NAKON SAMOUBISTVA SINA PEVAČICA ZAVRŠILA U BOLNICI | Red Portal\nNAKON SAMOUBISTVA SINA PEVAČICA ZAVRŠILA U BOLNICI\nIzvor: Mondo, Foto: TWITTER/SINNEAD O'CONNOR\nSin pevačice izvršio je samoubistvo, a ona je nakon njegove tragične smrti završila u bolnici.\nSin pevačice Šinejd O'Konor izvršio je samoubistvo, a ona je nakon njegove tragične smrti završila u bolnici.\nŠinejd O'Konor je veoma otvoreno govorila svojim fanovima na društvenim mrežama o bolu i posledicama gubitka sina.\nŠejn je imao samo 17 godina kada je tragično oduzeo sebi život. Šinejd (55) je u četvrtak uveče objavila na Tviteru da oseća da "Šejnova smrt nije bila ničija krivica osim moje", dok je svojim pratiocima rekla da je u bolnici nakon što je takođe razmišljala da okonča svoj život.\n"Odlučila sam da pratim svog sina. Nema svrhe živeti bez njega. Sve što dotaknem, uništim. Ostala sam zbog njega , a on je sada otišao. Uništila sam svoju porodicu. Moja deca ne žele da me znaju. Ja sam s*anje osoba. A vi mislite da sam dobra jer mogu da pevam, a nisam", napisala je Šinejd.\nPosle dva sata je objavila drugi tvit.\n"Žao mi je. Nisam to trebala da kažem. Sada sam sa policajcima na putu za bolnicu. Žao mi je što sam uznemirila sve. Izgubljena sam bez svog deteta i mrzim sebe. Bolnica će pomoći neko vreme. Ali ja ću pronaći Šejna. Ovo je samo odlaganje", stoji u poslednjem tvitu na Šinejdinom profilu.\nNjen sin Šejn je nađen mrtav 7. januara nekoliko dana pošto je prijavljen njegov nestanak. Njegovo telo pronađeno je nakon što je pobegao iz bolnice, gde je trebalo da bude na posmatranju uz pojačane mere bezbednosti, zbog opasnosti od samoubistva.\nTakođe, Šinejd je ranije podelila i informaciju da je Šejn planirao svoju sahranu mesec dana pre nego što se ubio. Ona je napala institucije koje se bave mentalnim zdravljem u Irskoj i koje su čuvale njenog sina, da bi se zatim izvinila i povukla sve komentare. Izjavila je da je njen sin oduzeo sebi život posle narušenog mentalnog zdravlja i borbe.\nSama Šinejd je tokom godina imala mnogo ispada u javnosti, a jedan je i taj da je promenila ime u Šuada Davit i prešla u islam. Takođe, njen sin je bio Hindu pa će biti sahranjen po tim običajima gde sahrani prisustvuju samo otac i majka, a Šejn je to takođe napisao u svojim suicidalnim beleškama.\nAko pomišljate na samoubistvo ili imate takve misli, SOS linija klinike "Laza Lazarević" je na broju 011/7777-000. Broj Centra "Srce" za pružanje emotivne podrške osobama u krizi i prevenciju samoubistva je 0800-300-303.\nReper NUMERO godinu ipo dana ZLOSTAVLJAO PARTNERKU koja je IZLAZ VIDELA u SAMOUBISTVU 😥😲\nTIKTOK moderatori 12 SATI DNEVNO gledaju video-snimke DEČIJE PORNOGRAFIJE, SILOVANJA, SAMOUBISTVA, SAKAĆENJE ŽIVOTINJA 😥😥\nŠVAJCARSKA: Javne KAPSULE ZA SAMOUBISTVA prošle sve legalne provere 💀😐💀\n#Šinejd O Konor\nPre 11 godina napustio nas Bekim Fehmiju\nBivši fudbalski sudija izvršio SAMOUBISTVO\nJOŠ JEDNO SAMOUBISTVO U BEOGRADU\nIZGOREO STAN u kom je BILO DETE 😥\nBranislav Lečić nije jedini koga je Danijela Štajnfeld optužila za silovanje?\nU Kikindi otkriven spomenik kralju Petru I Karađorđeviću


ZORKA PETRANOVIĆ: U biznisu su važni istrajnost, posvećenost i jasno postavljanje ciljeva - preduzetnica.me\nPočetna»Biznis»ZORKA PETRANOVIĆ: U biznisu su važni istrajnost, posvećenost i jasno postavljanje ciljeva\nZORKA PETRANOVIĆ: U biznisu su važni istrajnost, posvećenost i jasno postavljanje ciljeva\nod autorke Milanka Ćorović dana\t 01/10/2019 0 Komentari\nUspješni ljudi nijesu rođeni pod srećnom zvijezdom, već imaju određene navike i karakteristike koje im pomažu da budu takvi kakvi jesu – uspješni u svom poslu.\nProdukt ne dolazi sam od sebe, a ni preko noći. On je dostižan uz trud, a uspješni ljudi imaju ambicije, vjeruju u sebe i znaju da ostvarenje cilja ne proizilazi iz stanja mirovanja.\nSvega toga svjesna je današnja sagovornica portala Preduzetnica.me, vlasnica firme “5 Rana” u okviru koje posluje tepih servis “Arlekino”, Zorka Petranović. Ona ističe da dobra priprema, istrajnost, posvećenost i postavljanje ciljeva nužno vode ka uspjehu.\nZorka je dugo godina radila u privatnom sektoru, ali to je nije ispunjavalo. Oduvijek je željela da pokrene sopstveni biznis. Sa bratom, 2015. godine, otvara firmu čiji naziv simbolizuje pretka porodice Petranović koji je zadobio pet rana, a po tome je i porodica dobila prezime.”Arlekino” se bavi dubinskim pranjem tepiha, etisona, staza, garnitura, stolica, kreveta, dušeka, auto sjedišta, plišanih igračaka, jastuka, jorgana, ćebadi, svega što je od tekstila. Servis je opremljen najmodernijim mašinama za pranje i komorama za sušenje.\nU intervjuu koji slijedi, Zorka govori o počecima u preduzetničkim vodama, formuli uspjeha, od čega nikada ne odustaje…\nS obzirom da sam firmu otvorila iste godine kada mi je preminuo otac, najviše sam ponosna na skupljenu snagu da krenem dalje. Da radim, posvetim se i razvijam biznis, kao i na firmu koja i danas postoji.\nPotpuna posvećenost poslu i upornost da se riješe prepreke, a njih ima dosta.\nŽena mora da bude svestrana, sposobna, jaka, uporna … i sve to u određenoj mjeri. Važno je ni u čemu ne preći granicu i otići u neku krajnost jer ako se to učini, ne prašta nam se.U preduzetništvu je mnogo izazova. S njima se suočavam svakodnevno i uspijevam ih prevazići.\nDa tačno je. Moja situacija je upravo u skladu s izrekom. Sasvim slučajno sam počela da se bavim ovim poslom. Rizikovala sam i, sudeći po postignutim rezultatima, rizik se isplatio. Cijenim pozitivan duh, saradnju i preuzimanje odgovornosti, a to su osobine koje je važno posjedovati u preduzetništvu.\nPočetak je bio najteži. S obzirom da se firma zove “5 Rana”, neću odustati od cilja da svaka rana ima svoju djelatnost. Po prirodi sam veliki borac, nikada ne odustajem. Žalim što još ranije nijesam uplovila u preduzetničke vode jer sebe apsolutno pronalazim u ovoj priči.\nSvaka podrška je dobrodošla, počev od porodice, a zatim preduzetnica koje su već prošle put kojim mi sada idemo i najbolje nas razumiju. Lično iskustvo mi govori da itekako postoji solidarnost među ženama.\nDa budem konkurentna na tržištu, da firma bude prepoznatljiva. Svakako radim na tome.\nSamo naprijed, svaki trud se isplati.\nPrethodni PostSKOPLJE: BALKAN WOMEN ASSOCIATION\nSljedeći Post DVANAEST PRAVILA ZA USPJEH


Beogradski Maraton | Vest | Telenor novi ekskluzivni partner 34.\nTelenor novi ekskluzivni partner 34. Beogradskog maratona\nsubota, 05. jun 2021.\nOvogodišnji 34. Beogradski maraton će se održati uz podršku Telenor Srbije kao eksluzivnog partnera. Kompanija Telenor je želela da da svoj doprinos i podrži sve ljubitelje ove sportske discipline. Bavljenje sportom i fizička aktivnost veoma su važni u današnjem brzom vremenu u kojem živimo, a Beogradski maraton upravo u prvi plan stavlja ljude, decu i sportske aktivnosti koje pospešuju njihovo fizičko i mentalno zdravlje i razvijaju sportski duh.\nTelenor godinama unazad podržava sportiste, što smo pokazali povodom dobijenog četvrtog puta za redom priznanja BEST IN TEST, na nezavisnom merenju kvaliteta mobilnih mreža u Srbiji, koje je sprovela međunarodna kompanija UMLAUT. U kampanji su učestvovali naši proslavljeni sportisti Mihail Dudaš, Strahinja Jovančević i Milana Tirnanić. A kako su naši sportisti lideri među najbržim i najboljim atletičarima, tako je i Telenor, kao njihov ponosan partner, uvek na samom vrhu. Brzina i kvalitet kada se spoje uvek daju najbolje rezultate - bilo da se radi o vrhunskom sportu ili uspesima u poslovnom svetu.\nTelenor Srbija podstiče inovacije i podržava razvoj novih digitalnih poslovnih rešenja i nastaviće da radi na digitalnoj efikasnosti kako bi uspešno odgovorila na stalno rastuće potrebe za telekomunikacionim uslugama.\nGenerated: 16:10:59TRU CHACHE


FOTO | Cicelićka Portal | Page 134\nHome \_ FOTO (Page 134)\nDva stabla su oborena tokom noći u Radićevoj ulici, u centru Sarajeva, zbog težine snijega. Kako je rečeni Feni iz KJKP Park, radnici ovog preduzeća zatekli su jutros dvije oborene breze u ovoj ulici. Drvna masa je već sklonjena, a materijalne štete nije bilo. SOURCE/Kokodix.com


In Store | Analize\nZastupljenost chatbot tehnologije u Srbiji - u kojoj industriji su najviše zastupljeni i koja im je namena\nChatbotovi su tehnologija u ulozi virtuelnog asistenta. Samo jedna od namena chatbota je da daju trenutne odgovore korisnicima na osnovu unapred definisanih upita i da im olakša kretanje kroz veb-sajt kompanije.\nSpark Analytics: Trendovi u konzumaciji kobasica i viršli\nJedna od najvećih prednosti viršli jeste njihov dobar i svima dopadljiv ukus, kao i mogućnost da lepo zasite, odnosno da predstavljaju kompletan obrok… Zbog nutritivne vrednosti, i mogućnosti da zasite, kobasice često mogu da budu sastavni deo sendviča ili „mesni sastojak“ koji upotpunjuje obrok\nOsvrt na kategoriju: Viršle i kobasice za grill ili kuvanje\nMeso i mesni proizvodi jedan je od segmenata koji se najviše oglašava u lifletima. Udeo kategorije „viršle i kobasice za grill ili kuvanje“ u tomu segmentu je oko 11%. To znači između 3.300 do 4.000 objava godišnje\nTema broja: Bio i organski proizvodi - Pokretači rasta za prirodnu i organsku prehrambenu industriju\nU mnogim slučajevima, biljni proizvodi donose mnogo više nutritivnih vrednosti nego isti takvi proizvodi životinjskog porekla. Proizvodi na biljnoj bazi nemaju samo zdravstvene benefite, već i benefite za čitavu planetu, kao što je niža emisija gasova sa efektima staklene bašte, očuvanje vode i biodiverziteta\nTema broja: Bio i organski proizvodi - Vrtoglavi rast prodaje organskih proizvoda\nU vreme duboke zabrinutosti za lično zdravlje, tokom kojeg je globalna pandemija preoblikovala svakodnevni život, tržište organske hrane i neprehrambenih proizvoda doživelo je glavne prekretnice. Prodaja organske hrane premašila je 56 milijardi dolara, što je porast od 12,8% - najviše stope zabeležene u organskoj hrani tokom više od jedne decenije\nU čemu je razlika između potrošača i kupca? U ljubavi!\nMarketinški stručnjaci moraju stalno da imaju na umu da potrošači i kupci nisu isto. Potrošači imaju jaka osećanja prema brendu, uživaju u njemu, ali je ta ljubav obično ograničena na trenutke konzumacije. Obnoviti ta osećanja tokom kupovine je prilično teško i zato je važno pored potrošača razumeti i kupca njegove razloge za kupovinu, šta mu je važno i šta ga čini srećnim\nSAS: Da li je pandemija nepovratno promenila kupovne navike?\nOrganizacije moraju da pokušaju da prilagode svoje poslovanje kako bi zadržale postojeće kupce i privukle nove… Razumevanje kupaca na skoro individualnom nivou, personalizovane ponude, automatizacija procesa i brže donošenje boljih odluka - čak i u realnom vremenu, preduslov su za uspeh u svetu koji se konstantno menja\nDeloitte: Novi tipovi potrošača pokreću korenite promene i inovacije\nZa maloprodaju prehrambenih proizvoda, predviđanje onoga što će potrošači, verovatno, da kupe, neophodno je za održavanje osnovnih artikala na zalihama. Osim toga, u slučaju nestašice zaliha, ako trgovci mogu bolje da razumeju obrasce i konvencionalnih i savremenih potrošača, moći će da im pomognu i da ih usmere ka odgovarajućim zamenama\nIGD: Tri scenarija evolucije urbane i prigradske maloprodaje\nUprkos smanjenom broju ljudi koji putuju na posao, gradovi će i dalje biti užurbani. Veće promene osetiće se u predgrađima, gde se oni koji sada provode više vremena radeći od kuće, osećaju kao da imaju više vremena i novca za trošenje u obližnjim trgovinama i restoranima\nPregled tržišta kioska u Srbiji\nPrema podacima Nielsena, ukupan broj kioska i paviljona u Srbiji, u januaru 2021. godine bio je 3. 662. Taj broj beleži pad od 3%, u poređenju sa januarom godinu dana ranije, kada ih je bilo 3.769. U istom mesecu 2019. godine bilo ih je 3.963, a u januaru 2018. godine, broj kioska i paviljona u Srbiji iznosio je 4.234, tako da možemo da zaključimo da se trend pada broja nastavlja iz godine u godinu.\nPregled tržišta benzinskih stanica\nPrema podacima Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije, u javnoj bazi benzinskih stanica, koja je ažurirana 1. jula 2021, nalazi se ukupno 1.559 ovih objekata. Ako ovaj broj uporedimo sa 2020. godinom, možemo da zaključimo da je došlo do rasta broja benzinskih stanica, jer ih je te godine, na isti dan bilo 1.535.\nIpsos: Ponašanje potrošača na globalnom nivou u vrtlogu prodajnih kanala\nGovorili smo, u poslednjih par godina, da maloprodaja prolazi kroz promene bez presedana. Sada već imamo osećaj kao da smo prešli sa dečijeg na „ pravi Rolerkoster“...\nMaloprodaja se brzo razvija od multikanala ka omnikanalima. Pandemija je ubrzala tempo promena, što je omogućila tehnologija, čije je uvođenje isplativo za trgovce.\nU istraživanju, sprovedenom tokom aprila 2021. godine, na teritoriji Srbije i Crne Gore, međunarodna kompanija za ispitivanje javnog mnjenja i tržišta Kantar, ispitala je očekivanja u vezi sa epidemijom, stepen i prirodu zabrinutosti, kao i stavove prema vakcinama. Dodatno, ispitali smo spremnost za online kupovinu, kao i planove za putovanja u zemlji i inostranstvu. Predstavljamo vam uporedne podatke za obe zemlje.\nIako je bruto potrošnja na oglašavanje u lifletima u 2020. godini bila ispod one iz prethodne godine, ipak se nakon „hard lockdowna“ kod štampanih ili online lifleta ponovo sve ubrzalo. Focus agencija je samo u regionu zabeležila više od trista hiljada promocijskih aktivnosti kod FMCG trgovaca. Za specijalno izdanje Trgovačka mapa Instore magazina, pripremili smo zanimljive teme o broju promocija i lifleta u Srbiji i u Evropi, udeo oglašavanih segmenata, razlike u bruto oglašavačkoj vrednosti za top kategorije i proizvođače.\nNielsen Audience Measurement: Aktivnosti u TV oglašavanju\nProteklu godinu ćemo da pamtimo kao godinu u kojoj smo bili primorani da promenimo način komunikacije. Distanciranje je postalo glavna karakteristika društveno odgovornog ponašanja. A, u određenoj meri je obeležilo i komunikaciju brendova putem medija, pre svega tradicionalnih\nPandemija, a sa njom i vanredno stanje, smanjeno kretanje, rad i škola od kuće, uticali su na ponašanje potrošača, razmišljanja, navike... Osim što su broj zaraženih i uvođenje ili ukidanje određenih mera uslovili ponašanja, uticali su i na neke biznise i generalno smanjili privrednu aktivnost, pa su mnogi ostajali bez posla ili su im smanjenje plate. U tom ambijentu, koji je potrajao i još uvek traje, za očekivati je da se kupovne navike menjaju.\nU narednim redovima, dat je prikaz kretanja za po tri vodeće kategorije food (prehrane) i nonfood segmenata (neprehrane - kućna hemija i kozmetika), iz “korpe” izveštavanih kategorija (ukupan broj izveštavanih prehrambenih i neprehrambenih kategorija RetailZoom panela, prema standardnoj RetailZoom definiciji, u ovom momentu iznosi 130)...\nIgigi Shopper’s Assistant: Trendovi ponašanja kupaca za 2021. godinu\nAko poslednjih godinu i po dana niste prespavali, a pretpostavljam da je iko to mogao, primećujete da se ponašanje potrošača značajno promenilo tokom pandemije. Izazov pred kojim se našla industrija maloprodaje jeste jasno identifikovanje novih modela ponašanja kupaca i pokušaj procene koje će se od njihovih novih navika zadržati, koje će se dalje menjati, a koje će se, možda, vratiti na stanje pre pojave korona virusa.\nIpsos: Kupovne navike srpskih potrošača\nAko se fokusiramo na pitanje ko je danas glavni snabdevač srpskih domaćinstava, onda dolazimo do podataka koji su već duži niz godina „standard“. To je pretežno osoba ženskog pola (65% od svih kupaca), najvećim delom pripadnica X generacije (mada je i Millenijalki značajan procenat 34%), roditelj (74%) i pretežno u bračnoj (59%) ili vanbračnoj partnerskoj zajednici (12%).\nGfK: Ponašanje potrošača i trgovačka scena\nPrvi kvartal 2020. godine je po mnogo čemu bio netipičan u odnosu na sve prethodne, ali i na sve one koji su nakon njega došli. Ako bismo pitali ljude šta vam prvo padne na pamet u vezi sa početkom pandemije korona virusom, bez sumnje bi u top tri asocijacije bila trka za namirnicama u marketima...\nNielsen: Analiza tržista maloprodaje\nPrema Nielsen popisu za 2021. godinu, na tržištu Srbije postoji 20.071 maloprodajnih objekata (ne uključujući specijalizovane prodavnice, pekare, mesare, HoReCa, diskontere).\nSmart Plus Research: Sve raznovrsnija ponuda školskog pribora i opreme\nHipermarketi i supermarket, poslednjih godina, planski su širili i obogaćivali ponudu ovih proizvoda, dajući u periodu pred početak školske godine, i značajne popuste. Međutim, iako dosta ređe navođeni, ipak se upravo ovi formati - super/hipermarketi nalaze na drugom mestu po učestalosti kupovine


Naslovna Košarka I MAGIČNI JOVIĆ REKORDER Pretekao Teodosića na Mundobasketu\nI MAGIČNI JOVIĆ REKORDER Pretekao Teodosića na Mundobasketu\nJović nije imao nikakav kotakt sa Crvenom zvezdom (FOTO: FIBA)\nKošarkaši Srbije savladali su Češku 90:81 u borbi za peto mesto na Mundobasketu, a briljirao je Stefan Jović.\nMomak iz Niša je odigrao odlično ceo turnir, imao je zadatak da nadomesti odsustvo Miloša Teodosića – i u velikoj meri uspeo je u tome.\nSigurno da je nedostajao Teo u ključnim utakmicama, da smiri, povuče, pa i podigne glas… Jović je svakako odigrao sjajan turnir i nizao magije u Kini.\nNaime, oborio je Teodosićev rekord, odnosno rekord nekog srpskog košarkaša po broju asistencija na jednom Svetskom prvenstvu. On ih je u Kini sakupio čak 43, dok je plej Virtusa u Španiji 2014. imao 40.\nStefan Jovic has already made 43 assists in this FIBA Basketball World Cup 2019, the most by a Serbian player in a single World Cup tournament. The previous most were 40 by Teodosic in 2014\nBivši igrač Crvene zvezde je u poslednjem meču na turniru imao šest uspešnih dodavanja, a dodao je i 12 poena. Time je zaokružio odličan individualni nastup.\nJoš jedna zanimljivost što se tiče individualnih dostignuća naših košarkaša – ovoga puta u pitanju je Bogdanović.\nOsim što je u konkurenciji za najboljeg strelca i člana idealne petorke, Bogdan je ponovo ušao u istoriju.\nBek Sakramenta je na današnjem meču postigao sedam trojki, i tako postao drugi igrač od 1994. godine koji je dao sedam ili više trojki u uzastopnim utakmicama.\nPre njega, to je uradio Leri Ajuso, koji je pre 25 godina vezao čak četiri takva meča.\nPodsetimo, u nedelju je poslednji dan Svetskog prvenstva. U utakmici za treće mesto sastaju se Australija i Francuska, dok će se za trofej boriti Španija i Argentina.\nKRAJ ZA „ORLOVE“ Bogdan opet blistao, Srbija peta na Mundobasketu\nPrethodni tekstKRAJ ZA “ORLOVE” Bogdan opet blistao, Srbija peta na Mundobasketu\nSledeći tekstSRBIJA BEZ SELEKTORA Đorđević potvrdio: Odlazim!


Nadogradite na novu aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive iz stare Groove.exe - Podrška za Office\nNadogradite na novu aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive iz stare Groove.exe\nPomoću aplikacije za sinkronizaciju servisa OneDrive možete sinkronizirati datoteke između uređaja i oblaka da biste mogli doći do datoteka s bilo kojeg mjesta. Nova aplikacija za sinkronizaciju servisa OneDrive sadrži više novih i poboljšanih značajki, kao što je mogućnost da biste vidjeli informacije o datotekama u centru za aktivnosti, pauzirajte ili upravljajte sinkronizacijom, pošaljite povratne informacije Microsoftu, poboljšano performanse i druga poboljšanja. Pokazat ćemo vam kako identificirati aplikaciju koju imate te nadograditi staru aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive (Groove.exe) u novu aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive (OneDrive.exe).\nPodrška za staru aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive (Groove.exe) završit će se u siječnju 11, 2021.\n1. veljače 2021, više nećete moći sinkronizirati vaše biblioteke servisa OneDrive i zajedničke mape pomoću stare aplikacije OneDrive (Groove.exe).\nTo se ne odnosi na kupce "u prostorijama", gdje su OneDrive i SharePoint hostirane od strane IT tima.\nAko ste Microsoftov 365 ili IT administrator, pročitajte ovaj članak: prijelaz iz prethodne aplikacije za sinkronizaciju servisa OneDrive za tvrtke.\nTrebali biste nastaviti koristiti staru aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive za biblioteke koje se nalaze u sustavu SharePoint Server 2016 ili ranijim i bibliotekama koje osobe izvan vaše tvrtke ili ustanove dijele s vama. Novu aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive ne podržava te biblioteke i neće se Prelazit iz prethodne aplikacije za sinkronizaciju.\nAko niste sigurni koje biblioteke koristite, obratite se administratoru. Ako ste administrator IT ili Microsoft 365, pročitajte članak biblioteke za staru aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive.\nKoju aplikaciju imam?\nProvjerite ikonu servisa OneDrive na programskoj traci. Možda ćete morati odabrati strelicu Prikaz skrivenih ikona pokraj područja obavijesti da biste vidjeli ikonu servisa OneDrive. Stara aplikacija za sinkronizaciju servisa OneDrive (Groove.exe) ima plavi oblak s bijelom izrazom kao što je prikazano u nastavku.\nAko vidite druge ikone kao što je prikazano u nastavku, imate novu aplikaciju OneDrive i ne morate ažurirati aplikaciju.\nMožete vidjeti i koju aplikaciju imate u rezultatima pretraživanja.\nKako nadograditi aplikaciju?\nOvdjePreuzmite novu verziju aplikacije za sinkronizaciju servisa OneDrive.\nPrijavite se u novu aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive i sinkronizirajte datoteke. Upute potražite u članku sinkronizacija datoteka sa servisom OneDrive u sustavu Windows.\nKada postavite aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive, ona će uvesti biblioteke iz stare aplikacije za sinkronizaciju.\nPrijelaz na aplikaciju za sinkronizaciju servisa OneDrive možda neće biti uspješan ako imate staru verziju aplikacije za sinkronizaciju servisa OneDrive. Ažurirajte na najnoviju aplikaciju Microsoft 365 za Enterprise i aplikacije za sinkronizaciju servisa OneDrive.\nAko se stara aplikacija i dalje pokreće za biblioteke koje bi se trebale uvesti nakon postavljanja nove aplikacije, slijedite ove korake da biste pokrenuli drugi uvoz:\nIdite na Start i upišite cmd, a zatim na popisu odaberite naredbeni upit .\nKopirajte ovaj tekst i zalijepite ga u aplikaciju naredbenog upita:\n% LocalAppData% \_Microsoft\_OneDrive\_OneDrive.exe/preuzimanje\nAko želite očistiti staru aplikaciju, u slučajevima u kojima se prikazuje stara aplikacija koja se pokreće za neželjene biblioteke, otvorite naredbeni upit pomoću navedenih koraka i upišite:\nKoja aplikacija servisa OneDrive?\nPomoć za & učenje na servisu OneDrive


Happymamma - bebisiterke Beograd\nHome Blog Dadilje Roditelji Detaljnije\nVerovatno se svakoj mami čini, u prvim danima života njene bebe, da je povratak na posao tako daleko i bezbrižno ne misli na svoje poslovne obaveze. A onda se iznenada desi da dan kada je potrebno da se vrati, dođe nenadano brzo. I sve teško padne.\nEvo nekoliko saveta, kako da povratak na posao bude što manje stresan: 1.\tDonesite odluku čim pre ko će se brinuti o vašem detetu dok ste vi na poslu. Sa kim/čim se osećate najsigurnije? Da li su to detetove bake, dadilja ili vrtić? Bilo ko da je u pitanju, postepeno navikavajte vaše dete na osobu koja će ga čuvati dok vas nema. Ukoliko su u pitanju bake, zamolite baku da provodi više vremena sa vama i pratite kako samostalno organizuje brigu o detetu. Verovatno će postojati mnogo toga što vam neće baš biti po volji, niti onako kako ste vi zamislili, i da, istina je da vi to sve radite daleko bolje, ali ne zaboravite da imate nekog u koga već imate poverenja, ko je pouzdan i ko dobro poznaje čitavu situaciju vezanu za vas i vašu bebu jer je tu oduvek. Ako se opredelite za dadilju, krenite sa navikavanjem, ispočetka od nekoliko sati dnevno. Upoznajte dadilju sa svim bitnim činjenicama koje se tiču deteta i okruženja u kojem se dete nalazi. Nabavite lepu svesku u koju će dadilja zapisivati sva relevantna dešavanja koja se odnose na vaše dete, npr. koliko je spavalo, koliko je puta promenila pelene, šta je dete jelo, kakvog je raspoloženja bilo, šta je potrebno nabaviti od stvari itd… Pratite u toku dana aktivnosti dadilje i deteta, osluškujte stepen zadovoljstva vašeg deteta u odnosu na dadilju i kada budete sigurni da je sve u dobrom redu, izađite u kupovinu. Ostavite joj spisak svih neophodnih brojeva, upoznajte je sa pravilima vaše porodice, sa načinom ishrane, sa pravilima nege vašeg deteta i životnih vrednosti koje su vam važne ( npr. homeopatsko lečenje, prirodna nega, organska hrana). Ukoliko se opredelite za vrtić, obavezno odvodite dete na navikavanje. U prvim danima, dok ne shvati gde odlazi, neće biti plakanja, ali ono će gotovo sigurno postati obavezna stavka kasnije i prilikom samog približavanja vrtiću. Ovde je neophodan oklop za srce, jer će i vama biti jednako teško što ga ostavljate, kao i njemu koje odjednom mora da bude u sasvim novom okruženju. Ukoliko vi niste u mogućnosti, pobrinite se da neko uvek u dogovoreno vreme dolazi po dete u vrtić. U ovom zadatku su bake i deke od neprocenjive vrednosti.\n2.\tKupovina nove odeće za povratak na posao može biti dobra uvertira da taj podosta neprijatan „come back“ sa porodiljskog bude definitivno lepši. A i vi ćete se osećati daleko bolje, a možete pažljivo biranim komadima prikriti i koji zaostali kilogram koji će u narednom periodu biti zagarantovano potrošen na za vas, nezapamćeni maraton između posla i kuće. Nikada vam se više neće žuriti kući nego u prvim danima povratka na posao posle porodiljskog odsustva.\n3.\tNapravite spisak svih „to do“ stvari koje ste odlagali mesecima i koje je potrebno uraditi do povratka na rad. Ničeg lepšeg od precrtavanja dugo odlaganih obaveza i onog dobrog osećaja da su konačno urađene!\nKako god bilo, koliko god dobro pripremali povratak, u prvim danima će biti stresan za sve, ali već posle nedelju dana, imaćete utisak kao da nikada niste ni bili odsutni sa posla.\nNazad na sve objave\n- Saveti za pronalaženje najbolje osobe za čuvanje vaše dece\n- 5 načina da naučite svoju decu da budu srećna\n- Podizanje dece u 21. veku\nAdresa: Niška 44, Vračar, Beograd\nFB TW IN PN\nCopyright © 2015 Happymamma. All rights reserved


Afera ‘Diploma’: Optužen prodavač Pehlivan, štamparija diploma iz Širokog Brijega nesmetano radi | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 30.12.2019. u 19:49\nKantonalno Tužilaštvo Unsko-sanskog kantona konačno je podiglo optužnicu protiv Senada Pehlivana prodavača diploma iz Žurnalovog videa. Državno tužilaštvo BiH uspješno je izignorisalo aferu Diploma. Falsifikovanje diploma u Širokom Brijegu i dalje teče nesmetano, piše Žurnal\nNa diplomi Medicinske tehničke škole iz Sanskog Mosta piše da je učenica Azra Omerović upisala “prekvalifikaciju” 22. 11. 2016. godine, te da je uspješno okončala školovanje 15. 11. 2018. godine, odnosno mjesec dana prije nego je i predala “potrebnu dokumentaciju”. Sva dokumentacija na osnovu koje je naša ekipa započela istraživanje, bila je na raspolaganju Tužilaštvu BiH. Oni, međutim, nisu željeli voditi istragu.\nNa aferu diploma reagovala je Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (APIK)\nDok je APIK tražio od svih tijela za borbu protiv korupcije u Bosni i Hercegovini da na svim nivoima vlasti, započnu proces revizije diploma zaposlenih, Kantonalna uprava za inspekcijske poslove Kantona Sarajevo provjeravala je diplomu Hasima Šabotića, direktora APIK-a.\nIpak je Gordana Tadić s razlogom predmetom „Diplome“ zadužila pouzdanog državnog tužioca Olega Čavku. Kažnjavani falsifikator najbolje će istražiti falsifikovanje diploma. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: afera, afera diploma, Senad Pehlivan, Žurnal


Van Gogov život je prošle godine pretočen u prvi u potpunosti naslikan film na svetu. Sa svakom frejmom koji je ručno izradio tim umetnika, film „S ljubavlju, Vinsent: Misterija Van Goga” odaje počast ovom kompleksnom slikaru. Stvaraoci ovog filma objasniće nam na koji način su koristili njegov čarobni slikarski stil.\nOkruženi hiljadama reprodukcija na zidovima studentskih spavaćih soba, kafića i bolničkih hodnika, lako je izgubiti iz vida kako slike Vinsent van Goga zapravo izgledaju: slikarski stil, boje i izražajnost njegovih slika, kao i broj slika koje je stvorio - više od 860 za samo devet godina – na kojima nisu samo poznati suncokreti, žitna polja, kafići i autoportreti maljavog vrata.\nIsto toliko dobar, makar u pogledu broja radova, jeste novi film umetnice, spisateljice i rediteljke Dorote Kobijele i reditelja Hjua Velčmana, koji je bukvalno naslikao izmišljenu priču o poslednjim danima Van Goga. To je izuzetna ideja. „Sve je slikano na platnu“, kaže Velčman, „Bez kopiranja, bez ičega“.\nZa slikanje Zvezdane noći, kojom počinje film, bilo je potrebno šest sati po frejmu. To znači da su bile potrebne dve nedelje rada za jednu sekundu filma. Ako je bilo potrebno 20 nedelja da se naslika 10 sekundi filma, to znači da je na slikanje celog filma neko utrošio pola godine svog života.\nSama ideja o slikanju celog igranog filma, frejm po frejm (slike u ulju na platnu), čini da nam se dlanovi oznoje. Ali rezultat je očaravajući: deo filma je izložba umetničkih radova, a deo je krimi priča, sa glumačkom ekipom koju čine: Daglas But, Helen Mekrori, Kris O'Daud, Serše Ronan i Ejdan Terner. Ovaj proces je, kako kaže kamerman Tristan Oliver, verovatno jedinstven; ceo scenario je snimljen kao igrani film za 14 dana, na parcijalnim setovima i ispred zelenih ekrana u filmskom centru 3 Mills Studios u Londonu.\nOvaj snimak je potom predat timu od preko 50 slikara u Gdanjsku, koji je studiozno pretvorio svaki frejm u pojedinačnu sliku. Na kraju je tim proizveo više od 65.000 frejmova u ulju, na više od 850 komada platna.\n„Sve je slikano brendom boja Royal Talens koji se zove Van Gog“, kaže Velčman. „To se slučajno desilo, ali je ispalo da je tako najbolje. Naručivali smo mnogo boje; oko 3.000 litara“. Međutim, nikakve boje nisu mogle da zadovolje potrebu da se slike ne osuše, tako da je tim došao do iznenađujućeg, mirisnog rešenja: da se upotrebi ulje karanfilića.\n„Ulje karanfilića je naša velika tajna“, kaže Kobijela. „Na kraju smo ga pomešali sa bojom, pa se zato naš studio nije osetio na odvratnu tečnu smolu, već je mirisao na lepe karanfiliće“.\nZaplet filma se fokusira na jednostavan zadatak: da se isporuči jedno od poslednjih pisama koje je Van Gog napisao svom bratu Teu. Zatim pratimo zanimljivo putovanje Armana Rulena, sina poštara (kojeg glumi But), koje je delom spomen Van Gogu, a delom istraga misterioznih okolnosti pod kojima je ovaj slikar usmrćen u malom seoskom naselju Over, u julu 1890. godine.\nMnogi likovi koje usput srećemo su dobro poznati likovi sa Van Gogovih slika – doktor Pol Gaše i njegova ćerka Margerit, poštar Žozef Rulen, gostioničarka Adelin Ravu, Devojka u belom i La Mousmé. „Kad god se novi lik pojavi u filmu, naši slikari bi se našli u poziciji u kojoj je Van Gog slikao njihove portrete“, kaže Oliver, koji sada radi na Ves Andersonovom novom filmu „Ostrvo pasa“.\n„Ali onda smo otkrili da Van Gog nije uvek slikao sve odjednom, iz iste tačke gledišta. Na primer, Margerit Gaše (Ronan) sedi za klavirom kada je prvi put vidimo. Van Gog je započeo da je slika sedeći, a onda je u nekom trenutku ustao“.\n„Zato smo i mi morali da postrojimo kamere tako da dobijemo dve, ako ne i tri tačke gledišta, da bismo mogli da vidimo vrh klavira, klavijaturu i Margerit, iz žablje perspektive. Traganje za fotografskim frejmom koji odgovara ekspresionističkom slikarskom frejmu je bilo veoma zanimljivo“.\nPerspektiva nije bila jedini problem u pokušaju da se film snimi na ekspresionistički način. Pojavila su se i osnovna pitanja vezana za snimanje animiranog filma. U jednoj posebno lepoj sceni - crno-beloj flešbek sekvenci – vidimo Van Goga kako se umiva, u odrazu, kao da snimljeno iz perspektive njegovih očiju.\n„Ovo sam vežbao sa svojom devojkom“, kaže Oliver. „Doneo bih činiju punu vode, stavio je na pod njenog stana, a ona bi čučnula, licem iznad činije. Postavio sam sebi dva pitanja: Kako da osvetlim njegovo lice i gde da stavim kameru tako da se ne vidi na filmu? Moja devojka se požalila da nikada ne treba terati ženu da gleda u svoj odraz iz donje perspektive. Ali, kada je došlo do snimanja, znao sam šta treba da uradim“.\nDok su snimci u boji rađeni na osnovu Van Gogovih slika, crno-bele sekvence su, objašnjava Oliver, rađene prema malom broju fotografija koje su snimljene krajem 19. veka. „Imali smo jednu fotografiju kuće doktora Gašea, pa sam u sceni u kojoj Vinsent dolazi u kuću i pronalazi Margerit koja sedi za stolom, dao sve od sebe da reprodukujem tu fotografiju. Koristili smo veliku količinu svetlosti da bi proizveli isprani izgled fotografija iz tog vremena“.\nNajveća razlika između slikarstva i pravljenja filma je možda u tome što je u slikartvu potreban individualan, a u filmu timski rad. Ipak, ovo nije obeshrabrilo Kobijelu. „U početku sam planirala da ceo film naslikamo“, kaže ona. „Ali jedina scena koju sam uspela sama da naslikam je crno-bela scena u kojoj dečaci gađaju Vinsenta kamenjem“.\nPošto je prvobitna ideja bila da se napravi kratki film, da li joj je bilo teško - kada je odlučeno da se napravi dugometražni film - da preda svoju „bebu“ timu saradnika? „Kada pravite kratke filmove imate potpunu kontrolu nad svim što radite, nad svakim pokretom i frejmom“, kaže ona.\n„Poljska tradicija u animaciji je da pišete, režirate, animirate i snimate sami. Tako da je bilo vrlo čudno kada sam promenila način rada, ali je rad sa tom velikom ekipom slikara, glumaca i umetnika bio veoma uzbudljiv.“\nPitam se kako bi se Van Gogu svideo prikaz njegovih poslednjih dana na Zemlji u filmu u boji. Da li bi odobrio pravljenje ovog filma? Da je danas živ, da li bi i on pravio filmove? „Pretpostavljam da bi snimao eksperimentalne filmove koji ne bi mogli da se gledaju”, kaže Oliver.\n„On je bio slikar. Zbog njegove svetske popularnosti često ne gledamo njegove slike dovoljno dobro – postao je previše kao idol. Ali, ako ih zaista ponovo pogledamo, videćemo da su mnoge od njih apsolutno zapanjujuće”. Možda će nam ovaj film pomoći da zaista vidimo Van Gogove slike.


Višezonsko ozvučenje za novi Harley-Davidson salon u Beogradu\nAko uz neki brend ide dobar zvuk, onda je to svakako Harley-Davidson. Kako na H-D bajkerskim skupovima na kojima je glasna rokendrol svirka neizostavna, tako i u Harley-Davidson prodajnim salonima čiji se prepoznatljiv dizajn enterijera sastoji i od onog nevidljivog: savršenog zvuka kantri ili rokendrol muzike.\nKlijent: Harley-Davidson Beograd\nPotrebe našeg klijenta\nHarley-Davidson Beograd se polovinom septembra 2017. preselio u nov i značajno veći poslovni prostor. U pitanju je lokal veličine preko 250 m2, podeljen u nekoliko odvojenih celina: prodajni salon garderobe, motorcikala i pratećeg asesoara, kafe bar sa kutkom za sedenje, servisni prostor i kancelarije, garderoba i toaleti.\nKako se u svakom od ovih prostora obavljaju međusobno različite vrste dnevnih aktivnosti, bilo je potrebno osmisliti višezonski sistem kojim će upravljati različiti ljudi, svako u svom prostora u kom obavlja svakodnevne i tipične poslove.\nRCF ozvučenje u Harley-Davidson prodajnom salonu\nInstaliran je RCF audio sistem koji se sastoji od:\nRCF monitor 55 zidnih zvučnih kutija\nRCF pasivnog sabvufera S4012\nplafonskih RCF PL 8X zvučnika za toalete i garderobu\nRCF 4-kanalnih pojačavača DPS 604X\nXilica procesora U0808\nRadial JPC stereo PC DI box-a\nzvučnika JBL Control One\nSvim zaposlenima je instalirana aplikacija na mobilnim telefonima i poslovnim računarima putem koje su dobili mogućnost da kontrolišu glasnoću zvuka ili da ga u potpunosti utišaju (funkcija „mute“) u tačno definisanim prostorima. Istovremeno je menadžerima dodeljen pristup podešavanjima glasnoće zvuka svuda u prostoru.\nInstaliranim ozvučenjem i postignutim kvalitetom zvuka dodatno je naglašena opšta prijatnost boravka u Harley-Davidson prodavnici, a da pritom enterijer prostora ničim nije narušen.


Istakao je da nije izabran da bude kukavica\nINTERVJU ZA THE GUARDIAN Dodik: Putin i Kina će pomoći ako Zapad uvede sankcije\nDodik: Neće me spriječiti negodovanje Londona, Vašingtona, Berlina i Brisela\nLider bosanskih Srba optužen da rizikuje rat provodeći raspad Bosne i Hercegovine, odbacio je prijetnju zapadnim sankcijama i nagovijestio skorašnji samit s Vladimirom Putinom, rekavši: "Nisam izabran da budem kukavica", piše The Guardian.\n- Naravno, nisam ravnodušan, ali nisam izabran da budem kukavica - rekao je on, govoreći u svom kabinetu u administrativnom centru Republike Srpske u Banjoj Luci.\nDodik u intervjuu za The Guardian: Nisam izabran da budem kukavica\nNe želi sukob\nPlanovi za vraćanje nadležnosti naći će se na dnevnom redu sjednice Parlamenta Republike Srpske 10. decembra, a Dodik je istakao opredijeljenost da ih nakon još jednog šestomjesečnog perioda razgovora okonča. Svoju viziju novog aranžmana opisao je kao ništa nezgrapnije od Belgijske savezne države.\n- Ako to ne želite, onda nećemo imati drugog izbora nego da usvojimo, u skladu sa Ustavom BiH, formiranje vojske Republike Srpske, ili da proglasimo Republiku Srpsku demilitarizovanom republikom. Dakle, postoje tri opcije - on je rekao.\n28.11.2021 u 21:39\n28.11.2021 u 16:59\nMilorad Dodik The Guardian Christian Schmidt Valentin Inzko


adria, adriatic, austrija, beč, global 2000, Greenpeace, jadran, more, nafta, okoliš, S.O.S. za Jadran, turizam, vienna\nAktivisti i aktivistkinje organizacija Friends of the Earth Austrija/GLOBAL 2000 i Greenpeace Austrija organizirali su u srijedu (1.7.2015.) akciju ispred sjedišta naftne kompanije OMV u Beču, povodom prvog radnog dana novog šefa te kompanije, Rainera Seelea. Priredili su mu "dobrodošlicu" donijevši velihi tepih s ispisanim imenima 25,000 Austrijanki i Austrijanaca koji su potpisali e-mail prosvjedno pismo protiv bušenja Jadrana zbog nafte upućeno novom šefu OMV-a. Tepih su na kraju uručili kompaniji kao "poklon". OMV je jedna od kompanija koje su dobile koncesiju za istraživanje i eksploataciju nafte i plina u Jadranu. Njihova se ...


Sastanak sa direktorom Fonda PIO\nPredsjednik Unije poslodavaca Crne Gore (UPCG) Predrag Mitrović uručio je direktoru Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Crne Gore (Fond PIO) Dušanu Peroviću Plaketu UPCG, čime je dodatno akcentovana uspješnost dosadašnje saradnje UPCG i Fonda PIO.\nSvečanom činu prethodio je sastanak na kojem su predsjednik UPCG i direktor Fonda PIO razgovarali o aktivnostima koje su obilježile 2019. godinu, kao i modalitetima zajedničkog djelovanja ove dvije institucije u narednom periodu.\nIz ugla zastupanja interesa kompanija - članica Unije poslodavaca, Mitrović je posebnu pažnju posvetio učešću predstavnika UPCG u radu Upravnog odbora Fonda PIO.\nSastanak je održan u prostorijama Unije poslodavaca Crne Gore, na inicijativu UPCG.\nDodijeljene nagrade „NAJ menadžerke u Crnoj Gori“ i proslavljeno 10 godina rada APŽ\nUPCG na prvom Job Speed Dating događaju\nZaključen Granski kolektivni ugovor za građevinarstvo\nNajave događaja 30/06/2020\nNajave događaja 26/06/2020\nElite Academy Balkans: Besplatni webinari\nUPCG na 45. sjednici Odbora za rodnu ravnopravnost Skupštine Crne Gore


Ulaganje u energetsku efikasnost višestruko se isplati - Bizlife.rs\n17:58 Novi Sad, 02/03/2017\nUlaganje u oblast energetike izuzetno je važno za svaku državu i Srbija posle tri decenije ponovo gradi velike energetske objekte, a u toku je izgradnja drugog bloka termoelektrane „Kostolac 2“ snage 350 megavata, rekao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić u Novom Sadu, na otvaranju Međunarodnih dana energetike i investicija. – U Vojvodini se grade energetska postrojenja koja će koristiti obnovljive izvore energije, a zahvaljujući izgradnji vetroparkova biće obezbeđena proizvodnja više od 400 megavata energije.\nUkazujući na značaj povećanja korišćenja obnovljivih izvora energije, Antić je ustakao da će Srbija ispuniti obavezu da do 2020. godine 27 odsto energije proizvede koristeći ove izvora energije.\n– Srbija ima velike potencijale za korišćenje obnovljivih vodova energije, pre svega biomase i biogasa i to je već potvrđeno mnogim primerima u praksi. Takođe, veoma je važno i da se poveća energetska efikasnost jer svaki dinar uložen u projekte koji to omogućavaju višestruko se isplati. To je potvrđeno efektima koji su ostavreni u lokalnim sredinama gde je država obezbedila besprovratna sredstva za povećanje energetske efikasnosti u javnim zgradama. Potrošnja energenata značajno je smanjena, čak do 40 odsto, a zahvaljujući tome ušteđena sredstva usmeravaju se na poboljšanje života građana – rekao je Antić.\nPo rečima potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđa Milićevića, u projekte energetske efikasnosti i korišćenja obnovljivih izvora energije iz buxeta AP Vojvodine izdvojeno je 175 miliona dinara bespovratnih sredstava.\n– Preko Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine obezbeđeno je još 90 miliona za izgradnju eneretski efikasnih objekata javnih ustanova, škola, bolnica, obdaništa – rekao je Milićević. – Ti projekti finansiraju se u saradnji s Vladom Srbije i lokalnim samoupravama, jer se na tak način postižu najbolji rezultati.\nMeđunarodni dani energetike i inevesticija, na kojima učestvuje oko 2.000 stručnjaka nastavljaju se i u petak, a biće reči o najaktuelnijim temama iz oblasti zaštite životne sredine, klimatskim promenama, investicijama u zelenu energiju … Ulaz na ovu manifestaciju je slobodan, a otvrena je od 10 do 17 časova.\nenergetika aleksandar antić biomasa


Polovni PLS platforme oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Karoserija > Platforme > PLS\nPolovna PLS platforme na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih PLS platforme mašina koje su za prodaju. PLS platforme oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o PLS platforme u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih PLS platforme za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og PLS platforme koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih PLS platforme koje Vas interesuju.


Koje vino vole horoskopski znaci?\nM. D.\t 22. avgusta 2016. 09:08\nU skladu sa svojom prirodom, u izboru između crvenog ili belog vina, crveno vino je definitivni i ultimativni izbor ovog znaka. Blažena aroma ljutkastog bibera samo podstačinje poruku da vole nešto drugačije i da žele da budu primećeni.\nBikovi uživaju u finim stvarima u životu onoliko koliko su u mogućnosti. Barolo marka vina, poznato u svetu kao Kralj vina, idealno je za Bikove.\nOni žele da isprobaju sve što im život nudi. Kako se u rutini dosađuju do zla Boga, treba im vino koje je svestrano kao i njihova priroda. Ukus Čenin Blana, vina koji osvežava, može se konzumirati u svakoj kuhinji, bilo da se jedu svinjske šnicle ili da se uživa u japanskoj hrani.\nRakovi su poznati po svojoj čvrstini, ali kada prodrete do njih, znaju da budu veoma srdačni sa vama. Vole sva penušava i slatka vina, što veoma podseća na njihovu prirodu.\nZa pripadnike ovog znaka idealan je šampanjac. Kako udobno žive i uživaju u luksuzu, njima drugo piće nije ni potrebno. Čaša puna penušavih mehurića je neizostavni deo trpeze svakog Lava.\nPinot Noir je idealan izbor za nežne Device. One su čistunci koji cene pažnju i detalje i to je upravo način na koji je Pinot Noir napravljen. Osim toga, Device će se same interesovati po poreklu vina, načinu pravljenja, jer vole da su sa svime upoznati.\nUživaju u romantičnoj atmosferi i rizlingu. rizling je za mnoge ljude slatko vino, ali ide odlično uz začinjenu hranu koju Vage obožavaju. Ne samo da odražava sposobnost Vage da se slažu sa bilo kojim horoskopskim znakom već apeluje na neobuzdanu radost koju osećaju kada im se piće savršeno uklapa i pojačava njihov obrok.\nŠkorpije vole teška, crvena vina, neodoljivih struktura, iz najboljih taverni poznatih po ekskluzivnosti i diskreciji. Takav je Kabernet Suvinjon.\nStrelac voli da komunikaciju sa ljudima, a vina koja potiču iz Slovenije daju im upravo takvu priliku. Poznati kao veliki avanturisti, biraju samo najbolje i oduševljavaju se pristupačnoj ceni.\nKoriste moto Bordo francuskih vina- “nikada ne izlazimo iz mode “, pa upravo takva vina i traže. Bordo je podednako vanvremenski i odgovara ukusu Jarčeva. S razlogom je klasično, i kao neko ko vrednuje kvalitet i doslednost, Jarac će kupovinom svake boce znati da je izabrao ono što valja.\nVodolije vole sve što je sveže. Za nijansu više vole belo, ali će iz razloga zdravstvene potrebe i bezbednosti piti provereno crveno. Pa i to ako je drugačije od ostalih, neobično, neočekivano i ne preterano skupo.\nOvaj nežan i osećajan znak voli kristalno providno belo vino sa voćnom aromom. Odgovara im suvo ili polusuvo vino, sa ponekim mehurićem u stvarno izuzetnoj prilici.\nBoze kakvih gluposti….


Spreman za rat: Ovako izgleda Badr Hari pred revanš - Body.ba\nSpreman za meč zakazan 21. decembra\nU ringu, Badr Hari je jedan od najuspješnijih boraca koje je svijet kickboxinga ikada poznavao, dok je izvan njega on jedna od najkontroverznijih figura u svijetu sporta.\nBadr Hari se 21. decembra vraća u ring, a izgleda da je Marokanac spremniji nego ikada. Prema njegovim objavama na društvenim mrežama, nije teško zaključiti da se Hari potpuno posvetio žestokim treninzima i zdravom načinu života.\nObjavu dijeli Badr Hari (@badrhariofficial) Pro 18, 2019 u 6:39 PST\nIako je često u medijima on predmet mnogih glasina, ovaj put se kickboxer odlučio potpuno izolirati od društvenih medija. Ipak, s vremena na vrijeme objavi sliku svoje izvanredne figure koju je dobio napornim treninzima.\nObjavu dijeli Badr Hari (@badrhariofficial) Lis 24, 2019 u 11:47 PDT\nU nedavnom postu objavio slike sebe i protivnika - Rica Verhoevena, uz opis #BadrArmy i "TheyAreNotPrepared. Badr poručuje kako nas očekuje izvanredan meč, a u subotu ćemo saznati da li su se njegovi treninzi i zalaganje isplatili.\nObjavu dijeli Badr Hari (@badrhariofficial) Pro 20, 2019 u 5:35 PST\nNa posljednjem vaganju Rico Verhoneven je imao 118,2 kilograma, dok je vaga za Badr Harija pokazala 110,9 kilograma. Da li mu se ovaj gubitak kilograma isplatio, ostaje da vidimo u subotu 21. decembra.\nDrago mi je da se vraca.To je borac do posljednjeg daha.Ima raznovrstan spektar udaraca ,dobro se izvlaci iz teskih situacija,podnosi udarce,jedino je malo bezobrazan,da li to dolazi iz stava organizacije,jer su ga bili nepravedno diskvalifikovali za prvaka protiv holandjanina.


VIŠE OD 4.000 TRKAČA NA KROSU "SPORTSKIH NOVOSTI" - Index.hr\nVIŠE OD 4.000 TRKAČA NA KROSU "SPORTSKIH NOVOSTI"\nViše od četiri tisuće učenika i učenica osnovnih i srednjih škola iz čitave Hrvatske, te studenata zagrebačkih fakuleta nastupilo je danas na tradicionalnom Krosu "Sportskih novosti" na ŠRC Jarun.\nU konkurenciji učenica petih razreda osnovnih škola na stazi od 1.000 metara najbrža je bila Maja Pačarić iz OŠ "Josip Kozarac" iz Semejaca, dok je u ekipnom poretku prvo mjesto osvojila OŠ "Josipa Lovretića" iz Otoka. U istoj kategoriji u konkurtenciji učenika najbrži je bio Domagoj Mamić iz zagrebačke OŠ "AG Matoš", dok je ekipna pobjeda također ostala u zagrebu i pripala je učenicima OŠ "MJ Zagorka".\nU konkurenciji učenica šestih razreda prva je bila Suzana Jurić iz OŠ "Josipa Lovretića" iz Otoka kojoj je pripalo i prvo mjesto u ekipnoj konkurenciji. Kod učenika najbrži je bio Antun Horvath iz OŠ "Josip Kozarac" iz Semejaca, a ekipna pobjeda pripala je ponovno OŠ "Josipa Lovretića".\nU konkurenciji učenica sedmih razreda na stazi 1.500 metara najbrža je bila Josipa Horvath iz Semejaca, a ekipna pobjeda pripala je učenicama OŠ "AB Šimića" iz Zagreba. Najbrži učenik sedmih razreda na stazi od 2.000 metara bio je Antonio Weingartner iz OŠ "Antuna Mihanovića" iz Zagreba, dok je ekipna pobjeda ponovno otišla OŠ "Josipa Lovretića" iz Otoka koja koja je najbolja bila i u konkurenciji učenica osmih razreda gdje je prvo mjesto pripalo Mirjani Grbavici iz istoimene škole.\nUčenici osmih razreda trčali su na stazi od 2.000 metara, anajbrži je bio Zvonimir Škarec iz OŠ "Bisag", dok je ekipna pobjeda pripala OŠ "Brezovica".\nU konkurenciji učenica prvih i drugih razreda srednjih škola na stazi od 1.500 metara najbrža je bila Katarina Pažur iz Varaždinske gimnazije kojoj je pripala i ekipna pobjeda. Učenici prvih i drugih razreda srednjih škola trčali su na stazi od 2.000 metara, a prvo mjesto osvojio je Matej Buhač iz vinkovačke gimnazije "Matije Antuna Reljkovića" kojoj je pripala i ekipna pobjeda.\nU konkurenciji učenica trećih i četvrtih razreda na stazi 1.500 metara prvo je mjesto osvojila Mirjana Šimek iz 5. zagrebačke gimnazije, dok su ekipno najuspješnije bile učenice Osječke gimnazije. Kod učenika trećih i četvrtih razreda na 2.000 metara prvo mjesto osvojio je Dalibor Panić iz osječke Elektrotehničke i prometne škole, dok je ekipno prvo mjesto pripalo Tehničkoj školi iz Požege.\nU ukupnom poretku osnovnih škola u muškoj i ženskoj konkurenciji uvjerljivo prvo mjesto osvojili su mladi trkači iz OŠ "Josipa Lovretića" iz Otoka.\nPo prvi put na Krosu "Sportskih novosti" nastupili su i studenti zagrebačkih fakulteta. U konkurenciji studentica na stazi od 1.500 metara prvo mjesto osvojila Danijela Cvetković sa Pravnog fakulteta, dok je na stazi od 2.000 metara u konkurenciji studenata najbrži bio Slavko Petrović s Kineziološkog fakulteta.\n(Hina) zm ad


Slim N Lift Aire M (147-175cm/52-60kg): Steznici: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSlim N Lift Aire M (147-175cm/52-60kg)\nKarakteristike proizvoda: Slim N Lift Aire M (147-175cm/52-60kg)\nVeličina: M (147-175cm / 52-60kg)\nTanak i udoban za nošenje\nPrekriva celulit i neravnine ispod pantalona\nOpis proizvoda: Slim N Lift Aire M (147-175cm/52-60kg)\nSlim N Lift Aire je najnovije otkriće koje će Vam pomoći da imate savršenu liniju bez dijete i proizvoda za mršavljenje. Dizajniran je tako da bude ugodniji i tanji nego ikada pre, ne vidi se ispod odeće i omogućava da Vaša koža diše. Toliko je udoban da nećete imati osećaj da ga nosite, a neće ga primetiti ni osobe u Vašoj blizini. Izrađen je od specijalno dizajniranih vlakana tako da ćete izgledati kao da imate 5-10 kilograma manje u trenutku kada ga obučete.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 29001\nSifra 29001, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 29001, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Laguna - Nikola Malović - Knjige o kojima se priča\nObjavio je knjigu kratkih priča Poslednja decenija, novele u dramskoj formi Kapetan Vizin – 360 stepeni oko Boke, Peraški goblen, i oko 3.000 tekstova. Priče su mu prevođene na ruski, engleski, poljski i bugarski.\nNagrade „Borislav Pekić“, „Laza Kostić“, potom „Majstorsko pismo“ (za životno delo), „Lazar Komarčić“ i Oktobarsku nagradu grada Herceg Novog – dobio je za roman Lutajući Bokelj (Laguna, 2007, 2008, 2009, 2010, 2013, 2014, 2016, 2018).\nObjavio je Prugastoplave storije (Laguna, 2010, 2016), koje s romanom Jedro nade (Laguna, 2014, 2015, 2016, 2019. g; nagrade „Pero despota Stefana Lazarevića“, „Borisav Stanković“, „Pečat vremena“ i nagrada „Branko Ćopić“ Srpske Akademije nauka i umetnosti) čine jedinstveni dualni prozni sistem u savremenoj srpskoj književnosti. Jedro nade prevedeno je na ruski (Laguna, 2017), i engleski (Laguna, 2019).\nAutor je esejističko-dokumentarne proze Boka Kotorska i Srbija (Knjiga komerc, 2018, 2019).\nObjavio je „Galeba koji se smeje – roman za decu i odrasle“ (Knjiga komerc, 2019)\nOd 2008. g. urednik je izdavačke delatnosti hercegnovske Knjižare So (edicija „Bokeljologija“).\nPre više od četvrt veka, u nekom televizijskom intervjuu, Danilo Kiš je izjavio, parafraziram, kako je ubeđen da pisac, ako se želi s punim pravom nazivati jednim, ne sme dozvoliti sebi da bude utoplj...\nNikola Malović – Poštena plavo-bela formula\nUloga savremene umjetnosti jeste da upozori na bubnjeve apokalipse, da artikuliše ono što se već može da čuje i vidi iza okuke naših dana. Uloga umjetnosti jeste da pruži bezuslovan azil svim umornim,...\nHerceg-Novi dobio je knjigu koja ga determiniše.U samostalnom izdanju hercegnovske Knjižare So (edicija Bokeljologija, knjiga 3), početkom jula 2011. izašla je iz štampe žanrom atipična, književna fot...\nNikola Malović: Pisani Mediteran\nPrvi roman bokokotorskog pisca Nikole Malovića "Lutajući Bokelj" doživeo je u poslednje tri godine šest izdanja i dobio isto toliko nagrada. Tokom leta 2010. "Laguna" je objavila novu Malovićevu knjig...\nTradicionalna hercegnovska knjižarska čajanka\nSvake godine, po okončanju beogradskog Sajma knjiga, knjižarski tim hercegnovske gradske Knjižare So organizuje čajanku uvijek novim sajamskim naslovima u čast. Ove godine, šestu je po redu.Tradiciona...\nGodinu dana „Proze na putu”\nBez protekcije i lobiranja Grupa naših uspešnih pisaca rođenih „sedamdeset i neke“ proslavila prvi rođendan.Petog novembra je pet naših pisaca, rođenih sedamdeset i neke godine prošlog veka, proslavil...\nOksimoron prugastog – Storije Nikole Malovića\nStorije Nikole Malovića ocrtavaju granice jedne fantastične antiutopije, unutar koje se povremeno javljaju problesci utopije njoj suprotstavljene. Opet, i pored svoje fantastičnosti, ove priče su usme...\nNikola Malović - Prugastoplave storije\nDa li je Nikola Malović, štampajući posle tri godine novu knjigu, uspeo da nadmaši svoj debitantski roman „Lutajući Bokelj“, koji svedoči o tome kako su stvaralačka inventivnost i nacionalna i društve...\nPrugastoplave storije - Kapetan protiv mondijalističkog broda\nNe postoji nacionalizam bez nekog duha. (Derida)Borba protiv sveprožimajućeg procesa globalizacije i njenih formi, simbolično otelotvorena upadom fantomskog neprijatelja („mirotvornog broda“ – Broda s...\nOVO JE KNJIGA PRIČA: u kojoj autor još jednom u centar svog pripovedačkog interesovanja stavlja svoj zavičajni prostor – Boku Kotorsku, koja u njegovoj fikcionalnoj transpoziciji postaje globalna meta...\n„Majstorsko pismo“ Nikoli Maloviću\nNikola Malović, autor romana „Lutajući Bokelj“ (Laguna), nagrađen Nagradom za životno djelo „Majstorsko pismo“ kragujevačkog Udruženja „Srpska kruna“ „Majstorsko pismo“ Nikoli Maloviću Da su čuda na s...\nMagazin Hello! o Nikoli Maloviću\nBeograd, 15. avgust\nNjegov prvi roman Lutajući Bokelj, koji je objavila Laguna, dobio je nagrade Borislav Pekić i Laza Kostić, a NIN-ovi kritičari su ga ocenili kao književno iznenađenje godine. Za Nikolu Malovića prizn...\nDAN, 8. jul 2008.ROMAN NIKOLE MALOVIĆA "LUTAJUĆI BOKELJ", POTVRÐENO SVJETSKOG RENOMEA Srbija hvali, Crna Gora ćuti ...\nIntimna abeceda Nikole Malovića\nOd A do ŽNikola MalovićKnjiževnik koji je za debitantski roman "Lutajući Bokelj" dobio nekoliko prestižnih književnih nagrada, u intimnoj abecedi otkriva koliko je važna čaša za vodu, kako je džabe na...\nKROZ MEANDRE KNJIŽEVNOSTI(Nikola Malović: Lutajući Bokelj, Laguna, Beograd, 2007) Specifičnost umetničkog postupka Nikole Malovića (1970), ostvarenog u njegovom prvom romanu, Lutajući Bokelj, zbi...\n„Danas imamo pučinu pisaca koji gube sebe dobijajući tiraž. Čitaoci vape za učiteljem, jer su se pogubili po uzburkanim našim vremenima.“Dok je bio u nastajanju, u rukopisu, roman mladog pisca Nikole ...\nRoman „Lutajući Bokelj“ Nikole Malovića, u izdanju Lagune, još dok je bio u nacrtu, dobio je nagradu iz Fonda „Borislav Pekić“ i našao se što u užim što u širim izborima svih relevatnih književnih nag...\nU prestoničkom hotelu „Kasina“, pred vratima sobe 308, sa pogledom na Terazije stoji pločica na kojoj piše „U ovoj sobi boravi Nikola Malović, nagrađivani srpski pisac iz Boke Kotorske.“ Rođen je u Ko...\nIntervju, Nikola Malović: Prsti od tegeta\nNikola Malović živi kraj mora, nosi ime po zaštitniku moreplovaca i uvek na sebi, barem kao potkošulju, ima prugastoplavu mornarsku majicu. Potpisao se ispod višestruko nagrađivanih „Laguninih“ naslov...\nPrsti od tegeta - Intervju sa Nikolom Malovićem\nŠta je sreća? U kojim prilikama ste najsrećniji kao pisac, kada kao izdavač i kada kao knjižar? Sreća je roditi se srećan. Pisac je najsrećniji kad mu se iz štamparije, kao dijete, rađa nova knjiga...\nStari i novi pokreti u savremenoj srpskoj prozi\nOko koje ideje ste se generacijski okupili u Prozi na putu, s obzirom na to da niste politički istomišljenici, a nemate ni slične poetike. Otkud ovaj naziv, koji je to vaš put, šta zagovarate, zašto u...\nIntervju: Nikola Malović, srpski pisac iz Crne Gore\nVrijedan i nagrađivan a prećutkivan Pokušali smo, kao ljudi i sa Ligom naroda i sa Ujedinjenim nacijama. Uzalud. Udružene demokratije orkestrirano stežu uže ujedinjenje. Pred našim očima, u direkt...\nFormula za pisanje je ova: pisati svakog dana, uzeti od stvarnosti sve ljepote i sve gadosti; junake postaviti tako da im se vide i emotivni i polni organi; sebe razvući kao oklagijom, i filovati u dv...\n„Jedro nade“ Nikole Malovića na festivalu Barski ljetopis\nNa 30. jubilarnom festivalu Barski ljetopis nastupiće Lagunin autor Nikola Malović. Pred dvorcem kralja Nikole, 10. jula, počev od 21 sat, Malović će govoriti o svom romanu „Jedro nade“ koji je dobio ...\nPisac Nikola Malović dobio spomen-pločicu u beogradskom hotelu „Kasina“\nPisac Nikola Malović dobio je ovih dana spomen-pločicu u hotelu „Kasina“, gde odseda duže od decenije. Tekst spomen-pločice (Foto: Laguna) Lagunin autor od 2007, Malović je dobitni...\nNikola Malović otvara u Vranju 50. Borinu nedelju\nNikola Malović, autor romana „Jedro nade“ i prošlogodišnji dobitnik nagrade „Borisav Stanković“, po protokolu dugom pola veka, svečano će otvoriti jubilarnu 50. Borinu nedelju besedom „Pisac je magnet...\nU okviru manifestacije Dani ruske kulture, danas će u Herceg Novom, u mediteranskom vrtu muzeja „Mirko Komnenović“, sa početkom u 20 časova da bude predstavljeno rusko izdanje nagrađivanog romana Niko...\nRoman „Jedro nade“ na engleskom jeziku u prodaji od 9. maja\nOd četvrtka 9. maja u prodaji će se naći „Sail of Hope“ – roman „Jedro nade“ Nikole Malovića na engleskom jeziku, u izdanju Lagune. Ovo je priča o najpoznatijem modnom dezenu na svetu. Radnja...\nNova izdanja omiljenih knjiga\nNaša književnost je „Lutajućim Bokeljom“ dobila mediteranski roman koji je vraća beskrajnom plavetnilu i soli na zavodljiv i prijemčiv način. I posle više od decenije od objavljivanja, 2007. godine, r...\nPrvi čitalac prevoda „Jedro nade“\nKrajem sedmice, u hercegnovsku Knjižaru So ušla je Irina Dobrinjina, Ruskinja iz Minska (Bjelorusija), prvi znani čitalac romana „Парус надежды“ („Jedro nade“), da bi autoru lično, Nikoli Maloviću...\nPrevoditeljka romana „Jedro nade“ dobila nagradu\nOdlukom stručnog žirija Fonda „Branislav Mane Šakić“ izabrani su nosioci istoimenih priznanja za 2018. godinu – Ana Rostokina i Jelena Jež, prenosi Podunavlje.info. Specijalno priznanje, koje s...\nU Ruskom domu predstavljen prevod Nikole Malovića „Jedro nade“ [video]\nRoman „Jedro nade“ govori o fenomenu najpoznatijeg modnog dezena na svetu, a to je dezen mornarske majice. U izdanju Lagune, uz pomoć Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, nagrađivani ...\nLagunin pisac Nikola Malović 26. aprila u Ruskom domu\nNagrađivani roman Nikole Malovića „Jedro nade“ objavljen je u prevodu Ane Rostokine na ruski jezik u izdanju Lagune. Rusko izdanje pod nazivom „Парус надежды“ biće promovisano 26. aprila u 18 sati u R...\nRusko izdanje romana „Jedro nade“ u prodaji\nLogiku baroka i primorskog načina života, španske katoličke kraljeve, Jevreje i otkriće Amerike, Kolumbovo skrivano poreklo, teorije zavere, svet koji potpuno zavisi od tehnologije, Perast i mornarsku...\nNova izdanja Laguninih knjiga uskoro u prodaji\nU štampi je drugo izdanje knjiga: „Jedan pogrešan korak“ Marka Popovića, „Muškarac u grlu“ Vedrane Rudan i „Prugastoplave storije“ Nikole Malovića. „Jedan pogrešan korak“ je poput vira: uhvati...\nDevet godine nakon objavljivanja prvog izdanja (2007), roman Nikole Malovića „Lutajući Bokelj“ doživeo je svoje 9. izdanje. Podsetimo: Još kao delo u nastajanju, ovenčan prestižnom nagradom „...\nTribina povodom romana „Jedro nade“ Nikole Malovića (nagrade „Borisav Stanković“, Pečat vremena i „Branko Ćopić“, 2015) biće održana u Domu kulture Gračanica, 24. marta 2016. Radnja romana prati Ni...\nU Andrićgradu promovisan Malovićev roman „Jedro nade“\nU četvrtak, 19. novembra, u Andrićgradu, u knjižari „Ili-ili“, u Ulici Mlade Bosne, promovisano je „Jedro nade“, roman Nikole Malovića, ovogodišnjeg dobitnika tri prestižne književne nagrade: „Borisav...\nNikoli Maloviću svečano uručena nagrada „Branko Ćopić“ za roman „Jedro nade“\nNa sednici održanoj 19. maja 2015. godine Upravni odbor Zadužbine Branka Ćopića – u sastavu akademik Svetozar Koljević (predsednik), akademik Milosav Tešić (potpredsednik), akademik Matija Bečković, a...\nNagrada Zadužbine Branka Ćopića za dela visoke umetničke vrednosti dodeljena je Laguninom autoru Nikoli Maloviću za roman „Jedro nade“ i Gojku Đogu za zbirku „Grana od oblaka“. Upravni odbor ...\nNikoli Maloviću dodeljena nagrada „Pečat vremena“ za 2014. godinu\nNagrada „Pečat vremena“ koja se tradicionalno uručuje na Dan Svetog Vasilija Ostroškog, sveca pokrovitelja nagrade „Pečat vremena“, uručena je laureatima u utorak, 12. maja, u Zvezdara teatru u B...\nKnjiževnici Nikola Malović i Slavica Garonja ove godine su ravnopravno podelili nagradu „Pečat vremena“ za književnost. Nagrada je Nikoli Maloviću dodeljena za roman „Jedro nade“, a Slavici Garonji za...\nPovodom Svetskog dana knjige pisac iz Herceg Novog Nikola Malović boraviće u Beogradu. U četvrtak, 23. aprila u 19.30 u Maloj sali Kolarčeve zadužbine Malović će predstaviti svoj roman „Jed...\nNikoli Maloviću dodeljena nagrada „Borisav Stanković“\nDodelom nagrade „Borisav Stanković“ ovogodišnjem laureatu Nikoli Maloviću u Vranju je završena 49. književna manifestacija „Borina nedelja“. Maloviću je stručni žiri dodelio nagradu za roman „J...\nNikola Malović dobitnik nagrade „Borisav Stanković“\nZa roman „Jedro nade“ u kome je vešto ukrstio „Gugl“ i barok, čuvenu mornarsku majicu i modernu ljubavnu priču, Nikoli Maloviću pripala je ovogodišnja prestižna književna nagrada „Borisav Stanković“ z...\nMalović zatvorio 7. Zimski salon knjige u Podgorici\nU subotu, 7. marta 2015. godine, završen je sedmi po redu podgorički Zimski salon knjige. Prilika da zatvori Salon pripala je Nikoli Maloviću, koji je s Jelenom Krsmanović u holu Delta sitija r...\nSinoćnja promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića održana je, u organizaciji tivatskog Centra za kulturu, u Galeriji letnjikovca Buća – delu većeg kompleksa iz doba renesanse. Lepo mediteransk...\n„Jedro nade“ Nikole Malovića u Tivtu\nNakon beogradske, novosadske, hercegnovske, peraške, budvanske i kotorske – uslediće i tivatska promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića, koji se ove godine našao u užem izboru za Ninovu nagradu....\nPromocija „Jedra nade“ Nikole Malovića u drevnom Kotoru\nSinoćnja promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića u drevnom Kotoru kuriozitetna je bila po mnogo čemu. U organizaciji opštinskog Sekretarijata za kulturu, sport i društvene delatnosti, Kulturnog ...\nKotorska promocija „Jedra nade“ Nikole Malovića\nNakon beogradske, novosadske, hercegnovske, peraške i budvanske promocije – uslediće i kotorska promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića. Okusivši so u tekstovima našeg nagrađivanog pisc...\nTreće izdanje romana „Jedro nade“ Nikole Malovića uskoro u prodaji\nUskoro će se u izdanju Lagune naći treće izdanje romana „Jedro nade“, štampano u tiražu od 2.000 primeraka, i osmo izdanje nagrađivane knjige „Lutajući bokelj“. Posle velikog uspeha knjiga „Lutajući B...\nPromocija „Jedra nade“ Nikole Malovića u drevnom Perastu\nSinoćnja promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića u drevnom Perastu kuriozitetna je bila po mnogo čemu. U organizaciji Društva prijatelja grada i Muzeja grada Perasta odvijala se u barok...\nDoba je godišnjih odmora i letnjih festivala. Na „Peraškom kulturnom ljetu“, 5. avgusta u baroknoj palati Bujović (Muzej grada Perasta), u organizaciji Muzeja i Društva prijatelja grada, u 21 čas biće...\n„Jedro nade“ najprodavaniji naslov na Sajmu knjiga u Herceg Novom\nNa završenom 12. Međunarodnom sajmu knjiga u Herceg Novom, Uređivački odbor Sajma za najprodavaniji naslov proglasio je roman „Jedro nade“ Nikole Malovića koji je objavila izdavačka kuća Laguna. Ni...\nNikola Malović promovisao „Jedro nade“ na Međunarodnom sajmu „Trg od knjige“ u Herceg Novom\nU okviru 12. po redu Međunarodnog sajma „Trg od knjige“ u Herceg Novom, sinoć su na prepunom starogradskom Trgu Belavista govorili književni kritičar Želidrag Nikčević i Nikola Malović, autor Lagunino...\nU prodaji drugo izdanje romana „Jedro nade“ Nikole Malovića\nPosle velikog uspeha knjiga „Lutajući Bokelj“ i „Prugastoplave storije“ u kojima Nikola Malović nudi novu dozu Mediterana, ovog puta nas je obradovao romanom o najpoznatijem modnom dezenu na svetu. ...\nLaguna na Međunarodnom sajmu „Trg od knjige“ u Herceg Novom\nMeđunarodni sajam „Trg od knjige“ u Herceg Novom po dvanaesti put održaće se u Starom gradu, na platou kod biblioteke, od 21. do 28. jula 2014. godine. Organizatori su se potrudili da i ove godine ...\nNa Trgu pjesnika u Budvi održano književno veče Nikole Malovića\nU okviru književnog programa 28. festivala „Grad teatar“ u Budvi, na Trgu pjesnika, sinoć je održano književno veče posvećeno novom romanu „Jedro nade“ Nikole Malovića. Skoro tri decenije budvanski...\nAko ste odlučili da ove letnje dane provedete u Budvi, predlažemo vam da posetite festival „Grad teatar“ koji će do 10. avgusta ponuditi bogat kulturni program. Na ovogodišnjem 28. festivalu ...\nNikoli Maloviću nagrada „Pero despota Stefana Lazarevića“\nPrema jednoglasnoj odluci žirija, tradicionalnu književnu nagradu „Pero despota Stefana Lazarevića“ dobio je Lagunin autor, Nikola Malović, srpski pisac iz Boke Kotorske. Malovićev auto...\nOdržana promocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića\nPromocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića održana je u sredu, 11. juna 2014. u 18 sati u prepunom Delfi Caféu u SKC-u. Promociju je zvanično otvorio autor Nikola Malović čita...\nPromocija romana „Jedro nade“ Nikole Malovića\nPozivamo vas na promociju romana „Jedro nade“ autora Nikole Malovića, romana o najpoznatijem modnom dezenu na svetu. Predstavljanje izuzetne proze koja nas uvodi u tajnu logiku baroka o...\n„Jedro nade“ Nikole Malovića od danas u prodaji\nRoman o najpoznatijem modnom dezenu na svetu „Jedro nade“ autora Nikole Malovića od ponedeljka, 26. maja nalazi se u prodaji u svim knjižarama Delfi i Laguninim klubovima čitalaca, kao i n...\nKad cvjeta divlji nar\nKruzer u nevolji\nSvakog dana pričam sa strancima\nU „Povareti“ – valjda najboljoj storiji Sima Matavulja – mladić stasao za ženidbu vraća se na rodno ostrvo nakon što je u austrijskoj mornarici odslužio višegodišnji vojni...više\nBez svijesti o tome da je 10. travnja (aprila) osnovana zloglasna NDH, otisnuo sam se s familijom na Pelješac. Da je baš toga dana obljetnica, čuo sam u kolima s Radio Dubrovnika. Htio sam da se...više\nČovjek koji pije more\nJedna od prednosti života na Primorju jeste što se za male pare stalno može jesti divljač iz mora. Oni koji do obale hodočaste samo ljeti griješe u pretpostavci da je jadranska riba po definiciji...više\nTri zalivska Hrvata\nVremenom se do te mjere nataložilo blaga u Boki Kotorskoj da ako bi svi Srbi zahvatili koliko mogu, i svi Hrvati ako bi - opet bi toga nataloženog blaga preostalo. Dobro došli u Boku Kotorsku Kao...više\nKrštenje na moru\nMalo ljudi zna da svaki hrišćanin može da krsti. Istina, samo u izuzetnim okolnostima! Taj se nauk posebno predavao u amanet babicama, da znaju šta im je činiti kad vide da novorođeno dijete...više\nNisam mogao da vjerujem! Bio je 5. januar: pazario sam novi italijanski veštit i kolarine što uz njega idu, odgovarajuće creve, lijepe bijele gvante, ali šešir!, odgovarajući šešir nisam mogao...više\nSvaki put kada uđe u hercegnovsku Knjižaru So, David (10 godina) uljudno kaže: - Dobar dan, kako ste? A to David kazuje često, jer je druga polovina 2017. godine, umnogome bila obilježena...više\nNisam nešto u muzici. Uvijek se začudim kad me kogod pita šta slušam, jer sve mislim da je to pitanje predviđeno za tinejdžere, iako možda nije, ali jednako slušam ono što se pripusti s radija. Istina,...više\nTraje Božićni post. Priča mi supruga za ručkom da na peškariji, primorskom dijelu pijace gdje se prodaju ribe, nema više mačaka. Na peškariji nema više mačaka? – pitam u nevjerici. Nema!...više\nOtvoreno pismo članu NIN-ovog žirija\nDragi profesore, Kad onomad uzviknuh „Providenca!“ na raskrsnici mog i na križanju vašeg puta, a to je bilo kad se pred SKC-om slučajno sretosmo po promociji „Jedra nade“ (jun...više\nU sred obalnog sezonskog špica, 16. avgusta 2014, pošto je pao mrak, Bokokotorsko je primorje ostalo bez struje. Od Herceg Novog do iza Budve. Ne vrijedi ulaziti u to zašto je struja nestala...više\nEnigma grada Perasta\nU vremenima u kojima sve veći broj rezidenata starih bokeljskih gradova ustupa svoje adrese za dobar bokun preko potrebnih para, promišljam o novim vlasnicima tih istih starogradskih adresa. Obitavaju...više\nLjeta sam potrošio da bih zadobio njegovo povjerenje. Zubatac Dentalio sad mi je jeo iz ruke. Iz početka sam mu pružao smrskane školjke, a kasnije – manje ribe ulovljene iz barke ili kupljene na...više\nBokeljski rječnik loših ljudi\nAđunto – osoba koja nekog prati iz interesaArdit – neotesan mladićAspida – opasna ženaAšašin – ubicaAžmadel, -a – osoba sklona krađi Bagašona – žena lošeg ponašanjaBarkaštramba...više\nRecepti Vladimira Pištala\nNe postoji definicija književnosti. Ne postoji ona prava, nalik formuli. Po nekima je književnost umjetnost znalački ukrštenih riječi, a po drugima se radi o zbirci djelotvornih recepata. Sve...više\nRapa Nui: emotivni paradoks\nRječnik Bokeljske kuhinje\nA la maka – besplatno, džabeAl dente – povrće obareno do mjere da se osjeti pod zubom, ne prekuvanoAmarete – sitni kolači od badema Anižina – alkoholno piće od anisa, zalivski uzo Antipast...više\nN@arator (Narator) – muka mu je od svega što zna; kao svakom živom što bi - i njemu se pije hladna bevanda na avgustovskih +45°CMira$ (Miraš) – konobar de facto, a diplomom - konobarski tehničarP€tar...više\nČuvar divlje pomorandže


Joga za poneti - WANNABE MAGAZINE\nJoga za poneti\nNedvosmisleno je da se način života danas, bez preterivanja, svakodnevno menja. Retki su oni koji imaju mogućnosti da u svakom danu postignu sve što su naumili, a da pritom imaju makar malo vremena da predahnu, opuste se i predaju introspekciji koja je s vremena na vreme svima potrebna. Svi se mi preispitujemo, pa makar i u hodu, ali većina brzo živi, brzo donosi odluke i traži instant odgovore na pitanja kojima se drevni čovek u potpunosti posvećivao. Okolnosti modernog života, ma koliko napredne, dovele su do toga da o svemu znamo osnovno, ako i toliko, ali to prihvatamo i time se zadovoljavamo jer nam je kratak dan i čini se da je uvek premalo vremena za sve.\nU tom haosu, ljudi ipak teže da se na bilo koji način oslobode stresa, pa nije slučajno što su časopisi prepuni različitih saveta i tehnika kako da se zdravo hranimo, fenomenalno izgledamo i da se dobro osećamo. Među popularnim metodama opuštanja i istezanja posle napornog dana je i drevna indijska veština joga. Iskustvo je pokazalo da joga povoljno utiče na zdravlje, pa su indijski lekari metode tradicionalnog duhovnog učenja počeli da primenjuju kao terapiju početkom dvadesetog veka.\nDanas gotovo sve klinike u Indiji primenjuju terapiju jogom, a ovaj trend se ustoličio kako na Zapadu, tako i kod nas, kao efikasan prevashodno u borbi protiv stresa i napetosti. Raznovrsne vežbe disanja i opuštanja pomažu i u lečenju artritisa, srčanih tegoba, visokog pritiska i migrena. Joga pokreće procese u organizmu koji su potrebni za pravilan rad metabolizma, pravilno držanje i elastičnost mišića. Nesumnjivo je da njena primena koristi zdravlju, ali treba imati u vidu da joga potiče iz daleko značajnije duhovne filozofije na kojoj počiva hinduizam.


Objavljeno ponedeljak, 02 decembar 2019 22:46\nObjavljeno četvrtak, 31 oktobar 2019 19:30\nNiti brutalna represija, mučenje, policijski čas,niti lažni ustupci nisu zaustavili pokret koji je počeo kao protest srednjoškolaca protiv povećanja cijena prevoza metroom u Santjagu i ubrzo postao nacionalni pokret protiv samog režima – protiv 30 godina mjera štednje, sve veće nejednakosti, privatizacije, napada na radničku klasu, deregulacije itd. Pokret je već prošle sedmice spontano pozvao na generalni štrajk i primorao zvanično vođstvo sindikata da pozovu na dvodnevni generalni štrajk 22. i 23. oktobra. Ali zapravo, sindikalni lideri su zbunjeni i nesposobni da povedu i usmjere pokret. Već su se pojavili brojni primjeri samoorganizovanja odozdo: otvorena vijeća i teritorijalne skupštine, koje se u nekim mjestima, kao što je Valparaiso (sa militantnom tradicijom) počinju koordinisati. To je put naprijed.\nObjavljeno utorak, 12 novembar 2019 18:35


Privremeni kolačići (Sessioncookies) - to su privremeni kolačići koji istječu (i automatski se brišu) kada zatvorite Internet preglednik. Stranica koristi sessioncookies kako bi omogućila pristup sadržaju (što činite kada se prijavite sa svojim podacima na web stranicu).\nTrajni kolačići (Persistentcookies) - obično imaju datum isteka daleko u budućnosti te će ostati u vašem pregledniku, sve dok ne isteknu, ili dok ih ručno ne izbrišete. Stranica koristi trajne kolačiće kako bi bolje razumjeli navike svojih korisnika, tako da možemo poboljšati Internet stranicu prema Vašim navikama. Ova informacija je anonimna - ne vidimo individualne podatke korisnika.\nIZMJENE POLITIKE O KORIŠTENJU KOLAČIĆ


Kina najavila odgovor Velikoj Britaniji zbog 'laži' o Ujgurima\nBeta 13. januara 2021. 18:35\nKina je danas saopštila da će odgovoriti Velikoj Britaniji na „laži i glasine“ kojima „ocrnjuje i diskredituje Kinu“ u vezi s „takozvanim pitanjima ljudskih prava“.\nBritanski ministar spoljnih poslova, Dominik Rab, rekao je u utorak da je Vlada u Londonu naložila domaćim kompanijama da provere da li je kineska roba koju uvoze proizvedena prinudnim radom u pokrajini Sinkjang, gde, kako se tvrdi, Kina masovno krši prava Ujgura i drugih muslimanskih manjina.\nOn je naveo da je sve više dokaza o nezakonitom masovnom zatvaranju ljudi u radne logore u Sinkjangu, raširenom prinudnom radu i prisilnoj sterilizaciji žena što „ukazuje na varvarsku praksu za koju smo se nadali da je ostala u drugoj eri“.\nOdgovarajući danas na to, portparol Ministarstva spoljnih poslova Kine, Žao Lidjijan, rekao je da su „pojedine zemlje, uključujući Veliku Britaniju, plaćale, smišljale i namerno širile laži i glasine kako bi ocrnile i diskreditovale Kinu u vezi s takozvanim pitanjima ljudskih prava. To potpuno razotkriva njihovu dvoličnost i zle namere da ograniče razvoj i napredak Sinkjanga i da se mešaju u unutrašnja pitanja Kine“.\nPortparol Ministarstva je najavio da će Peking „preduzeti sve neophodne mere da odbrani nacionalne interese i dostojanstvo i da snažno zaštiti svoj suverenitet i bezbednosne interese“.\nKina sistematski negira da krši ljudskih prava i da masovno zatvara Ujgure u kampove radi prinudnog rada, već tvrdi da su to bili dobrovoljni centri za deradikalizaciju i obuku za posao, čiji su svi polaznici „diplomirali“.\nPeking navodi i da je svojom politikom u tom regionu na severozapadu, bogatom prirodnim izvorima, stao na put antidržavnom muslimanskom nasilju u kojem su hiljade ljudi poginule prethodnih godina.


PIJAN I BEZ VOZAČKE DOZVOLE VOZIO PREKO 130 KM/H - Beograduživo.rs\nHome » INFO » Gradske vesti » PIJAN I BEZ VOZAČKE DOZVOLE VOZIO PREKO 130 KM/H\nPIJAN I BEZ VOZAČKE DOZVOLE VOZIO PREKO 130 KM/H\nAutor SS InTeam /\t 14. јануара 2021. Gradske vesti\nSaobraćajna policija u Beogradu zaustavila je prilikom kontrole saobraćaja na autoputu Beograd-Niš, na teritoriji Voždovca, vozača koji je vozio preko 130 km/h.\nPrilikom kontrole ustanovljeno je da vozač (24) nema vozačku dozvolu i da pod dejstvom alkohola upravlja vozilom. Pored toga, na deonici gde je ograničenje 80 km/h, one j vozio brzinom 132,6 km/h. Protiv njega je podneta prekršajna prijava zbog svih ovih stavki.\nPRETHODNA VESTISKLJUČENJA STRUJE ZA PETAK, 15. JANUAR\nSledeća vest PANČIĆEV CENTAR – KONAČNO SE SREĐUJE ZGRADA U BOTANIČKOJ BAŠTI


Može li Partizan do čuda u Istanbulu? - Sportske.net\nMože li Partizan do čuda u Istanbulu?\nKošarkaše Partizana u četvrtak očekuje još jedan veliki ispit u Evroligi, a u slučaju pobede nad Fenerbahčeom u Istanbulu značajno bi se primakli plasmanu u Top 16. Trener Vujošević od svog tima očekuje maksimum, pa šta bude na kraju...\n"Mi ćemo u Istanbulu i u meču protiv CSKA u Beogradu dati najbolje što možemo i pokušaćemo da napravimo ono što u ovom momentu izgleda kao čudo. Ne pretimo nikome, pružićemo maksimum i videćemo da li će to biti dovoljno za pobedu.\nVerujem da u Turskoj neće biti dovoljno za trijumf, ali smo u obavezi prema sebi i prema navijačima da pružimo maksimum", rekao je Vujošević novinarima u beogradskoj hali Sportova.\nKošarkaši Partizana sutra putuju za Istanbul, a meč devetog kola Evrolige protiv Fenerbahčea je u četvrtak od 20.45.\nVujošević je dodao da veruje da će svi igrači na toj utakmici biti spremni da daju svoj maksimum.\n"Fenerbahče je svoj kvalitet i zelju da osvoji prvo mesto u grupi pokazao i u Moskvi, gde nije lako osvojiti bodove, a njima je uspelo. Opravdano imaju velike ambicije, u dobroj su formi i igraju na domaćem terenu. Sve su to otežavajući faktori, ali i izazovi za nas", rekao je Vujošević.\nNa novinarsko pitanje da li postoji neki faktor koji nije na strani turskog kluba Vujošević je kratko odgovorio:\n"Mi nismo na njihovoj strani".\nOn je dodao da Boris Dalo ima problema sa virusom i da danas nije trenirao zbog visoke temperature, ali da se nada da će biti spreman za utakmicu.\nU devetom kolu grupe A u Kijevu se sastaju Budiveljnik i Nanter, a crno-belima bi na ovom meču najviše odgovarala pobeda domaćina.\n"Ne razmišljam puno o toj utakmici. Nama jedan rezultat odgovara više nego drugi. Ali, mi moramo svoj deo posla da obavimo najbolje moguće... Imamo obavezu i prema srpskoj košarci, jer smo jedini živ tim koji ima šanse za dalji plasman i ponašaćemo se u tom smislu", rekao je Vujošević.\nCentar Partizana Đorđe Gagić reako je da njegova ekipa ide u Istanbul da se bori.\n"To je odličan klub, favoriti su biće motivisani i boriće se za prvo mesto, ali mi smo se maksimalno spremili i idemo da se borimo. Nećemo se predati, daćemo najbolje što možemo. Razmišljamo pozitivno", rekao je Gagić.


Levante je na Sijudad Valensiji često umeo da bude ona koščica što zastane u grlu za Blaugranu\n„Još nije gotovo“, hrabre se igrači Barselone. I nije. Ali, ne zavisi sve isključivo od njih. Ukazivale su se šanse Blaugrani, nije ih koristila i sada zavisi od volje Atletiko Madrida. Ipak, može Barselona da prenoći kao lider i tako prebaci lopticu u dvorište Madriđana. Sa Sijudad Valensije vidi se prvo mesto, Levante je poslednja linija odbrane.\nMožda Barselona neće postati šampion, ali konačno ima priliku da oseti kako je to baškariti se na čelu tabele i posmatrati nervozu u redivima Reala i Atletiko Madrida. Svaka je na krv i nož, a za Blaugranu je gostovanje Levanteu sve samo ne lako....


Press Online :: Džet set :: KIJA GA UHVATILA SA MUŠKARCEM?! Sloba Radanović konačno progovorio o glasinama da je BISEKSUALAC (VIDEO)\nlobodan Radanović, pevač i bivši učesnik najgledanijeg rijaliti programa ikada na našim prostorima "Zadruga", u jutarnjem programu Televizije Pink "Novo jutro" izjavio je kako još uvek nije potpisao papire za razvod braka od supruge Kristine Kockar jer mu obaveze to ne dozvoljavaju.\nU jednom trenutku bivši zadrugar dobio je veoma škakljivo pitanje od voditeljke "Novog jutra"Dee Đurđević.


Danas nam Vanna predstavlja novi spot i najavljuje koncert u Areni, kojim obilježava velikih 30 godina na glazbenoj sceni. Iva Mia Krušlin, poslovna žena i mentalna trenerica, poučit će nas što su to poslovne konstelacije i kako pomažu u rješavanju nekih poslovnih izazova. Sa psihologom Igorom Mikloušićem razgovaramo o tome koliko stil govori o nama te koliko mediji kreiraju nedostižan ideal ljepote i time mnogima ruše samopouzdanje. A bit će i mirisno u studiju - aromaterapeutkinja Mara Doljak reći će nam koja eterična ulja poboljšavaju koncentraciju, a koja imunitet. Budite s nama!\nKoliko će rasti kamatne stope? Kako pomoći građanima kojima će narasti rate kredita? Je li moguć njihov skok i za 20%? Hoće li bankari biti spremni korigirati ugovore i fiksirati kamatne stope? Prijeti li nam novi val ovrha i blokada?\nGosti Otvorenog su:\nVedran Šošić - glavni ekonomist HNB-a\nNeven Vidaković - ekonomski analitičar\nStjepan Čuraj - državni tajnik u Ministarstvu financija\nJosip Tica - predsjednik Savjeta za gospodarstvo SDP-a\nMatija Kroflin - makroekonomist Matice hrvatskih sindikata.\nPitanje na Facebooku: Kako komentirate najavljeni rast kamatnih stopa i kreditnih rata?\nPosljednjih dana opet divljaju brojke zaraženih koronom koja nam je živote u proteklih godinu i pol okrenula naglavačke. S kojim se sve izazovima susreću i roditelji i djeca te kako im doskočiti, pokušat će nam pomoći certificirane edukatorice iz udruge Najsretnija beba Iva Brčić i Sanjica Ćaćić. Dobra glazba svakako je dobra terapija pa ćemo mi zapjevati s Markom Toljom njegovu novu pjesmu Ova ljubav. Naša poznata vizažistica Zdenka Mihelj otkrit će nam sve tajne šminkanja u zrelijim godinama, a provjerit ćemo što se danas mućka u tvornici parfema našeg Tomislava Vrbanca.


Lekovito dejstvo virtuelne realnosti\nKada se pomene virtuelna realnost (VR), prva asocijacija je zabava, tj. upotreba ovakve tehnologije u video-igrama. Manje je poznato da se u svetu trenutno istražuje i primena u oblasti poboljšanja kvaliteta života, obrazovanja, pa čak i lečenja određenih poremećaja.\nNa Tehnološkom institutu Džordžije (Georgia Institute of Technology), SAD, profesor Larry F. Hodges rukovodi istraživanjima u ovoj oblasti, s namerom da stvori virtuelne svetove koji bi zadovoljavali prave potrebe, u pravom svetu. Jedan od projekata koji je trenutno u toku jeste primena VR-a u oblasti relaksacije i meditacije, tj. smanjenja stresa.\nSoftver i hardver koji je u upotrebi, mogao bi uskoro da bude i standardni deo opreme na klinikama, kao značajan vid podrške lečenju pacijenata sa hroničnim problemima. Larry F. Hodges tvrdi da je tehnika primenljiva kod različitih vrsta oboljenja, od hipertenzije i astme do anksioznih poremećaja i depresivnih stanja. Takođe, ovakve bi sisteme mogle da koriste i sasvim zdrave osobe, u svrhe opuštanja i oslobađanja od stresa.\nPodstaknut dobrim rezultatima, Larry F. Hodges je osnovao kompaniju Virtually Better, specijalizovanu za kreiranje virtuelnih svetova koji se koriste u lečenju fobija i anksioznih stanja. Ovakvi tretmani se već sprovode u devet klinika u SAD-u, i u još četiri van granica Sjedinjenih Država: Australiji, Kanadi, Izraelu i Argentini.\nUpotreba VR-a u terapeutske svrhe nije jedina oblast interesovanja tima okupljenog na Tehnološkom institutu – različiti projekti istražuju i upotrebnu vrednost tehnologije u oblasti učenja ili rešavanja konkretnih zadataka/poslova. Jedan od takvih projekata nosi naziv „Firefighter Training“, a namenjen je budućim vatrogascima, koji se smeštaju u virtuelno okruženje zahvaćeno požarom. Za razliku od kompjuterskih simulacija, u kojima je subjekt ipak svestan da je reč o „igri“, VR omogućuje veći stepen uživljavanja i bolje proveravanje sposobnosti kandidata da reaguje brzo i efikasno u vanrednim situacijama.\nGeorgia Tech – The Virtual Environments Group


> JASNA JOJIĆ > PREDRASUDE O VLAŠKOJ MAGIJI I TRADICIJI > Žene u magiji: Predrasude kroz vekove – lov na vlašku vračaru pred 21 vek\nBORSKI SUD PRESUDIO – LJUBINKA NIJE VEŠTICA\nU Boru se na samom kraju 20. veka, ponovo zabeležen slučaj progona jedne veštice – Ljubinka Surdulović, sedamdesetogodišnja starica iz borskog sela Metovnice kod Bora za jednu noć postala je medijsko ime ne samo u lokalnim već i u glasilima čitavog sveta koji su rado preuzeli izveštaje srpske štampe. Pričalo se da je ona 12. avgusta 1998. godine sa raspletenom kosom i naga, u predvečerja na obližnjoj Brestovačkoj reci prizivala na zemlju đavole koji svim žiteljima Metovnice sada nanose štetu. Već sutradan ujutru žigosana je od cele svoje okoline, proglasili su je vešticom koja uz pomoć svoje crne mačke pravi loše mađije.\nSa njom su prestali da razgovaraju komšije, izbegavali su je čak i njeni najbliži. A kap je prelila čašu kada joj nadležni nisu uputili poziv za glasanje. Okolina je počela da bruji deleći javno mnjenje na one što misle da ova žena zaslužuje šikaniranje koje preživljava i one koji smatraju da svaki pojedinac ima pravo na svoja uverenja i da se u njegov lični život niko ne sme mešati.\nBaka Ljubinka je prvo istrpila šikaniranje, potom je presavila tabak i tužila one koje je smatrala najodgovornijima za ovo stanje, i na kraju dala svoju priču novinarima. Iza kulisa o crnomagijaškoj vlaškoj aktivnosti čučala je međutim sentimentalna priča o tužnoj sudbini jedne usamljene žene.\nIspostavilo se da je Ljubinka Surdulović siromašna penzionerka. Ćerka joj se već odavno skućila sa mužem i od tada živi sama. Od svoje majke naučila je da obrede i tradiciju valja poštovati pa je svake godine 12. avgusta, na Poklade – najveći praznik kod Vlaha, izlazila na reku i obavljala ritual koji je naučila od predaka. Verovala je da će time sprečiti moguće zlo za svoje najbliže. Uz bajalicu “Kako voda prođe kroz sito, tako i prokletstvo nek ode niz vodu…” ona je kroz sito prosipala vodu i niz reku puštala obredni hlepčić na koji je ubola četiri upaljene sveće.\nAli, na Poklade te 1998. godine, svetlost na reci, koja nikako da se ugasi, primetila je Desanka Žurž. Videla ga je iz svog dvorišta kada je nešto posle osam sati uveče izašla da u bašti nabere paradajz. Pomalo uplašena a više radoznala, Desanka je ostavila činiju i pošla prema obali. Kada se približila, otkrila je i ritual baka Ljubinke.\nU strahu da se, kako je izjavila pred sudom u Boru, ne desi nešto loše deci koja se tu stalno igraju, Desanka je prvo zahtevala da Ljubinka prekine ritual. A kako je ova nije poslušala, glasno je vikala pozivajući u pomoć i ostale komšije. Oni su se odmah odazvali i na sudu posvedočili da su niz reku to veče zaista plovile sveće, da je baka Ljubinka u ruci imala sito ali da je bila obučena a ne naga, kako je to Desanka sve vreme tvrdila.\nDa li se Ljubinka zaista munjevito obukla kako je to tvrdila njena komšinica ili je Desanka taj momenat smislila, ostaće zauvek misterija. Ali, još to isto veče glasina o “seoskoj vračari koja gola šeta niz reku” munjevito se pronela selom a Ljubinka je, kako kaže zbog Desankinog ogovaranja, postala predmet javnog prezira i sramoćenja. “Kad god nekom umre svinja ili se razboli dete”, požalila se na sudu “krive mene. Čak je i moja porodica postala predmet ismejavanja na svakom javnom mestu u Metovnici pa me sada i rođena ćerka izbegava. Da sam veštica prvo bih sebi neku korist donela”.\nA onda kao da se nečega dosetila pomalo zajedljivo je dodala “Ne bi valjda da sam moćna, živela u ovakvoj straćari, sama i sa ove dve, eto bele a ne crne mačke”.\nKako ne pripada ni jednoj sekti, ne bavi se crnom magijom i hrišćanka je, Ljubinka je odlučila da zaštitu i pravo na sopstveno ubeđenje zatraži od države. Njen advokat Slobodan Đurđević, uspeo je da dokaže da je Desanka Žurž, koja je ove glasine pronela po selu, izvršila krivično delo uvrede a tokom procesa odbranjeno je i pravo svakog pojedinca da sprovodi svoje religiozne običaje i čuva tradiciju predaka koja je duboko ukorenjena u svesti.\n– Ljubinka nije vračara. Ona samo u pamćenju još uvek drži sećanje na prastare rituale kojim želi dobro i sebi i drugima.U ovom slučaju radi se o religioznom ritualu koji je nastao još pre pojave hrišćanstva i sličan je, po opisu pariskog etnologa Emilije Mason, onima koji su nađeni na hetitskim pločama, zapisani klinatskim pismom u Hatusi, desetak vekova pre nove ere, prenele su novine reči advokata Đurđevića.\nA mnogi su pomislili kako je zaista red da hajka na veštice napokon postane prošlost.\nKorica knjige Vlaska magija 2, Jasne Jojić.Knjiga se naručuje na telefon 065/216-416-0\nSadržaj sa ovog sajta ne sme se kopirati ili reprodukovati u bilo kom obliku, elektronskim ili mehaničkim sredstvima, uključujući fotokopiranje i presnimavanje bez predhodnog pismenog odobrenja autora. Informacije sa ovog sajta namenjene su u obrazovne svrhe i ne treba ih koristiti za dijagnostikovanje i lečenje zdravstvenih problema, bez konsultovanja stručnog lica. Autor i izdavač ni na koji način nisu odgovorni za neprimereno korišćenje podataka sa ovog sajta ili iz knjiga Jasne Jojić


„Zavještajmo svoje organe“ | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Izdanje Br. 67 „Zavještajmo svoje organe“\n„Zavještajmo svoje organe“\nObilježen Evropski dan transplantacije organa\nU okviru obilježavanja 2. oktobra, Evropskog dana donacije organa, NVO MoMSIC, Savez studenata farmacije i Udruženje nefrologa, na čelu sa prof. dr Marinom Ratković, organizovali su performans na Trgu republike u Podgorici. Simbolično prikazujući bubrege povezane srcem, željeli su da ukažu na značaj darivanja organa, opravdavajući slogan pod kojim je sve i organizovano, “Dar za život”. Kako nam je kazao Suad Šabanović iz MoMSIC-a, željeli su da ukažu na značaj transplantacije organa.\n– Ovaj performans je namijenjen podizanju svijesti građana Crne Gore i podsjećanju na to koliko je bitan proces transplantacije organa i program koji je naša država skoro pokrenula. Sama parola “Dar za život” govori dovoljno o tome kako je važan svaki spašeni život transplantacijom nekog od vitalnih organa, pa smo željeli to da predstavimo građanima naše države – kazao je nakon performansa član MoMSIC-a Suad Šabanović.\nTakođe, u nedjelju 5. oktobra u Delta City šoping centru održan je dio promotivnih aktivnosti.\nKako je kazala prof. dr Marina Ratković još uvijek postoje predrasude koje je neophodno prevazići. – U Crnoj Gori od 2012. godine uspješno se sprovodi program transplantacije bubrega. Međutim, kod nas još uvijek ne postoji dovoljno razvijen kadaverični donorski program (doniranje organa sa mrtvog donora). Cilj ovog događaja je podizanje svijesti građana o potrebama doniranja organa, što je temelj uspješnog razvoja transplantacionog programa. Evropski dan donacije organa tradicionalno se obilježava u mnogim zemljama Evrope od 2010. godine u okviru projekta koji je započet u Slovenija Transplantu, a gdje je Crna Gora kolaboracioni partner – kazala je prof. dr Ratković najavljujući ovaj program.\n– Mi smo došli da ideju da se organizujemo kao tim ljudi koji će da pomaže pacijentima da smo mi tu zbog njih. Naše udruženje okuplja pacijente sa bubrežnim oboljenjima, ali tu ćemo okupiti sve ljude koji budu htjeli da izdvoje svoje vrijeme za nas. Mi smo provajderi transplantacionog programa svugdje u svijetu, davanjem jednog od dva zdrava bubrega možemo nekom produžiti život, to se kod nas desilo više puta. Roditelji su bili ti koji su darovali za život svojoj djeci. Po prvi put u Crnoj Gori u novembru ćemo imati slučaj emotivne transplantacije u kojoj će supruga donirati svoj bubreg oboljelom mužu – kazala je prof. dr Ratković. Na štandu u šoping centru su se dijelile donorske kartice zainteresovanim građanima. Kako su kazali organizatori ovog događaja, akcija je imala odjeka, više je zainteresovanih građana koji će zavještati svoje organe.\nU okviru manifestacije govorio je i Luka Vugreč iz Hrvatske, pacijent koji ima transplantirano srce. U okviru motivacionog govora kojim je želio da podstakne građane Crne Gore da postanu donori, objasnio je prednosti koje Hrvatska ima, budući na dugogodišnje zalaganje na tom polju.\n– Sa svojih 13 godina sam shvatio da ću morati da transplantiram srce, i to mi je u tom dobu bilo veoma teško prihvatiti. Prije tri godine se to i desilo, pa u meni danas kuca srce ženske osobe koja je donirala svoje organe. Moderna medicina je omogućila da zdravi organi ne propadaju nakon nečije smrti, već se mogu iskoristiti. Trebalo bi da shvatimo koliko je to bitno za svakog od nas, jer nikad ne znamo kome će zatrebati – rekao je Luka.\nNa skupu su govorili i ostali pacijenti koji su prošli kroz program transplantacije, i osim gostiju iz Hrvatske prisutnim su se obratili i ljudi iz Crne Gore koji su podijelili svoje iskustvo.\n– Svi misle da je dijaliza nešto što ne predstavlja veliki problem pacijentima. Ali biti vezan za krevet svaki drugi dan po četiri sata dnevno nije nimalo lako. Pritom, morate uvijek razmišljati o promjeni mjesta boravka, pogotovo ukoliko želite da napustite zemlju. U takvim slučajevima, prvo se morate raspitati sa kojim ustanovama i državama naša zemlja ima ostvarenu saradnju, a onda se i najaviti kako biste mogli biti na dijalizi u nekoj drugoj zemlji. Takođe, voljeli bismo da se više pažnje obrati na pacijente sa dijalizom kada čekaju u redu u pošti, banci, bolnici i slično. Voljeli bismo da ljudi imaju sluha, te da budu svjesni da mi ne možemo dugo da stojimo i hodamo – kazali su iz novoformiranog udruženja Nefromonte.\nProf. dr Ratković je nakon obraćanja pacijenata podsjetila na podatke koji su u vezi sa Crnom Gorom. – U Crnoj Gori imamo 103 pacijenta sa transplantiranim bubregom, od čega je 17 urađeno kod nas. Od tog broja 16 pacijenata je dobilo bubreg sa živog donora, a jedna transplantacija je bila kadaverična. Do kraja godine, očekujemo da će biti obavljeno još pet transplantacija – kazala je prof. dr Ratković.\nPrim. dr Mensud Grbović, iz Ministarstva zdravlja Crne Gore, kazao je da žali jer zakon o pretpostavljenoj saglasnosti nije usvojen pa smo u situaciji u kojem moramo da se više borimo za doniranje organa. – Zakon nije prošao glasanje, a moramo biti svjesni da koliko dajemo toliko možemo da i očekujemo. Naš program donorskih kartica je već zaživio, ali 300 kartica nije dovoljno na nivou Crne Gore. Ministarstvo se potrudilo da uradi ono što je neophodno i omogućilo izabranim ljekarima da u svom posjedu imaju donorske kartice kako bi edukovali građane i motivisali ih da zavještaju svoje organe. Imamo dosta izgovora, ali svakako da je to odluka koja je bitna za sve nas, zato zavještajmo svoje organe – poručio je dr Grbović.\nEvropski dan transplantacije organa bio je način da se podsjeti na donorstvo kao važan cilj našeg društva u cjelini i u skladu sa tim i naša poruka je – ZAVJEŠTAJMO ORGANE.\nPrethodni tekstKrvna grupa O i ishrana\nSledeći tekstZavisnost u svijetlu teorije igara


BiH - Opcija - Part 151\nČOVIĆ: Uvažićemo odluku CIK-a o popuni Doma naroda FBiH\nDecembar 24th, 2018\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović izjavio je da će stranka koju predvodi uvažiti odluku Centralne izborne komisije (CIK) BiH u vezi sa popunom Doma naroda Parlamenta FBiH. Read more\nKALINIĆ: Ne ponovio se nikome nikada Pedi Ešdaun\nDecembar 23rd, 2018\nNekadašnji predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Dragan Kalinić izjavio je Srni da nije ožalošćen smrću nekadašnjeg visokog predstavnika u BiH Pedija Ešdauna, naprotiv muka mu je, kako kaže, zbog činjenice da je "prerano umro" a da nije osjetio ni djelić onih progona i patnji...\nUVREDE Na sastanku sa drugim čovjekom Stejt departmenta, Zvizdić uporedio Dodika sa Hitlerom\nOdlazeći predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić mogao bi biti smenjen i pre nego što uskoro bude formiran novi savet ministara, na čijem čelu će biti Zoran Tegeltija iz SNSD, koji je dobio većinsku podršku na nedavnim konsultacijama parlamentarnih stranaka sa članovima...\nMINIRA IH U BRISELU Švarc-Šiling traži od Evropske narodne partije da isključi Čovićev HDZ\nChristian Schwarz-Schilling, bivši visoki predstavnik za BiH uputio je pismo kandidatu Evropske pučke stranke (EPP) za predsjednika Evropske komisije Manfredu Weberu pismo u kojem traži da HDZ BIH isključi iz grupacije narodnjačkih stranaka EPP. Schwarz-Schilling u pismu navodi da vođe...\nBRANKO DOKIĆ U Grčkoj me pitaju kakve to diplomatske kadrove ima RS, ako mene smjenjuju\nPovodom odluke Predsjedništva BiH o povlačenju svih srpskih ambasadora, na prijedlog predsjedavajućeg Milorada Dodika, saopštenjem za javnost oglasio se smijenjeni ambasador u Grčkoj, kadar PDP, Branko Dokić. Tvrdi da ne dovodi u pitanje samu odluku o smjeni, već sve ono što joj je...\nBORIS JERINIĆ Nedopustivo je da se Godišnji nacionalni program za NATO nađe pred Savjetom ministara\nDonedavni član Komisije za NATO inegracije Boris Jerinić izjavio je Srni da potez predsjedavajućeg Komisije za NATO integracije BiH Josipa Brkića, koji je uputio Savjetu ministara na razmatranje tekst nacrta Godišnjeg nacionalnog programa (ANP) 2018-2019, predstavlja kršenje procedure i...\nADMINISTRATIVNI CENTAR Obavljena primopredaja novog i starog saziva Vlade\nPrimopredaja dužnosti između prethodnog i novoimenovanog saziva Vlade Republike Srpske obavljena je jutros u Administrativnom centru Vlade Republike Srpske u Banjaluci, a prisustvovali su joj premijeri i ministri dva saziva Vlade. Read more\nSMOKVIN LIST Izetbegović planira da kandiduje Lagumdžiju za ministra spoljnih poslova BiH?\nVeć odavno se spekulira kako Bakir Izetbegović namjerava dati fotelju ministra inostranih poslova BiH Zlatku Lagumdžiji. Neki mediji su tvrdili da je tako nešto izrekao i na jednoj sjednici Predsjedništva SDA, na što mu je replicirao neotesani junoša Salko Zildžić rekavši kako SDA ima...\nBH. BLOK IMA KRITERIJUME Protive se formiranju Savjeta ministara, traže da se Predsjedništvo bira u Parlamentu BiH\nPredstavnici BH bloka obratili su se danas javnosti u zgradi institucija BiH o aktuelnoj političkoj situaciji. Pred medije su izašli predsjednici SDP-a i NS Nermin Nikšić i Predrag Kojović te potpredsjednik DF-a Dženan Đonlagić. Predstavili su principe i kriterije BH bloka za...\nRADMANOVIĆ: SNSD spreman za formiranje Savjeta ministara, kočnica u FBiH\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Nebojša Radmanović ocijenio je da postoje snage u BiH koje ne misle da je vrijeme da se formira Savjet ministara, istakavši da njegovo formiranje ne koči SNSD, ni druge stranke iz Republike Srpske. "Predsjedništvu...\nStrana 151 od 215...148149150151152153154...