:22\nJaran Stankovic nesporno pliva u svim kombinacijama, nije pouzdan sagovornik...glavni čovek u RSS je šljiva, koji je 2016 preko hotela Reks doveo Božu, za predsednika....BG I CS su se ponovo udružile i prodale RSV I RS KIM, bili su dobri dok nisu glasali za smenu....priča milenina i stankovica da Vojvođani imaju najbolji sistem u radu i da imaju najbolje kadrove....pada u vodu, kad se RSB i RS CS pita za sve....a Bukvić je izdao Vojvodinu u kojoj je bio na čelu dvadesetak godina....julovska varijanta jaran i Bukvić\nIzlupa · 15 februar, 2021 18:37\nI osta ziv\nKako je lepo videti · 15 februar, 2021 18:46\nStrucnjake a koji su to samo za tastaturom i koji jedva cekaju da upru prstom u milenu i jarana kad slucajno zaborave zarez negde da stave. E pa dobri moji, nacekace te se i puknucete od sopstvenog besa i mrznje koji ce na kraju da vas pojedu\nLaki · 15 februar, 2021 20:55\nŠta ti dečko pričaš, Milorad Krivokapic je veliki gospodin koji je igrao za Srbiju i Crnu goru dok se nije desila 2006. I Evropsko prvenstvo u Svajcarskoj sa Vujom. Njegova majka je Madjarica i ima isto pravo da igra za Mađarsku. Njega se Srbija odrekla i tako je on igrao za Mađarsku. Jadna nam je država dok nam ovakvi ljudi komentarisu.\nCrp · 15 februar, 2021 22:13\nOn gospodin hahaha. On je klo*n,koji nema dinara.Koje ima preporuke za ovaj posao?? Osim što je sad socijalni slucaj.\nEvo.. · 16 februar, 2021 10:22\nVazno je da si ti gospodin\nRSV · 16 februar, 2021 13:57\nSrci kafu u Klasi i brigu ne brigaj\nSIZ Rukometni radnik · 16 februar, 2021 13:57\nPa RSS je bio baza za te promasene likove i u prislom sazivu ( Nedjo ) a evo i sada Ratko, Krivi ... svanuce nam kada u UO budu ljudi koji donose pare a u strucnom delu dokazani bogati igraci. do tada Socijalna sluzba.\nE pa · 16 februar, 2021 14:50\nTreba sacekati neku novu eru da bi u rukomet dosli ljudi koji donose pare a strucni deo da bude poveren ljudima od struke. Mnogo vode dunavom treba proteci da sapere sav mulj koji se nakupio. Nadam se da su ovo lepi poceci lepog vremna koje stize\nRKA · 16 februar, 2021 11:14\nBoza · 16 februar, 2021 15:06\nPlačite za mnom što me više nema....\nPerun · 16 februar, 2021 16:41\nsuza suzu stize ...\nvojvodjanin · 16 februar, 2021 18:36\nPrigovarate da Krivokapic nema potrebnu skolu a zaboravljate da ja Skrbic bio potpredsednik RSS a imao je samo osnovnu skolu.\nRKA · 16 februar, 2021 18:55\nMagistar · 16 februar, 2021 19:33\nTo jeste problem! Direktori kao i predsednik saveza moraju da imaju fakultet, neko radno mesto pre toga(iskustvo) ovo je sramota sta rade. Uspeh dobili od Vucica pare, to može svako! Treba ih kvalitetno uložiti.\nIstina · 16 februar, 2021 21:57\nKvalitetno će uložiti u Blagojevića i Partizan koji je u blokadi zadnjih pet godina! Odluka čoveka koji vodi savez! To samo u Srbiji može da prodje!!!\nSz · 16 februar, 2021 20:56\nAl · 16 februar, 2021 21:31\nZa malo si u pravu Ti kao da si prespavo zadnjih mesec..dva\nRss · 17 februar, 2021 07:33\nRk Beograd i Rk Partizan...ceka se treci


EVROPSKA KOMISIJA OBJAVILA NOVE MATRICE DIJAGONALNE KUMULACIJE PORIJEKLA ROBE U PAN-EVRO–MED ZONI\nU Službenom listu Evropske Unije serije C broj 67/10 od 20.02.2016. godine, objavljeno je Obavještenje o datumima primjene dijagonalne kumulacije porijekla između ugovornih strana Regionalne konvencije o Pan-Euro-Mediteranskim preferencijalnim pravilima o porijeklu robe, zajedno sa Matricom dijagonalne kumulacije.\nU Matrici su, pored ranije objavljenih datuma, unijeti i najnoviji datumi od kojih, u relevantnim sporazumima o slobodnoj trgovini, počinje primjena dijagonalne kumulacije porijekla na osnovu Konvencije.\nU skladu sa Obavještenjem, najnoviji datumi u Matrici su :\n01.05.2015.g. – datum početka primjene Priloga I PEM Konvencije između Evropske Unije, Islanda i Norveške;\n01.05.2015.g. – datum početka primjene Priloga I PEM Konvencije između Albanije i EFTA zemalja (Švajcarska/Lihtenštajn, Island i Norveška);\n01.05.2015.g. – datum početka primjene Priloga I PEM Konvencije između između Srbije i EFTA zemalja (Švajcarska/Lihtenštajn, Island i Norveška);\n01.05.2015.g. – datum početka primjene Priloga I PEM Konvencije izmedju Evropske Unije i Makedonije;\nOd naprijed navedenih datuma, znači retroaktivno, primjenjuje se:\n* dijagonalna kumulacija porijekla izmedju EFTA zemalja, BiH, Albanije, Srbije i Crne Gore;\n*nepotpuna SAP+dijagonalna kumulacija porijekla izmedju EU, Norveške, Islanda, Srbije, Albanije i Crne Gore;\n* dijagonalna kumulacija porijekla izmedju EU, Crne Gore, Makedonije, Srbije i Albanije.\n01.02.2016.g. – datum početka primjene Priloga I PEM Konvencije između Evropske Unije i Švajcarske/Lihtenštajna;\nOd naprijed navedenog datuma, znači retroaktivno, primjenjuje se:\n*.SAP+ dijagonalna kumulacija porijekla između Evropske Unije, Švajcarske, Lihtenštajna, Norveške, Islanda, Crne Gore, Srbije i Albanije.\nU primjeni ovo znači da se od 01.02.2016. godine, u okviru SSP-a između Crne Gore i Evropske Unije, Sporazuma CEFTA 2006 i Sporazuma o slobodnoj trgovini između CG i EFTA država, u skladu sa Prilogom I PEM Konvencije, dijagonalna kumulacija porijekla primjenjuje za sledeće grupe proizvoda:\nkoji su u potpunosti dobijeni u Evropskoj Uniji, Švajcarskoj, Lihtenštajnu, Norveškoj, Islandu, Crnoj Gori, Srbiji i Albaniji;\nkoji su dobijeni obradom ili preradom materijala bez porijekla u Evropskoj Uniji, Švajcarskoj, Lihtenštajnu, Norveškoj, Islandu, Crnoj Gori, Srbiji i Albaniji;\nproizvode sa preferencijalnim porijeklom Evropske Unije, Švajcarske, Lihtenštajna, Norveške, Islanda, Crne Gore, Srbije i Albanije za koje se potvrđuje njihovo porijeklo u trgovini između Evropske Unije, Švajcarske, Lihtenštajna, Norveške, Islanda, Crne Gore, Srbije i Albanije.\nU ovim slučajevima, kao dokaz o porijeklu robe, koristiće se uvjerenje o porijeklu robe EUR.1 čiji je obrazac propisan Aneksom IIIa Priloga I PEM Konvencije (EUR.1 serije A, koji ne sadrži napomenu u rubrici 7 "cumulation applied with", odnosno "no cumulation applied"), odnosno izjava o porijeklu čiji je tekst dat u Aneksu IVa Priloga I (ne sadrži napomenu "cumulation applied with", odnosno "no cumulation applied").\nUkoliko nisu u pitanju proizvodi iz tačaka a), b) i c) u međusobnoj trgovini između Crne Gore i navedenih zemalja primjenjivaće se i dalje odredbe o kumulaciji propisane Protokolom 3 SSP-a, odnosno Aneksom 4 Sporazuma CEFTA 2006 (izdaje se uvjerenje o porijeklu robe serije C).\nU Martici je unijet i 01.04.2014.g. kao datum stupanja na snagu Regionalne konvencije o Pan-Euro-Mediteranskim preferencijalnim pravilima o porijeklu robe za Kosovo i Moldaviju, što znači da su se od datuma kada je Obavještenje objavljeno u Službenom listu Evropske Unije serije C broj 67/10, a to je 20.02.2016.g, stekli uslovi za primjenu Konvencije u trgovini sa Kosovom i Moldavijom, a u okviru Sprazuma CEFTA 2006, za sledeće grupe proizvoda:\nkoji su u potpunosti dobijeni u CEFTA stranama;;\nkoji su dobijeni obradom ili preradom materijala bez porijekla u CEFTA stranama;\nproizvode sa preferencijalnim porijeklom CEFTA strana za koje se potvrđuje njihovo porijeklo u trgovini između CEFTA strana.\nKao što je objašnjeno u prethodnim raspisima, i u ovim slučajevima, kao dokaz o porijeklu robe, koristiće se uvjerenje o porijeklu robe EUR.1 čiji je obrazac propisan Aneksom IIIa Priloga I PEM Konvencije (EUR.1 serije A, koji ne sadrži napomenu u rubrici 7 "cumulation applied with", odnosno "no cumulation applied"), odnosno izjava o porijeklu čiji je tekst dat u Aneksu IVa Priloga I (ne sadrži napomenu "cumulation applied with", odnosno "no cumulation applied").\nUkoliko nisu u pitanju proizvodi iz tačaka a), b) i c) u međusobnoj trgovini između Crne Gore i Kosova i Moldavije primjenjivaće se i dalje odredbe o kumulaciji propisane Aneksom 4 Sporazuma CEFTA 2006 (izdaje se uvjerenje o porijeklu robe serije C).\nImajući u vidu sve naprijed navedeno, dokazi o porijeklu robe koji su izdati u bilo kojoj od gore navedenih država, a u skladu sa prethodno važećim protokolima o porijeklu robe iz relevantnih sporazuma o slobodnoj trgovini, i za koje je postupak izvoznog carinjenja okončan prije 20.02.2016.g., mogu se, u cilju primjene preferencijalnog tretmana, podnijeti carinskom organu Crne Gore u roku od 4 mjeseca od dana izdavanja, koliki je rok važenja dokaza o porijeklu robe.\nVAŽNA NAPOMENA: Pored gore datog objašnjenja trenutne situacije primjene dijagonalne kumulacije porijekla u pan-Euro-Med zoni, na osnovu Konvencije, preporučujemo da vam vodič u primjeni bude i Matrica. Kako? Tako što ćete u svakoj konkretnoj situaciji pogledati Matricu, te u odnosu na zemlje koje su u pitanju, pogledati kolone i vidjeti da li su i od kog datuma sporazumi tih zemalja vezani za PEM Konvenciju, što je označeno sa slovom "C".\nMatrica dijagonalne kumulacije porijekla od 20.02.2016.g.\nIzvor: Vebsajt Unija poslodavaca Crne Gore, 29.02.2016.


Savjet ministara: Danas imenovanje Mektićevog kuma i Čovićevog zeta | Banjaluka.net\nSavjet ministara: Danas imenovanje Mektićevog kuma i Čovićevog zeta\nSavjet ministara BiH danas bi se trebao odrediti o izboru direktora Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i Agencije za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi BiH (BHANSA). Za direktora SIPA predložen je Perica Stanić, a najbolje ocijenjen za direktora BHANSA-e je Davorin Primorac.\nOd ranije je poznato da je ministar bezbjednosti Dragan Mektić za direktora SIPA predložio savjetnika direktora policije RS Pericu Stanića.\nStanić je karijeru počeo kao pomoćnik komandira u Prnjavoru, a obavljao je funkciju i kriminalističkog inspektora i komandira SJB Prnjavor. Bio je zamjenik načelnika CJB Banja Luka, te glavni inspektor u Upravi policije.\nOn je ujedno bio i član Policijskog odbora MUP-a RS, a aktivno je učestvovao u procesu reforme policije u BiH. Bio je vođa tima MUP-a RS u pregovorima o reformi policije 2006. godine.\nPojedini mediji tvrdi da je Stanić kum ministra bezbjednosti Mektića.\nPrema svim procjenama, Savjet ministara trebalo bi sutra imenovati i Davorina Primorca za direktora BHANSA.\nPosljednjih mjeseci mediji su spekulisali da se radi o nepotizmu s obzirom na to da je Primorac zet člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda i predsjednika HDZ-a BiH Dragana Čovića.\nPrimorac se u centru javnog interesovanja našao još 2009. godine kada je osnovana BHANSA. Tada se spekulisalo da je tadašnji ministar finansija BiH Dragan Vrankić iz HDZ-a BiH blokirao preuzimanje potpune kontrole BiH nad vazdušnim prostorom zbog Davorina Primorca.\nNaime, navodno je Vrankić na Savjetu ministara BiH blokirao imenovanje Upravnog vijeća Agencije za kontrolu neba jer se Primorčevo ime nije našlo među šest članova tog tijela.\nTvrdnje o nepotizmu demantovao je ministar saobraćaja i komunikacija BiH Slavko Matanović (DF) koji je izjavio da se Savjet ministara BiH prilikom imenovanja Primorca na čelo jedne od najbogatijih državnih agencija rukovodilo isključivo stručnošću i kompetencijom kandidata.\nPrimorac je i prije radio u Federalnoj direkciji za civilno zrakoplovstvo koja je prošle godine postala sastavni dio BHANSA. U julu ove godine Savjet ministara BiH imenovalo je Primorca za vršioca dužnosti direktora BHANSA-e.


U ekološke projekte u lokalnim samoupravama NIS ulaže 107,5 miliona dinara - B92\nBeograd -- Kompanija NIS potpisala je danas Memorandum o saradnji sa Ministarstvom rudarstva i energetike i Ministarstvom zaštite životne sredine.\nIzvor: B92 èetvrtak, 10.06.2021. | 15:30\nMemorandum se tièe zajednièke realizacije ekoloških projekata, a kompanija ga je potpisala u želji da nastavi da pozitivno utièe na ekologiju i da unapreðuje stanje životne sredine u Srbiji, saopšteno je iz ove kompanije.\nTakoðe, razmenjeni su i sporazumi o saradnji izmeðu NIS-a i lokalnih samouprava širom Srbije, koje su partneri NIS-ovog programa društvene odgovornosti "Zajednici zajedno".\nOve godine, sporazumi su fokusirani na podršku ekološkim projektima koji æe biti realizovani u 12 gradova i opština u Srbiji u kojima kompanija sprovodi najveæi deo svojih poslovnih aktivnosti - Beogradu, Novom Sadu, Požarevcu, Nišu, Èaèku, Zrenjaninu, Panèevu, Kikindi, Kanjiži, Novom Beèeju, Srbobranu i Žitištu.\nUkupna sredstva u iznosu od 107,5 miliona dinara biæe usmerena na unapreðenje zaštite životne sredine u ovim gradovima i opštinama kroz uvoðenje sistema solarnog napajanja i osvetljenja, zamenu kotlova, ureðenje javnih gradskih parkova i parkovskih površina, sadnju autohtonih vrsti biljaka, postavljanje inovativnih ekoloških parkovskih elemenata, solarno osvetljenje parka, postavljanje reciklažnih kanti i kontejnera.\nNa sveèanosti u Palati "Srbija" Memorandum su potpisali Kiril Tjurdenjev, generalni direktor kompanije NIS, Zorana Mihajloviæ, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka energetike i rudarstva, kao i Irena Vujoviæ, ministarka zaštite životne sredine. Manifestaciji su prisustvovali i predstavnici lokalnih zajednica, uèesnica programa "Zajednici zajedno", u èije ime se prisutnima obratio Miloš Vuèeviæ, gradonaèelnik Novog Sada.\nPotpisivanjem sporazuma o saradnji izmeðu NIS-a i 12 lokalnih zajednica ujedno poèinje i ovogodišnji konkurs "Zajednici zajedno". O izboru projekata odluèivaæe Komisija sastavljena od predstavnika kompanije NIS, lokalnih samouprava, Ministarstva zaštite životne sredine i Ministarstva rudarstva i energetike. Svi uslovi i propozicije javnog konkursa "Zajednici zajedno" koji traje do 5. jula 2021. godine mogu se naæi na sajtu https://www.nis.eu/zajednici-zajedno/, a rezultati konkursa biæe objavljeni do 15. septembra 2021. godine. Od 2009. godine NIS je u okviru programa "Zajednici zajedno" u razvoj lokalnih zajednica uložio oko 1,4 milijarde dinara i realizovao više od 1.000 projekata.\nZorana Mihajloviæ, potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike, rekla je da zelena agenda i zelena ekonomija treba da budu model rasta i da svi projekti koje realizuje država, kao i lokalne samouprave i društveno odgovorne kompanije, treba da doprinesu da Srbija ide putem održivog razvoja.\n”Niko od nas ne može sam da napravi tako velike korake u zaštiti životne sredine, održivom razvoju, energetskoj tranziciji, ne može samo jedno ministarstvo, jedan grad, vlada, jedna kompanija. Ali, možemo ako smo svi u tome zajedno, kao što smo zajedno kad se donose odluke u energetici, rudarstvu i zaštiti životne sredine i kao što zajedno radimo na ovom projektu ”, rekla je Mihajloviæeva.\nKiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS-a, rekao je da NIS, kao jedna od najveæih kompanija u Srbiji, nastoji da bude primer drugima po uspešnom razvoju biznisa, ali i po efikasnoj zaštiti životne sredine.\n"Od 2009. godine u ekološke projekte uložili smo gotovo 120 miliona evra. Ali, naše investicije u tu oblast su višestruko veæe, jer sve naše kapitalne projekte realizujemo sa namerom da unapredimo zaštitu životne sredine. Danas, sa našim prijateljima iz Vlade Srbije i lokalnih zajednica, nastavljamo ovaj važan posao – nastavljamo da ulepšavamo Srbiju. I radiæemo na tome svakog dana, uprkos izazovnom vremenu. Na taj naèin, ispunjavamo svoju viziju i svoj moto – da buduænost pretvaramo u delo. Hvala vam što æete biti sa nama na tom putu", naveo je Tjurdenjev.\nIrena Vujoviæ, ministarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije, istakla je da je program "Zajednici zajedno" velika šansa za 12 gradova i opština da konkurišu za najvažnije ekološke projekte.\n"Kompanija NIS je prepoznala šta je najpotrebnije gradovima i opštinama i zato æe po ovom programu ulagati u zamenu kotlarnica na ekološki prihvatljivije energente, ozelenjavanje javnih površina, pošumljavanje. U ministarstvu koje vodim trudili smo se da podržimo takve projekte, i kroz naše konkurse doneli smo sredstva u 54 lokalne samouprave. Znaèi nam svaka pomoæ društveno odgovornih kompanija i nadam se da æe i druge slediti ovaj primer", rekla je Vujoviæ.\nMiloš Vuèeviæ, gradonaèelnik Novog Sada istakao je u ime svih lokalnih samouprava koje uèestvuju u programu "Zajednici zajedno" znaèaj saradnje sa kompanijom NIS, i napomenuo važnost ulaganja u ekološke projekte.\n"Saradnja sa NIS-om promenila je nabolje naše gradove i opštine u raznim sferama. To su bile godine borbe za lepšu i èistiju Srbiju, a ova etapa, koju danas pokreæemo, pokazuje da je Srbija ojaèala, sazrela i da brine o svakom aspektu života graðana. Programom "Zajednici zajedno" spojili smo pitanje zaštite životne sredine i energetike i pokazali da te dve sfere mogu i moraju da funkcionišu zajedno. Održivi razvoj je nešto što su Ujedinjene nacije odavno definisale, te je jasno da to nisu sukobljene strane, veæ zajednièke, partnerske pozicije", naveo je Vuèeviæ.\nZORAN ÐORÐEVIÆ OŠTRO REAGOVAO: Na èast ti i obraz, Dragane Ðilasu...\nPOÈELE PIJANKE: Hitna pomoæ sinoæ razvozila alkoholisane sugraðane\nSKROMNOST IZNAD SVEGA! Jedna posebna stvar povezuje Novaka Ðokoviæa i Nikolu Jokiæa!\nSVET TENISA NA NOGAMA! Nole èuo velike vesti pred Vimbldon, ovo æe ga oduševiti!\nDanas sunèano, ponegde moguæa kiša\nFederer o Ðokoviæu i trci za GS titule: Ne sviða mi se to 169 | Roland Garros\nPoslato upozorenje za preko 48 miliona ljudi: "Pakao" na zemlji\nOpasno visoke temperature na jugozapadu SAD æe biti još veæe ove nedelje i premašiæe 49 stepeni Celzijusa u nekim oblastima.\nErdogan nakon sastanka s Bidenom: Niti jedan tursko-amerièki problem nije nerješiv\nDumboviæ: Primat æu plaæu još šest mjeseci, žao mi je što ne mogu 12\nSeverina opljaèkana, odnijeli joj veliku kolièinu nakita


Obrve, ukras lica – dr Maljković\nHome / Obrve, ukras lica\nautor teksta dr Marija Balković, spec. plastične hirurgije\nObrve su okvir očiju i lica. Kod oba pola može doći do gubitka obrva, zbog bolesti, opekotina, tetovaža, infekcija ili čestog čupanja. Kada govorimo o restauraciji obrva, najbolje su metode koje omogućavaju da imate prave dlačice u obrvama, jer jedino takve obrve izgledaju prirodno. FUE PRECISE metoda je upravo takva.\nOvom minimalno invazivnom hirurškom procedurom može se trajno rešiti problem gubitka obrva. Transplantacija kose u obrve ima mnoge specifičnosti u odnosu na hiruršku restauraciju kose, a tehnika zahteva maksimalnu preciznost i detaljno planiranje.\nObrve rastu skoro paralelno sa površinom kože. Njihov pravac rasta se značajno menja u zavisnosti od njihovog dela, na primer u delu najbližem nosu su skoro vertikalno postavljene i rastu u pravcu nagore, u unutrašnjoj polovini obrazac rasta najviše podseća na riblju kost, da bi se u spoljašnjoj polovini obrve izravnale i rasle skoro horizontalno. Uvek rastu pojedinačno, a ne u grupicama kao kod kose. Ciklus rasta obrva je veoma kratak, oko 4 meseca, dok je ciklus rasta kose 3-5 godina. Zato obrve uvek stanu sa rastom na dužini do maksimalno 1 cm.\nPri presađivanju i restauraciji obrva, biraju se dlake iz regije koja se najviše slaže po obliku, debljini, pravcu rasta i boji sa postojećim obrvama. Najčešće se „materijal“ dobija iz potiljačne regije, gde su nežnije, tanje dlake. Ponekad, međutim, kod muškaraca za grublji izgled uzimamo jake dlake sa brade. Potrebno je i do 250 dlaka po obrvi kod većih gubitaka. Isključivo se uzimaju pojedinačni folikuli dlaka i plasiraju što paralelnije u odnosu na kožu, pazeći na pravac i dizajn u zavisnosti od dela obrve. Specijalno dizajnirani instrumenti omogućavaju precizno određivanje dubine i ugla pod kojim obrve rastu. Čitava procedura se radi u lokalnoj anesteziji i pod uveličanjem. Procedura traje oko 2h, a obrve ostaju trajno na mestu plasiranja.\nNega: trimovanje je obavezno, jer transplantirana dlaka raste brže i duže, ali sa vremenom se rast ovih dlaka usporava.\nTrenutno su u modi guste, prirodne obrve, te mnoge žene žale što su ih stalnim čupanjem istanjile i sada traže rešenje za svoj problem. Kod muškaraca, gubitak obrva nije prirodan proces i nije estetski prihvatljiv,jer obrve doprinose muževnom izgledu i daju „jačinu“ pogledu.\nUkoliko imate pitanja u vezi transplantacije kose ili obrava možete se obratiti spec. plastične i rekonstruktivne hirurgije dr Marija Balković – Medical Beauty Clinic www.mbc.rs


Kuća : Prodaja, 311 m² | 206,000 €\nLux kuća u tri nivoa + podrum površine 311,39 m2 na placu od 650 m2 i placem pored od 776 m2/ukupno dvorište 1426m2/ Kuća je izgrađena 2013 g. Od Dunava je udaljen stotinak metara.Podrum je veličine 41,96 m2 i napravljen je kao kotlarnica i kuhinja. Prizemlje je veličine 100,06 m2 i napravljeno je kao hobi prostor-galerija.Može da se koristi kao poslovni prostor,bilo kao galerija,prodajni prostor,prostor za rad,kancelarije,stan... Prvi sprat je veličine 96,78 m2 i koncipiran je kao trosoban stan sa lepom terasom sa koje se vidi Dunav. Potkrovlje je veličine 72,59 m2 i koncipirano je kao jedinstven prostor sa čajnom kuhinjom , kupatilom i lepom terasom sa koje se vidi Dunav. U dvorištu je veća ostava sa roštiljem i furunom.U ostavi je mali podrum u kom se nalazi motor za navodnjavanje i pumpa od bunara.Iza ostave je manji staklenik ukopan u zemlju.Pored toga u dvorištu je velika terasa-nadstrešniva , a prostor ispred kuće je obložen tartanskim pločama i prilagođen osobama sa invaliditetom kao i starijim osobama. Zemljište ispred kuće se sada koristi kao rasadnik i može se pretvoriti u vrt,parkinge,baštu...Ukopan je sistem za navonjavanje koji se uključuje pritiskom na taster. Objekat je izgrađen sa građevinskom dozvolom.Poseduje upotrebnu dozvolu i uknjižen je. Grejanje je etažno na gas .U objektu je ugrađen sistem alarma i kamera . Moguća zamena uz doplatu.\nPronašao sam Vaš oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org . Molim Vas da mi pošaljete više informacija o oglasu #990681\nKuće Petrovaradin Prodaja (25)\nKuće Rumenka Prodaja (7)\nKuće Veternik Prodaja (16)\nPronašao sam ovaj oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org za Kuća Novi Sad - Veternik . Mislim de ćete interesovati: https://srbija-nekretnine.org/oglas.php?id=990681 Pozdrav.\n311 m² | 206,000 €\n#990681 | 27.10.2017.\n296 m² | 132870 €\n318 m² | 20000 €\n307 m² | 206000 €\n284 m² | 120600 €


Datumi besplatnih webinarov u januaru za otvaranje firme u Sloveniji! • DATA d.o.o.\nEU, Osnivanje poduzeća Besplatni webinari o otvaranju firme u Sloveniji, Biznis u EU, biznis u Sloveniji, Otvaranje preduzeća u Sloveniji\nDatumi za otvaranje firme u Sloveniji navedeni su u ovom članku. Webinar o otvaranju firme u Sloveniji je besplatan. DATA d.o.o. predstavlja vam seminar za preduzetnike koji žele započeti svoj posao u Sloveniji! Webinar govori o otvaranju firme u Sloveniji i koji tip preduzeća u Sloveniji možete otvoriti. Takođe govorimo o uslovima za dobijanje dozvole za boravak i rad u Sloveniji. Možete se prijaviti na webinar na datum koji vam odgovara! Webinar je besplatan.\nZbog velike potražnje za webinarom, zakazali smo dodatan datum!\n02.03.2021 u 10 časova;\n09.03.2021 u 10 časova.\nBesplatni webinar – Sadržaj i trajanje\nU ovom predstavljanju, savetnici kompanije DATA d.o.o. predstaviće otvaranje firme u Sloveniji. Uključićemo informacije o obliku preduzeća, koji možete otvoriti, kao i uslovima za dobijanje dozvole za boravak i rad u Sloveniji. Savetnici biće dostupni za odgovaranje na dodatna pitanja nakon prezentacije. Prezentacija će trajati 20 do 30 minuta, nakon čega će biti vremena za pitanja učesnika prezentacije. Seminari su besplatni. Prijavite se ovdje.\nBesplatni webinar– datumi i vreme\nUčesnici koji se žele prijaviti mogu to učiniti ispunjavanjem prijave za prezentaciju ili slanjem direktnog e-maila na [email protected] Kandidati koji će se prijaviti dobiće detaljna uputstva i informacije na svoju email adresu. Mail će takođe sadržati i link za prezentaciju na programu Zoom. Webinar će se odvijati na srpskom jeziku.\nPoslovni partneri u Sloveniji – otvorite preduzeće!\nDa li već imate poslovne partnere u Sloveniji? Ukoliko želite da proširite svoj posao i u Evropsku Uniju, otvorite... Detaljnije\nAko ste u poslednje vreme razmišljali o proširenju poslovanja, imamo ideju – poslovna migracija i investicija u Sloveniji! Otvaranje... Detaljnije


SDP- u je cilj povratak u Gradsku skupštinu Banja Luke\nStrateško planiranje SDP-a Banja Luka\nPredsjednik SDP-a BiH Nermin Nikšić izjavio je da je prvi korak za oporavak ove stranke u Republici Srpskoj povratak u Skupštinu grada Banjaluka, a potom i u Narodnu skupštinu.\nNikšić je naveo da će SDP na predstojećim lokalnim izborima učestvovati u 21 lokalnoj zajednici u Republici Srpskoj, samostalno ili sa partnerima.\n“Očekujem da mandati budu potvrđeni u 16 opština u kojima sada ova stranka ima odbornike, a cilj je i osvajanje mandata i u drugim opštinama”, rekao je Srni Nikšić, koji je u Banjaluci prisustvovao strateškom planiranju Gradske organizacije SDP-a.\nOn je dodao da nije nemoguća misija razgovarati i o mandatu SDP-a u parlamentu BiH.\nPotpredsjednik SDP-a Vojin Mijatović rekao je da im je cilj, između ostalog, formiranje pet opština u gradu, kao i vraćanje predratnih naziva ulica i naselja.\nOn je obavijestio javnost da će se na listi SDP-a za lokalne izbore u Banja Luci po prvi puta naći Banjalučani iz dijaspore.


Latvija postaje članica evrozone | Autonomija\nLatvija postaje članica evrozone\nOvaj potez Latvije usledio je na 15. godišnjicu pokretanja evra 1999. godine\nLatvija u ponoć postaje 18. članica Evropske unije koja će usvojiti evro kao svoju valutu.\nOvaj potez Latvije usledio je na 15. godišnjicu pokretanja evra 1999. godine, a zasad je 18 članica Evropske unije prihvatilo evro, dok 333 miliona Evropljana deli ovu valutu.\nTo je veliki uspeh kako za Latviju tako i za evro, navodi se u saopšenju iz Evropske komisije.\nOvo je bilo moguće zahvaljujući temeljnim pripremama uoči uvođenja jedinstvene valute.\n“Drago mi je što ću pozdraviti Latviju kao 18. članicu evrozone. Ovo je veliki događaj, ne samo za Latviju, nego i za sam evro, koji ostaje stabilna i privlačna valuta i otvorena je za sve. Za Latviju, to je rezultat impresivnih napora i nepokolebljive odlučnosti vlasti i latvijskog naroda”, rekao je predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso (Jose Barroso).\nDodao je da će zahvaljujući ovim naporima, preduzetim nakon duboke ekonomske krize, Latvija ući u evrozonu jača nego ikad i da će tim činom poslati ohrabrujuću poruku drugim zemljama.\nOd sutra, evro će postepeno zamenjivati latse kao latvijsku valutu. Tokom perioda od dve sedmice doći će do cirkulacije obe valuta da bi omogućila progresivno povlačenja latsa s tržišta.


Emil Frey grupa prisutna je u regiji od listopada 2013.godine kad je postala generalnim distributerom za Daimler AG u Hrvatskoj gdje putem kompanija Star Import d.o.o. i Emil Frey Auto Centar d.o.o. uvozi i distribuira brendove Mercedes Benz, smart, Evobus i Fuso.


VIDEO : "Dreamer" reklama za Ford Mustang 2008\n26 Jan 2008 - 13:08 Zanimljivosti Link\nHummer H3T Pick-Up na salonu u Čikagu\n26 Jan 2008 - 01:24 Noviteti Link\nNa predstojećem salonu automobila u Čikagu (2008 Chicago Auto Show), koji se održava početkom februara, Hummer će konačno i zvanično publici predstaviti novi Hummer H3T, odnosno pick up varijantu postojećeg Hummera H3. Tačnije, radi se o pick up modelu sa duplom kabinom (crew cab), četiri vrata i manjim sandukom za teret, iako je originalni koncept H3T od pre neku godinu bio pick up sa samo 2 vrata i većim sandukom iza kabine. U odnosu na standardni H3, novi H3T ima za 558 mm duže međuosovinsko rastojanje, tačnije ono iznosi 3403 mm. Ponuda pogonskih agregata će obuhvatati redni petocilindrični motor od 3,7 litara i 180kW/245KS, kao i novi 5,3 litarski V8 sa 295KS i 438Nm, prikazan prvi put u modelu Hummer H3 Alpha (na slikama se inače i nalazi H3T Alpha). Oba motora će moći da se dobiju ili uz manuelni petostepeni ili automatski menjač sa četiri brzine. Hummer će kupcima ponuditi i dva različito podešena ogibljenja, jedno podešeno za off road uslove vožnje, a drugi za kupce koji retko silaze sa asfaltiranih puteva. Što se interijera tiče, nema razlika u odnosu na H3 SUV, a treba napomenuti da će zadnja sedišta u H3T moći da se sklope, kako bi se dobio dodatni prostor za prtljag. Proizvodnja H3T počinje u oktobru 2008. godine, a GM (vlasnik Hummera) planira godišnju prodaju od oko 35.000 komada ove varijante H3. Cena još nije poznata.\nFiat 500 Cabrio i 500 Abarth SS na salonu u Ženevi\n26 Jan 2008 - 01:13 Top secret Link\nPrema pisanju britanskog magazina AutoExpress, italijanski Fiat će početkom marta ove godine na salonu u Ženevi premijerno predstaviti dve nove varijante svog malog retro modela 500. Konkretnije, radi se o kabriolet i sportskoj Abarth SS verziji, a obe za metu imaju Mini, tačnije Mini Cabrio i Mini Cooper S. Novi Fiat 500 Cabrio će imati klasični platneni umesto trenutno veoma popularnog rešenja metalnog sklopivog krova, koji bi samo nazidao cenu ovom modelu (koji ni u postojećoj, standardnoj verziji nije baš jeftin). U svakom slučaju ljubitelji vožnje na otvorenom doći će na svoje. Kako se pretpostavlja i kabriolet će koristiti 1,2 (sa 69KS) i 1,4 (100KS) litarske benzinske motore koji se nalaze i u klasičnoj hatchback verziji, dok se ugradnja dizela (1,3 L sa 75KS) u ovaj mali kabrio (dužine 3,55 metra) još ne može sa sigurnošću potvrditi. O budućem Fiatu 500 u zabiberenom Abarth pakovanju već je bilo dosta reči tokom proteklih nekoliko meseci (pre svega o baznoj verziji sa 135KS), a na prve dve slike je impresija mogućeg konačnog izgleda Abartha 500 u još jačem SS (Super Sport) izdanju. Abarth 500 SS karakterišu veliki otvori za vazduh u prednjem braniku, maski i na haubi motora, spojleri, tamnija prednja svetla, proširenja blatobrana, izraženi pragovi, atraktivni točkovi (sa niskoprofilnim pneumaticima), veliki zadnji krovni spojler, modifikovan zadnji branik sa donjim delom u obliku difuzora i sa dva velika hromirana završetka izduvnog sistema, spušteno ogibljenje, jače kočnice, crvena traka sa natpisom Abarth na bokovima, a tu su i detalji u vidu kočionih klješta i retrovizora u crvenoj boji (škorpija, zaštitni znak Abartha se nalazi napred, pozadi, na prednjim blatobranima i naravno na točkovima). Ukratko, Fiat 500 u Abarth dresu izgleda agresivno, oštro, dinamično i nabijen snagom, upravo kako i očekuju brojni ljubitelji Abartha. U unutrašnjosti možemo očekivati nove, sportske instrumente, novi volan i sportska sedišta. Dok će standardni Abarth 500 razvijati 135KS (po podacima AutoExpressa), ovaj snažniji Abarth 500 SS bi iz 1,4 litarskog turbo benzinca sa 4 cilindra trebalo da izvlači 155KS i 230Nm obrtnog momenta (u kombinaciji sa manuelnim šestostepenim manuelnim menjačem). To bi bilo dovoljno za ubrzanje od 0 do 60 milja na sat (96 km/h) u trajanju od 7,5 sekundi, dok bi najveća brzina trebalo da iznosi oko 210 km/h. Ovakav motor i težina od oko 1000 kg će omogućiti zabavnu i oštru vožnju poput vožnje kartingom, s tim što uz ovaj "karting" dobijate i limeni krov nad glavom za veću sigurnost. Što je najlepše, stižu i nezvanične najave da bi Fiat mogao ponuditi i snažniju varijantu ovog motora sa svih 180 konja (!), koji bi ovog malog prznicu pretvorio u pravu raketu na točkovima (ubrzanje do 100 km/h bi mu iznosilo manje od 7 sekundi). Prema sadašnjim informacijama, cena za običan Abarth 500 u Velikoj Britaniji treba da iznosi oko 13.500, a za Abarth 500 SS oko 15.000 funti.\nNova Škoda Superb : novi detalji i prva slika unutrašnjosti\n25 Jan 2008 - 14:01 Noviteti Link\nŠkoda je objavila još nekoliko zvaničnih fotografija (uključujući i prvu sliku unutrašnjosti), kao i detalje o pogonskim agregatima, koji će pokretati novu generaciju Škode Superb, inače najvećeg modela u ponudi ove češke marke (oficijelna svetska premijera će biti održana u martu ove godine na salonu automobila u Ženevi). Prvo podaci o dimenzijama : novi Superb je dugačak 4838 mm, širok 1817 mm, visok 1462 mm, dok međuosovinsko rastojanje iznosi 2761 mm. Drugim rečima, novi Superb je 35 mm duži, 52 mm širi i niži za 7 mm od istoimenog prethodnika (i međuosovinsko rastojanje je kraće za 42 mm). Za razliku od dosadašnje generacije Superba koji se od Volkswagenovog Passata razlikovao samo po znaku Škode na drugačijoj maski hladnjaka i po svetlima, novi Superb donosi originalniji dizajn koji se ugleda na studiju Joyster iz 2006. godine. To je vidljivo pre svega napred, gde su svetla, maska, branici i hauba veoma slični pomenutoj studiji. U kabini se očekuje veći kvalitet upotrebljenih materijala i viši nivo završne obrade, a kako je već ranije najavljeno, novi Superb će nuditi veoma prostran interijer sa brojnim pametnim rešenjima i tehnologijama. Prostran je i prtljažnik, jer njegova zapremina u osnovnoj konfiguraciji iznosi 565 litara, a sa oborenim zadnjim sedištim raste na svih 1670 litara. Novi Superb će pokretati paleta od tri benzinska i tri dizel motora sa rasponom snage od 77kW/105 do 191kW/260KS. Kod benzinskih motora najmanji je 1,4 TSI, koji ima snagu od 92kW/125KS i 200Nm (postiže 201 km/h, do 100 km/h ubrzava za 10,5 sekundi i troši 6,6 litara na 100 km), Superb 1,8 TSI ima 118kW/160KS i 250Nm (222 km/h, ubrzanje 8,6 sekundi, potrošnja 7,6 litara), dok najjači model 3,6 V6 FSI 4Motion raspolaže sa 191kW/260KS i 350Nm (može do 250 km/h, do 100 km/h ubrzava za 6,5 sekundi i troši 10 litara na 100 km). Kod dizelaša najslabiji je Superb 1,9 TDI, koji razvija 77kW/105KS i 250Nm (postiže 190 km/h, ubrzanje do stotke traje 12,5 sekundi, troši 5,7 litara dizela na 100 km), a u ponudi će biti i Superb 2,0 TDI u verzijama sa 140 i 170KS. Slabija varijanta ima 103kW/140KS i 320Nm (može do 207 km/h, ubrzanje do 100 km/h iznosi 10,2 sekunde, potrošnja 5,9 litara), a snažnija raspolaže sa 125kW/170KS i 350Nm, što je dovoljno za maksimalnu brzinu od 222 km/h, ubrzanje do 100 km/h traje 8,8 sekundi, dok prosečna potrošnja po fabričkim podacima iznosi 6 litara na 100 km. Novi Superb će se inače proizvoditi u Škodinoj fabrici u češkom mestu Kvasiny.\n25 Jan 2008 - 12:49 Concept cars Link\nMitsubishi je za predstojeći salon automobila u Ženevi (za predstavnike medija se otvara 4. marta) pripremio premijeru studijskog modela Lancer Prototype-S, koji najavljuje skori dolazak serijskog Lancera u obliku hatchback verzije sa petora vrata. Ovde i podsećanje da je japanski proizvođač još 2005. godine predstavio studiju Lancer Sportback concept, takođe u formi kombilimuzine sa 5 vrata, koja je dizajnerski veoma slična ovom Lanceru Prototype-S. Razlike se svode na svetla i branike, a i izduvne cevi kod Lancera Prototype-S su konvencionalnijeg oblika. Drugim rečima, Lancer Prototype-S na ovim skicama je praktično spreman za proizvodnju i neće se mnogo razlikovati od serijskog modela. U ovu studiju je ugrađen 2,0 litarski četvorocilindrični DOHC MIVEC turbo benzinac (iz Lancera Ralliart), koji raspolaže sa 177kW/240KS i 343Nm obrtnog momenta, uparen sa Mitsubishijevom Twin Clutch SST automatizovanom manuelnom transmisijom sa duplim kvačilom (pogon je naravno na sva četiri točka). Po sadašnjim informacijama serijski Lancer hatchback (najverovatnije kao Lancer Sportback) će se pojaviti na tržištu u drugoj polovini ove godine i dopuniće paletu ovog Mitsubishijevog modela, u kojoj se već nalaze sedan i sportska EVO verzija. Ponuda motora bi trebalo da obuhvata već poznate agregate iz aktuelnog Lancera sedan, odnosno radi se o benzinskim i dizel motorima zapremine od 1,5 do 2,4 litra (uključujući i 2,0 litarski turbo za sportski EVO model).\nBG Car Show ove godine od 13. do 19. marta\n25 Jan 2008 - 01:29 Salon Link\nOve godine će na Beogradskom sajmu biti organizovane dve izložbe vozila – BG Car Show i Beotruck 08. Prvo je na redu BG Car Show, koji se u halama I i XIV održava od 13. do 19. marta, a na njemu će domaći uvoznici i zastupnici automobila, sem ponude aktuelnih modela, izložiti i automobile, koji se po prvi put pojavljuju na našem tržištu (naravno, biće prisutni i brojni proizvođači delova i prateće opreme). U sklopu BG Car Showa biće organizovana i izložba motocikala pod nazivom Moto Passion, a najsrećnijem posetiocu ovogodišnjeg BG Car Showa pripašće i vredna nagrada – Opel Astra Classic II. Pod kupolama Beogradskog sajma će se od 1. do 5. aprila održati još jedna manifestacija, tačnije međunarodni salon kamiona, autobusa i dostavnih vozila - Beotruck 08. Ovde i napomena da će ulaznica kupljena za BG Car Show, važiti i za izložbu Beotruck 08.\nAudi A4 i A5 sa novim 1,8 TFSI motorom\n25 Jan 2008 - 01:22 Noviteti Link\nAudi je obogatio ponudu pogonskih agregata u svojim modelima A4 i A5 novim 1,8 litarskim TFSI turbo benzincem. U modelu A4 ovaj agregat razvija 88kW/120KS i 230Nm obtnog momenta, raspoloživog između 1500 i 3650 o/min. To je dovoljno za ubrzanje od 0 do 100 km/h za 10,5 sekundi i maksimalnu brzinu od 208 km/h, dok je prosečna potrošnja po fabričkim podacima 7,1 litar goriva na 100 km. Novi A4 1,8 TFSI u Nemačkoj ima cenu od 25.900 evra. S druge strane, ovaj motor u modelu A5 raspolaže sa 125kW/170KS i 250Nm (u rasponu od 1500 do 4800 o/min.), a to je dovoljno za najveću brzinu od 218 km/h, ubrzanje do 100 km/h u trajanju od 8,6 sekundi i prosečnu potrošnju od 7,4 litara benzina na 100 km (fabrički podatak). Cena za baznu verziju Audija A5 1,8 TFSI iznosi 34.900 evra.\n25 Jan 2008 - 01:16 Noviteti Link\nSuzuki je juče i zvanično promovisao serijsku verziju svog novog modela Palette, koji je u formi koncept vozila prvi put viđen na prošlogodišnjem salonu automobila u Tokiju. Dizajn je tipično japanski (liči na Daihatsu Tanto), a radi se malom MPV automobilu sa četiri sedišta i praktičnim zadnjim bočnim kliznim vratima. Dimenzije izgledaju ovako - dužina/širina/visina/međuosovinsko rastojanje : 3395 mm/1475 mm/1735 mm/2400 mm. Pokreće ga maleni 3-cilindrični agregat sa samo 658 kubika zapremine (u verzijama sa 53 i 59KS), a namenjen je samo japanskim kupcima, i to pre svega mlađim porodicama, koji žele nešto prostraniji automobil od Suzukija Wagon R. U ponudi su verzije sa manuelnim i automatskim menjačima, kao i varijanta sa pogonom na sva četiri točka. Cene u Japanu će se kretati od nepunih 7300 do 10.940 evra.\n25 Jan 2008 - 01:13 Tuning Link\nHamann je objavio prve detalje o njihovoj modifikaciji BMW-a M3 (serija E92), čiji 4,0 litarski V8 motor u standardnoj, fabričkoj verziji razvija 309KW/420KS i 400Nm. Hamannov M3 zahvaljujući paketu HM Sportkit HM/M +35 (reprogramirana elektronska kontrolna jedinica motora i novi sportski izduvni sistem sa četiri završetka) raspolaže sa nešto većom snagom od 335kW/455KS pri 7945 o/min. i 448Nm pri 6330 o/min., a budući da je skinuta i elektronska blokada, koji serijskom modelu ne dozvoljava brzine preko 250 km/h, ovaj Hamann M3 ima maksimalnu brzinu od 320 km/h. Za još atraktivniji izgled brine se set novih spojlera (napred, na poklopcu prtljažnika i zadnji krovni spojler) i novi točkovi karakterističnog Hamannovog dizajna. Više detalja tek sledi.\n25 Jan 2008 - 01:10 Tuning Link\nSem modela Avalanche GTR 800 EVO-R (o tome više OVDE), nemačka tjuning kuća Gemballa je obogatila svoju ponudu još jednim automobilom na bazi Porschea 911 Turbo. Ovog puta radi se o kabriolet verziji ovog Porschea, koji u režiji ove nemačke kompanije nosi ime Avalanche Roadster GTR600. Dok u serijskoj varijanti 911 Turbo Cabrio raspolaže sa snagom od 353kW/480KS i 620Nm obrtnog momenta, Gemballin Avalanche Roadster GTR600 razvija svih 600KS i 840Nm. Shodno povećanju snage, i ubrzanje do stotke je smanjeno sa standardnih 3,9 na 3,5 sekundi, a najveća brzina je skočila sa 310 na 320 km/h. Pored motora, Gemballa je na Roadster GTR600 ugradio i svoj aerodinamički paket, nove i atraktivnije točkove, sportski izduvni sistem, doradio ogibljenje i modifikovao interijer, za koga u Gemballi kažu da je napravljen za "razmažene ljude" (između ostalog podrazumeva aluminijumske pedale i detalje od karbon fibera).


Izmjena od 16:47, 11 mart 2007\nIzmjena od 23:06, 7 mart 2007 (uredi - уреди)\nIzmjena od 16:47, 11 mart 2007 (uredi - уреди) (ukloni ovu izmjenu - уклони ову измену)\nKnjiževnici se okupljaju u krugove na čijem čelu stoje ugledne ličnosti iz javnog života, koje njihov rad podupiru rečju i naročito materijalno. Najpoznatiji je bio krug oko bliskog Avgustovog saradnika [[Mecenat]]a (''Gaius Cilnius Maecēnas''), čije je ime postalo opšta imenica [[mecena]] i počelo da označava svakog pokrovitelja kulturnog i naučnog rada. Na čelu drugog kruga bio je filolog i antikvar [[Mesala]] (''Marcus Valerius Mesalla Corvīnus''), a treći je vodio [[Azinije Polion]] (''Gaius Asinius Pollio''), koji je osnovao prvu javnu biblioteku u Rimu i uveo javna čitanja književnih dela (''recitationes'').\nMecenatovom krugu pripadao je prvi veliki pesnik ovoga doba i jedan od najvećih pesnika rimske i svetske kniiževnosti [[Vergilije|Publije Vergilije Maron]] (''Publius Vergilius Maro'', 70―19. st. e.), rodom iz okoline Mantue. Mladalačka zbirka pesama, od kojih neke nisu njegove, poznata pod naslovom ''[[Vergilijev dodatak]]'' (''Appendix Vergiliāna''), pokazuje još očigledan uticaj neoterika. Prvo delo koje ga je proslavilo bile su ''[[Bukolike|Pastirske pesme]]'' (''Bucolĭca'' ili ''Eclŏgae''), zbirka od deset [[idila]] sastavljenih po ugledu na grčkog pesnika Teokrita[[Teokrit]]a. [[Bukolska poezija]] prikazuje ljubavne doživljaje pastira i slavi seoski život. Ali za razliku od Teokrita, kod kojega su lica pravi pastiri, u Vergilijevim se pastirima većinom skrivaju ličnosti iz tadašnjeg rimskog života, kroz čija se osećanja prelamaju burna zbivanja iz građanskih ratova četrdesetih godina 1. veka st. e. Te su pesme, dakle, alegorije, a pejzaž legendarne Arkadije samo je pesnikovo utočište od burnih političkih zbivanja.\n''Pastirskim pesmama'' Vergilije je ušao u krug Mecenata, koji ga je podstakao da napiše didaktičan ep ''[[Georgike|Pesme o zemljoradnji]]'' (''Georgĭca'') u četiri knjige, od kojih svaka obrađuje jedan vid poljoprivrede: ratarstvo, voćarstvo, stočarstvo i pčelarstvo. Delo je napisano u duhu Avgustove obnove i slavi italsko tlo prikazujući idealizovani seoski život, u kojem se ogleda stvaralačka snaga rimskog naroda u miru koji je uspostavio Avgust.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/wiki/Posebno:MobilneRazlike/78945"


Premijera spota: Danijel Đurić i Negro band - "Sedam dana" (OFFICIAL VIDEO 2014)\nPremijera spota: Danijel Đurić i Negro band – “Sedam dana” (OFFICIAL VIDEO 2014)\nApril 30, 2014 Beba Spotovi, Video, YouTube Leave a comment\nSnimanje spota za svoju novu pesmu „Sedam dana“, u čijem nastavku sledi – „ne izlazim iz kafana“, pevač Danijel Đurić i producent televizije Hepi, uradio je po strogo napisanom scenariju, pa se stvarno i – napio!\n– Tokom snimanja, on je pio vodu i sokove, ali u pauzi, verovatno od velikog stresa, brihe da sve bude kako treba, jer u spotu učestvuje gotovo stotinu statista, pio je alkohol, pa je jasna razlika sa početka i kraja njegovog spota. Momci iz pratećeg Negro benda spašavali su stvar, jer su pili samo vodu – kažu oni koji su prisustvovali snimanju.\nKad je snimanje završeno, članovi Negro benda bukvalno su izneli Danijela Đurića iz kafane. U spotu, inače, pojavljuje se Simonida Ačević, učesnica rijalitija „Farma“, ali i Milica Živanović, poznatija kao Mimi Oro, koja se proslavila svojim nebuloznim odgovorima u emisiji „VIP 24“, na Hepi televiziji.\nČitaj još Premijera spota: Simonida - "Teretana" (OFFICIAL VIDEO 2014)\nMusic: Zvonimir Jovanovic Suki\nlyrics: Zvonimir Jovanovic Suki\nArr: Nikola Bardak i Zoran Jovanovic Suki\nVideo: In production\nDirected by: Marko Arsic\nArt director: Irena Kosic\nAsistent: Vladimir Stanimirovic\nproducer: Danijel Djuric\n« Jelena Janković i Milica Todorović zajedno na večeri\nTifa tužio Raku Marića! »


Beograd dobio prvi dvosmjerni bitcoin bankomat – PRIVREDNI PORTAL\n29/06/2017 /0 Comments/in Featured, Region /by admin\nU Beogradu je počeo sa radom prvi dvosmjerni bitcoin bankomat na kojem će građani moći da kupuju, ali i prodaju ovu valutu.\nU centru za razvoj tehnološkog preduzetništva ICT Hub, pokazan je način na koji je moguće uplatom na bitcoin bankomatu na svjetskoj berzi kupiti ili prodati ovu valutu, za koju organizatori ovoga projekta kažu, da je “valuta za novu generaciju”.\n“Ovo je prvi automat na kojem će moći da se i prodaju i kupuju bitcoini, a postoji i opcija da se dodaju i druge kriptovalute i to je nešto na čemu ćemo tokom ljeta raditi”, kaže za Tanjug Aleksandar Matanović, direktor firme ECD koja se bavi trgovinom bitcoin valutom u Srbiji.\nUskoro, kaže on, planiraju da “lansiraju” servis za naplatu putem bitcoina za pravna lica, kako bi firme mogle od svojih klijenata da primaju bitkoine kao način plaćanja, a da njima na račun stigne dinarski priliv.\nOn kaže i da će svi građani moći da koriste ovaj bankomat, ali da praksa pokazuje da su korisnici bitkoin bankomata u svijetu uglavnom ljudi koji su dobro upućeni u funkcionisanje ove valute.\n“Imamo u vidu da je određenoj populaciji potrebno malo više informacija i zato, organizovaćemo da jednom nedjeljno neko od nas bude ovdje po nekoliko sati, pored automata. Svako ko hoće da kupi ili proda, a treba mu pomoć, moći će da dobije bilo koju vrstu informacija i da mu se nađemo pri ruci”, objašnjava Matanović.\nOn kaže da je u Beogradu ovo jedini dvosmjerni bankomat na kojem može da se kupuje i prodaje, a najavljuje da će u narednom periodu biti postavljeni bankomati i u drugim gradovima.\n“Pokušaćemo da do kraja godine postavimo još nekoliko jednosmjernih, u Nišu i vjerovatno u Kragujevcu, i jedan još u Beogradu, na novobeogradskoj strani”, najavljuje Matanović.\nDirektor ICT Hub Kosta Andrić, kaže da su oni pokrenuli projekat “Playground” u Beogradu, sa ciljem da bude igralište za inovacije, a da je “puštanje u promet” Bitkoin bankomata jedna u nizu aktivnosti kojima se nove tehnologije, inovativni proizvodi i ideje približavaju građanima.\nTags: Beograd, bitcoin, bitkoin, bitkoin bankomat, kriptovalute\nNe zna se ko i koliko trguje bitkoinom u Crnoj Gori\nRusija izdala vlastitu kriptovalutu - Kripto rublju\nA2A prvog jula izlazi iz EPCG Zemlje regiona idućeg mjeseca definišu regionalno ekonomsko područje


Niški Portal | Dva mladića poginula na licu mesta, treći u komi\nponedeljak 28-09-2020 03:52\nDva mladića poginula na licu mesta, treći u komi\nIzvor: Niški portal | 13-Sep-2020 | 22:45\nDanilo C. iz sela Samarinovca kod Žitorađe i Aleksandar Ž. iz sela Pejkovca preminuli su na licu mesta u saobraćajnoj nesreći koja se u nedelju ujutru oko jedan sat dogodila kod sela Lukomir na putu Žitorađa Prokuplje, dok je A.J. iz Prokuplja u teškom telesnom stanju prevezen u kliničko bolnički centar u Nišu.\nU nesreći koja se dogodila kada je putničko vozilo kojim je upravljao Aleksandar J.(26) iz Prokuplja iz za sada nepoznatih razloga prešao na suprotnu stranu i prema nezvaničnim saznanjima udario u kamion, telesne povrede zadobile su još dve osobe od kojih je jedna zadržana u prokupačkoj bolnici.\n- U našu bolnicu kolima Hitne pomoći iz Prokuplja i Žitorađe dovezene su četiri osobe, pri čemu je D.C (21) bio bez znakova života tako da ni reanimacija nije dala rezultate. A.J. (26) dovezen je sa teškim telesnim povredama i uz medicinsku pratnju prosleđen je u niški kliničko bolnički centar, dok je A.C.(19) posle dijagnostike zadržan na lečenju u našoj bolnici, a A.M.(22) iz Samarinovca puštena je na kućno lečenje - ističe Natali Nikolić, portparol prokupačke bolnice.


! /Pismo Dačiću: "Loš ste političar i loš pevač, pokušajte biti bolji čovek" / Radio Sarajevo\nFoto: Privatni album/Vojin Mijatović\n! / Pismo Dačiću: "Loš ste političar i loš pevač, pokušajte biti bolji čovek"\n08. 07. 2019. u 19:11:00 Radiosarajevo.ba\nPotpredsjednik Glavnog odbora Socijaldemokratske partije (SDP) Vojin Mijatović na svom Facebook profilu objavio je otvoreno pismo koje je uputio ministra vanjskih poslova Srbiji Ivici Dačiću koji danas boravi u Sarajevu.\n“Gospodine Dačić, na početku želim vam dobrodšlicu u Bosnu i Hercegovinu, zemlju dobrih ljudi, zemlju čestitih ljudi, zemlju koja želi dobro svim svojim komšijama kao i svim ostalim zemljama u čitavom svetu.\nBosna i Hercegovina je suverena država koja se sastoji od dva entiteta i Distrikta Brčko. Bosna i Hercegovina kao takva vodi suverenu spoljnu politiku i tako će ostati za vjek vjekova.\nJa sam Vojin Mijatović Srbin i Bosanac iz Banja Luke ovde rođen i ne planiram ići iz svoje države Bosne i Hercegovine.\nGospodine Dačić, vaše u najmanju ruku neozbiljne i ne korektne izjave vređaju lično mene kao i svakog normalnog čoveka koji živi u ovoj državi. Dolazite kao drag gost i komšija, ali vam to ne daje za pravo da nas vređate, da pravite nemir u našoj zemlji, i da zbog političkih problema sa kojima se nažalost Srbija suočava, iste prenosite na našu zemlju.\nGospodine Dačić, portpuno sam svestan problema sa kojim se Srbija suočava kada je u pitanju status Kosova, i siguran sam da bi svako iz Bosne i Hercegovine učinio sve da pomogne da se isti reši što bezbolnije i brže, ali je to teret sa kojim se Srbija realno suočava i koji će morati sama da reši. Vi ste gospodine Dačić, iskustan političar i umesto što po belom svetu pevate Miljacku i to jako loše, uradite nešto za Bosnu i Hercegovinu. Uradite nešto na konačnom pomirenju u ovoj zemlji.\nGospodine Dačić, vaša obaveza je mngo veća u odnosu na ostale političare iz Srbije, jer ste bili jedan od najbližih saradnika Slobodana Miloševića koji je učinio mnoge katastrofalne stvari Bosni i Hercegovini. Evo pitam Vas javno šta ste uradili da sprečite neke od tih stvari 90-ih godina, NIŠTA gospodine Dačić. Zbog te vaše politike su izgubili živote na desetine hiljada Bosšnjaka i Hrvata samo zato što nisi bili Srbi, a ne puno manje Srba koji su se borili dok su vaši kriminalni eksponenti švercovali naftu, cigarete, brašno... i bogatili se na ljudskim glavama.\nUmesto da dođete u Bosnu i Hercegovinu kao prijatelj, da posetite mesta stradanja sva tri naroda, poklonite se žrtvama, vi dolazite kao jeftini kabadahija i širite nemir. SRAM da Vas bude gospodine Dačiću.\nDa vam stvar bude jasna i da nemate dilema ja sam Srbin ali i Bosnac, Srbiju i srpski narod volim i postujem, ali isto tako volim svoju državu Bosnu i Hercegovinu i svakog čoveka od Jadrana do Save, od Drine do Une. Ovo je moja država ja nemam rezervnu. Moja pokojna majka je sahranjena u Beogradu i deo mene je sigurno tamo, ali svi ostali moji preci su sahranjeni u Bosni i Hercegvoini, i ne planiram nikad ali nikad da napustim svoju dedovinu, svoju domovinu, jer moja duša je ovde u Bosni i Hercegovini.\nGospodine Dačić, mnoge dobre stvari se dešavaju u Srbiji i smatram da je za to zaslužan isključivo gospodin Vučić. Sa mnogim njegovim stavovima se ne slažem ali poštujem šta radi za Republiku Srbiju. Vi ste gospodine Dačiću samo kineski privezak koji ne znam zbog čega gospodin Vučić nosi. Vi predstavljate nastavak jedene katastrofalne politike Slobodana Miloševića, koje se kao Srbin stidim. Vi, gospodin Dodik i slični politički destruktivci ste samo faktor nemira i destabilizacije kako našim zemljama tako i regionu. Uveren sam da je gospodin Vučić toga svestan i da ćete se vrlo brzo naći tamo gde vam je obojici mesto, vam politike naših zemalja i regiona.\nNa kraju pošto ste loš političar i loš pevač, pokušajte biti barem bolji čovek pa ne unosite više nemir ni u Bosni i Hercegovini ni u Republici Srbiji.\nTagovi: SDP BiH BiH Vojin Mijatović Ivica Dačić reakcija Sarajevo Banja Luka