REŠIN SPORTSKI VREMEPLOV/ Prije 15 godina BiH poražena od SiCG, herojska podrška Fanatikosa u grotlu MarakaneTNT Portal | TNT Portal\nREŠIN SPORTSKI VREMEPLOV/ Prije 15 godina BiH poražena od SiCG, herojska podrška Fanatikosa u grotlu Marakane\nI danas kada pišem ovaj tekst tijelom mi prolaze žmarci, lice mi je obasjano tugom, pred očima mi slike koje neću nikada zaboraviti.\nPoštovani čitaoci, vaš novinar koji je u sportu više od pet decenija i koji se je nagledao svega i svačega, a što nema nikakve, ama baš nikakve veze sa sportom, nikada neće zaboraviti dvanaesti oktobar 2005. godine i stadion „Marakana“ u Beogradu.\nNaime, taj dan odigran je meč posljednjeg kola u grupi, a koji je odlučivao o našoj sudbini u okviru kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2006 koje je održano u Njemačkoj, a u kome je domaća reprezentacija Srbija i Crna Gora dočekala selekciju BiH.\nCijenjeni čitaoci vršio sam radio prenos sa ovog meča i sa svojim kolegama (Sinanović, Šišić, Tiro, Delić, Ligata, Šumar, Hasić, Suljagić…) bio sam tri dana u Beogradu, vidio sva dešavanja prije meča, atmosferu u gradu na sam dan utakmice, sve i svašta na travnjaku i posebno na tribinama tog velikog stadiona, a posebno poslije utakmice na samom stadionu i oko stadiona,a što nema nikakve veze sa ljudskošću, sportom, gostoprimstvom…\nPonašanje domaćih navijača bilo je divljaštvo, vandalizam, šovinizam\nNaša reprezentacija došla je u Beograd, poslije odrađenih priprema u Zenici i Sarajevu i bila je smještena daleko od centra grada, u hotelu „Prezident“ koji se nalazi na izlazu iz Beograda na putu prema Zrenjaninu.\nIgrači su bili u totalnoj izolaciji, selektor Blaž Slišković na taj način želio je da budu u miru i da se potpuno psihički spreme za taj meč, vrlo bitan za oba rivala. No, kada su bile zvanične pres konferencije jedva su čekali da popričaju sa bh novinarima i tada se je vidjelo da nisu uplašeni od domaćina.\nNa posljednjem treningu noć pred meč atmosfera u našoj repki bila je sjajna, opuštena i nagovještavala je da bi mogli do pobjede koja bi nas odvela u baraž.\nSpahić, Musić, Berberović, Salihamidžić, Milenković, Barbarez, Bolić…jednostavno su odisali optimizmom i vjerom u sebe, a što je i nama novinarima dalo „krila“da na sam dan utakmice, gostujući uživo u programima brojnih RTV kuća, optimistički i euforično najavimo igru naše repke i pobjedu.\nI došao je taj dan,dan koji niko i nikada od naše ekspedicije, novinara, članova vlade iz BiH nogometa, a posebno naših navijača,neće zaboraviti.\nNeka tri sahata pred meč bili smo u neposrednoj blizini „Marakane“ u hotelu „Mladost“ a koji je bio pun raznih delegacija, privrednika, članova uprave NSBiH, koje kakvih pjevačica, manekenki, misica koji su nosili oko vrate razne akreditacije, pa i naše novinarske tako da smo svi bili zatečeni sa onim što smo vidjeli i ibretili se ko su ti ljudi i ko im je to sve podijelio.\nVrlo brzo krenuli smo organizovano ka stadionu i svojim komentatorskim mjestima u pres loži tog stadiona.\nPrilazeći stadionu vidjeli smo obićnu rulju koja je bila već tada pijana, nafiksana, nenormalna sa obilježjima i transparentima koji nemaju nikakve veze sa utakmicom kao što su: Nož, žica, Srebrenica…podrška ratnim zločincima Karadžiću i Mladiću, jezivim skandiranjem Ubij, ubij Turčina, zastave „Škorpiona“ iz Srbije koji su izvršili genocid itd…\nFANATIKOSI su preživjeli pakao Marakane\nNije nam bilo prijatno, ali to je bio tek uvod na ono što će se dešavati na samom stadionu, na tribinama gdje je tu noć bilo oko pedeset hiljada ljudi, a među njima i nekih šesto naših navijača.\nDomaći navijači sahat vremena prije početka počeli su svoje divljaštvo, vandalizam, šovinizam ispoljavati prema našim vjernim navijačima-FANATIKOSIMA, koji su došli iz cijele BiH, Austrije, Njemačke, Švedske, Danske, Švicarske…\nČim su naši heroji ušli u sektor za gostujuće navijače uslijedio je pakao i nevjerojatne scene nasilja, divljaštva, ludosti…\nIz pravca juga i istoka poletjele su bengalske baklje, signalne rakete, topovski udari, kamenje, flaše, betonske ploče, stolice, kamenice…Svi smo bili u šoku što vidimo svojim očima, igrači kada su izašli na teren na zagrijavanje takođe su bili „oduzeti“ onim što su vidjeli i doživjeli.\nToliko mržnje, bijesa, psovki, uvreda, fašizma nikada i nigdje nisu vidjeli, a kamoli doživjeli. No, naši navijači pokazali su koliko vole svoju zemlju u svoju reprezentaciji.\nSvi u glas hrabro su zapjevali glasno da se je čulo i do Niša, pjesme podrške našim igračima: Bosnom behar probeharao, Hajmo Bosno, hajmo Hercegovino…Izdrži Bosno…Jedna si jedina…\nTo je razbjesnilo domaće divljake koji su tek onda osuli paljbu svim i svačim po našim navijačima. Uh,kako je to bilo jezivo, zastrašujuće gledati, nemoguće scene na jednom sportskom objektu, a domaća policija ni mukajet…\nProdukt tog divljaštva i varvarizma domaćih fašista bio je zastrašujući, po zvaničnim zapisnicima od ljekara bilans je bio jeziv: 7 teže povrijeđenih, 8 lakše povrijeđenih uz ljekarske nalaze i 19 lakše povrijeđenih bez ljekarskih nalaza naših navijača a koji su bili iz Sarajeva, Tuzle, Mostara, Zenice, Austrije, Švedske, Njemačke…\nTu noć bh. fanaticosi bili su heroji i za sve kroz sve su prošli tada na stadionu i na povratku kroz Beograd u našu zemlju, zaslužuju ne samo riječi hvale, nego divljenja i sva moguća priznanja.\nPobjednik je odlučen već u sedmoj minuti\nInače sama utakmica nije obilovala nekim kvalitetom, a što je razumljivo na značaj meča za oba rivala. Poslije početnog ispitivanja snaga i igre oko šesnesterca, došao je sedmi minut.\nBrza akcija domaćih krenula je sa desne strane,Koroman proigrava Nađa koji centrira u naš kazneni prostor gdje skače visoki Nikola Žigić koji glavom spušta loptu do Mateja Kežmana koji sa 4,5 metara lako matira našeg golmana Hasagića za 1:0 i veliku radost domačih „navijača“ako se mogu nazvati tim imenom ti svi, koji su tu noć bili sve to osim da su ljubitelji nogometa.\nInače naša selekcija odigrala je prvih 45 minuta izuzetno loše, a u nastavku u igru ušli Bešlija, Misimović. Drugo poluvrijeme naši su bili mnogo bolji nego u prvom dijelu, pokušali smo dva, tri puta ozbiljno ugroziti domaćeg golmana Jevrića no nije bilo završnice i poraženi smo u meču od koga smo svi mnogo više očekivali.\nGrčki sudija Kiros Vasaras, koji je vrlo dobro odsvirao meč, svira kraj i nastaje veliko slavlje domaćih igrača i publike.\nNaši igrači sjede na travnjaku, izgubljeni, utučeni, razočarani sa svim onim što se je te večeri desilo na travnjaku, ali mnogo više onim što su vidjeli šta je bilo sa našim herojima na tribinama.\nJoš jedan ciklus je završen, izgubljen za naš fudbal, opet nismo izborili plasman na neko veliko takmičenje i ostaje žal, tek tada, zbog rezultata na domaćem terenu protiv Litvanije 1:1 i pogotka koji smo primili u Valensiji u sudijskoj nadoknadi u 93 minuti, kada je Marčena donio izjednačenje Španiji 1:1.\nU ovoj atmosferi nismo mogli ništa više,sudac je morao prekinuti meč\nNe, ovo nigdje nisam vidio ni doživio, ne mogu još da vjerujem da je meč uopće odigran zbog svega što se je večeras dešavalo. Sudac je morao prekinuti meč zbog divljštva domaćih navijača prema našim FANATIKOSIMA, a i mi igrači bili smo izloženi velikim uvredama, psovkama, provociranju od tih ne ljudi sa tribina.\nSigurno da u ovim uvjetima nismo mogli učiniti ništa više- rekao je Sergej Barbarez koji je u jednom trenutku prišao sucu i tražio da se meč prekine jer su svi uvjeti za to bili ispunjeni,no grčki sudac to nije učinio,iz njemu dobro znanih razloga.\nNi oni nisu izborili nastup na večem takmičenju\nHasagić, Musić, Spahić, Berberović, Milenković, Bajramović, Salihamidžić, Jakirović, Bolić, Barbarez i Grlić. Još su igrali: Bešlija, Misimović i Bartolović. Selektor: Blaž Slišković.


Linta: Nikad ne zaboraviti one koji su je stvorili\n09/01/2021 | 13:46 ⇒ 13:47 | Autor: SRNA\nLinta je nazvao skandaloznim, ali i očekivanim saopštenje SDA da obilježavanje 9. januara predstavlja krivično djelo za koje je zaprijećena kazna zatvora od šest mjeseci do pet godina.\n- U pitanju je jedan od mnogih dokaza da SDA ali i druge političke stranke sa sjedištem u Sarajevu nisu odustale od ratnih ciljeva Alije Izetbegovića i stvaranja unitarne i antisrpske BiH - naveo je Linta.\nOn smatra da je krajnji cilj ukidanje Republike Srpske i svođenje Srba na nacionalnu manjinu, a zatim i protjerivanje sa svojih viševjekovnih prostora kako što je to učinjeno na području Federacije BiH tokom rata.\n- Јedan od načina ukidanja Republike Srpske jeste nastojanje političkog Sarajeva da se zabrani proslava Dana Republike - dodao je Linta.\nLinta je podsjetio da je Republika Srpska nastala kao izraz volje srpskog naroda u vremenu kada mu je prijetila realna opasnost da ponovo doživi genocid, masovne zločine i etničko čišćenje na području čitave BiH.\n- Stvaranje Republike Srpske i njena odbrana u ratu bila je garancija da će srpski narod, barem u dijelu bivše SR BiH, živjeti u slobodi i da će moći nesmetano da njeguje svoj nacionalni i kulturni identitet - ukazao je Linta.\nOn je poručio da se nikada ne smije zaboraviti ključna uloga Vojske Republike Srpske u odbrani zapadne srpske države i da se sa zahvalnošću i ponosom treba sjećati boraca koji su u toj teškoj borbi položili svoje živote, saopšteno je iu Saveza Srba iz regiona.\nLinta je napomenuo da je Republika Srpska od potpisivanja Dejtonskog sporazuma i završetka rata do danas izložena brutalnim nasrtajima bošnjačke elite uz saglasnost i aktivno učešće dijela međunarodne zajednice, da joj je oteto 80 odsto nadležnosti, od kojih su posebno važne one iz oblasti odbrane, bezbjednosti, pravosuđa, finansija i poreske politike.\n16:06 > Crna Gora: Preminulo 14 osoba, zaraženo još 216


AKTUELNO - POKREĆE ŽIVOT\n07/02/2019 07/02/2019 By cerovo@2016@wp TV prilozi\t0 Comments\nOvog puta u fokusu su zdravstvene ustanove, a prva među njima je krovna institucija u oblasti zdravstva – Kliničko – bolnički centar Crne Gore, odnosno klinika za ortoprediju i traumatologiju.\nNa sanaciju je utrošeno oko 15 000 eura, a klinika je dobila novo ruho. Od instalacija preko sanitarija, keramike, stolarije, pa do moleraja, sve je sanirano kako bi taj dio KBC – a izgledao i funkcionisao po uzoru na evropske i svjetske zdravstvene institucije. Tome su posvjedočili i zadovoljni doktori, ali i pacijenti. Uporedo sa tom, vršena je i rekonstrukcija Doma zdravlja u Mojkovcu koja je koštala oko 5 000 €, a tokove sanacija možete pogledati u emisiji.\n12/11/2018 12/11/2018 By cerovo@2016@wp Novosti\t0 Comments\nDON'T TOUCH ART. USE IT. – KOMERCIJALNI I NAMJENSKI ASPEKTI INDUSTRIJSKOG DIZAJNA\n„Sve je dizajn. I mi smo nečiji dizajn“ – reći će jedan od sagovornika u kratkom dokumentarnom filmu „Don't touch art. Use it.“ Činjenica je da smo okruženi njime – on predstavlja ono po čemu hodamo, na čemu sjedimo, ono što nam olakšava život i vrlo često, ono što ga i oblikuje. Najuspješnije i nagrađivane dizajne koristimo svaki dan, uglavnom uzimajući njihovu ljepotu zdravo za gotovo. Što manje to primjećujemo to je ta konstatacija sve istinitija. Savremeni industrijski dizajn se odavno udaljio od postulata Bauhausa, na kojima je začet, i danas korisniku nudi sasvim novo, takođe dizajnom predviđeno iskustvo.\n03/08/2018 03/08/2018 By cerovo@2016@wp Društveno odgovorni projekti\t0 Comments\nUspješno realizovani projekti u vrtićima i školama podstakli su nas da odgovorno nastavimo doprinos lokalnim zajednicama. Ovog puta, zajedno sa svojim partnerima, doprinosimo boljim uslovima u zdravstvenim ustanovima.\nPozivamo sve koji žele, uključujući i ostale društveno odgovorne kompanije, da nam se pridruže, jer zajedno ZAISTA možemo više.\nCEROVO- Pokreće život.\n05/06/2018 05/06/2018 By cerovo@2016@wp Novosti\t0 Comments\n14/02/2018 15/02/2018 By cerovo@2016@wp Novosti\t0 Comments


Početna Vesti Vesti o događajima Program seminara\nDan 1 : Sreda 23 Mart 2011\nRegistracija učesnika - Kafa dobrodošlice\nOtvaranje seminara, pozdravna reč -\nDr Zoran Mićović, Direktor Uprave za veterinu\nStrategija kontrole i iskorenjivanja besnila u Srbiji\nMr Budimir Plavšić, Uprava za veterinu, Nacionalni koordinator projekta\nPrezentacija oralne vakcine protiv besnila ''Lysvulpen'' Bioveta R.Češka, Mr Marek Vistavel, Bioveta\nBezbednosti soja vakcinalnog virusa u vakcini ''Lysvulpen'' i testiranja na primatima Dr. Vladimír Vrzal, Bioveta\nDiskusija, pitanja i odgovori\nNajnovija saznanja o patogenezi i kliničkoj slici besnila, dijagnostičke i terapijske procedure kod obolelih od besnila Prof. dr Dušan Lalošević (Pasterov zavod Novi Sad)\nGenetika virusa besnila i rezidualna patogenost oralne vakcine protiv besnila (SAD Bern), postupci sa licima izloženim vakcini i upravljanje rizikom Dr sci. med. Srđan Stankov (Pasterov zavod Novi Sad)\nEpidemiologija i epizootiologija besnila u svetu i kod nas Mr sc. med. Nenad Vranješ (Pasterov zavod Novi Sad)\nEpidemiologija, eradikacija i kontrola besnila u EU – primer Slovenije, Dr Peter Hostnik\nDijagnostika besnila i monitoringa oralne vakcinacije\nDipl.vet. Vesna Milićević, NIVS Beograd\nOralna vakcinacija lisica u Srbiji – kampanja jesen 2011\nDipl.vet. Katarina Tošić, DVM "Opera Skarl" TA Projekt\nDan 2: Četvrtak 24. mart 2011.\nEdukacija i komunikacija oralne vakcinacije na regionalnom i lokalnom novou – planiranje aktivnosti po epizootiološkim područjima, stručna grupa, Mr Budimir Plavšić, Uprava za veterinu\nPrezentacija veb-sajta (website) projekta\nDipl.vet. Katarina Tošić, DVM "Opera Scarl" TA Projekt\nRad u grupama / Epidemiološkim područjima\nPlaniranje edukacija i komunikacije na lokalnom i regionalnom nivou (epizootiološka područja)\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Zrenjanin, Predstavnik VSI Zrenjanin\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Subotica, Predstavnik VSI Subotica\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Sombor, Predstavnik VSI Sombor\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje NVI Novi Sad, Predstavnik NVI Novi Sad\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Pančevo, Predstavnik VSI Pančevo\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje NIVS Beograd, Predstavnik NIVS Beograd\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Šabac, Predstavnik VSI Šabac\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Jagodina, Predstavnik VSI Jagodina\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Požarevac, Predstavnik VSI Požarevac\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Zaječar, Predstavnik VSI Zaječar\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Niš, Predstavnik VSI Niš\nPrezentovanje plana aktivnosti - Epizootiološko područje VSI Kraljevo, Predstavnik VSI Kraljevo\nZaključak i okvirni plan aktivnosti pre početka prolećne vakcinacije u 2011. godini, podela odgovornosti, Mr Budimir Plavšić, Uprava za veterinu\nZatvaranje edukativnog seminara - Kafa/čaj


I SDA da se kazni Srbija na granicama / Bljesak.info | BH Internet magazin\nI SDA da se kazni Srbija na granicama\nSDA poziva Vijeće ministara BiH da donese odluku o uvođenju recipročnih mjera za ulazak u Bosnu i Hercegovinu za državljane svake države posebno…\nVijesti / Politika | 22. 12. 2020. u 13:39 Bljesak.info\nFoto: Bljesak.info / Bakir Izetbegović\n"Iako se iz usta predsjednika Srbije Aleksandra Vučića često može čuti kako 'poštuje Bosnu i Hercegovinu', očito je da njegove riječi i postupci nisu usuglašeni", priopćila je Stranka demokratske akcije u reakciji na odluku Srbije da državljanima BiH s područja Republike Srpske ne PCR nije potreban za ulazak u tu zemlju.\n"Odluka vlasti Republike Srbije o različitom tretmanu državljana Bosne i Hercegovine u zavisnosti od toga u kojoj njenoj administrativnoj jedinici imaju prebivalište, diskriminatorska je i nedobronamjerna", smatraju iz SDA.\nZahtjev da stanovnici iz entiteta Federacija BiH prilikom ulaska u Srbiju moraju imati negativan PCR test, dok stanovnicima iz entiteta Republika Srpska on nije neophodan, kako kažu u saopćenju za javnost, "jasna je poruka nepoštivanja Bosne i Hercegovine kao cjelovite države".\n"Takva recipročna mjera bi imala puno opravdanje uzimajući u obzir da je situacija sa brojem zaraženih korona virusom u Bosni i Hercegovini u posljednjih nekoliko sedmica znatno povoljnija u odnosu na regiju", ističu iz SDA.\nI SDP je zatražila da BiH uzvrati Srbiji.\ntest koronavirus Srbija Granica\nPripadnici Granične policije BiH u akciji blagdanskog darivanja\nGranični prijelazi: U tri dana lišeno slobode deset osoba\nKolaps na granicama Hrvatske: Na GP Bregana čeka se osam sati


Ana Brnabić - izmene Ustava | Info | Srbija\nUskoro se kreće u izmene Ustava 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.10.2018. / 17:23\nDodala da će Vlada Srbije u najkraćem roku predložiti parlamentu da se krene u izmene Ustava.\nBrnabić je na taj način odgovorila poslaniku Nove Srbije - Pokret za spas Srbije Đorđu Vukadinoviću koji je naveo da Društvo sudija tvrdi da nije tačna informacija u vezi sa ustavnim amandmanima da je Srbija dobila pozitivno mišljenje.\n"Pored toga, ja sam izuzetno ponosna što vodim vladu koja preko godinu dana vodi javnu raspravu oko ustavnim promena i amandmana. Ovo je primer demokratskog društva i demokratije. Mislim da je Ministarstvo pravde uradilo ozbiljan posao", rekla je Brnabić.\n"Mislim da će ukoliko ovaj dom prihvati amandmane i ovakve izmene Ustava Srbija biti primer za to kako se reformiše pravosuđe", rekla je premijerka.\nKaže da će u najkraćem roku skupštini predloziti da se krene u izmene Ustava, a nakon toga parlament i nadležni odbor mogu da nastave javnu raspravu, ako postoje otvorena pitanja.\nAna Brnabić ustav Skupština Srbije\n26.10.2018. / 12:57\nAjmo polako, ko zadnji izadje neka ugasi svetlo...😕\n26.10.2018. / 07:33\nkomisije u kojem se navodi da se oni slažu sa ustavnim amandmanima Kolonija\n25.10.2018. / 20:25\nAjmo I Mi Sa Migrantima Polako


Marko Maodus, Author at Marko Maoduš - Page 42 of 48\nŠta učiniti kada osećate da vam je veoma teško? Pogledajte ovaj video i očekujte čuda :)\nJune 19, 2016 /0 Comments/in Video /by Marko Maodus\nŠta učiniti kada osećate da vam je veoma teško? Pogledajte ovaj video i očekujte čuda 🙂\nJune 18, 2016 /0 Comments/in Autorski tekstovi /by Marko Maodus\nDa li ste i vi čuli rečenicu “Svi odgovori su u nama”? Ja jesam – mnogo puta, i čitavim svojim bićem verujem u nju. A ipak, toliko sam bio udaljen od sebe da dugo, uprkos svim naporima, jednostavno nisam uspevao da čujem glas svog srca i doprem do odgovora koje sam toliko dugo tražio. Jedno […]\nŠta se dešava kada uspostavimo partnerski odnos sa novcem i sledimo inspiraciju sa poverenjem?\nJune 18, 2016 /0 Comments/in Video /by Marko Maodus\nJoš jedan zanimljiv i zabavan video u kome govorim o promenama u svom životu od kada sam promenio odnos sa novcem 🙂\nŠta je sudbina i kako je promeniti?\nJune 17, 2016 /0 Comments/in Video /by Marko Maodus\nU ovom videu delim ono što sam naučio na svom životnom putovanju. Uživajte 🙂\nSedam ogledala starih Esena – treći deo\nJune 11, 2016 /0 Comments/in Video /by Marko Maodus\nOpis šestog i sedmog ogledala starih Esena. Saznajte nešto o tamnoj noći naše duše i upitajte se na koji način “merite” zadovoljstvo svojim životom. Uživajte 🙂\nSedam ogledala starih Esena – prvi deo\nJune 8, 2016 /0 Comments/in Meditacije, Video /by Marko Maodus\nDvodnevni seminar “Put ka slobodi vodi kroz srce”\nJune 7, 2016 /0 Comments/in Seminari i radionice /by Marko Maodus\nDa li ste ikada odlučili da promenite nešto u svom životu i potom naišli na brojne prepreke na svom putu? Da li ste nekada osetili da život jednostavno nije pravedan i odustali od ideja koje vam mogu promeniti život? Da li i dalje tragate za odgovorima van sebe i nikako da steknete poverenje u svoj […]\nKako pronaći životnu svrhu?\nJune 3, 2016 /0 Comments/in Video /by Marko Maodus\nDa bismo živeli svrsishodan život, potrebno je da dozvolimo inspiraciji da nas nadahne i tako povratimo svoju kreativnost. Voleći sve delove sebe, pa i onih kojih smo se stideli, polako prevazilazimo svoje strahove i postajemo ono što zaista jesmo.\nJune 1, 2016 /0 Comments/in Autorski tekstovi /by Marko Maodus\nPre više od mesec dana pokrenuo sam akciju „Izveštaj o ljubavi“ u kojoj smo svoju pažnju kroz misli, reči i dela usmerili na ljubav, umesto na nasilje i probleme. Onde gde usmerimo našu pažnju, tu je i naša energija, pa nije neobično što je ova akcija donela divna čuda ljubavi u živote mnogih koji su […]


7. kolo Okruzne lige Zajecar: FK Trebic-FK Osnic 4:0 | Soko zabava\n7. kolo Okruzne lige Zajecar: FK Trebic-FK Osnic 4:0\nоктобар 8, 2012 admin\tОставите коментар\nPosted: 2012-10-08 01:53:24\nFK Trebič je pobedio FK Osnić sa 4:0 u 7. kolu Okružne lige Zaječar, u utakmici odigranoj u nedelju 7. oktobra, na stadionu Bata Nole, sa početkom od 15:30 h……\nIako je važila za autsajdera ekipa FK Osnića se pokazala kao veoma neugodan protivnik i veći deo meča je napadala i imala više lopte u posedu. FK Trebič se odlično snašao u ovoj neobičnoj ulozi, jer obično Trebič napada a protivnici se brane, ovaj put je bilo obrnuto, FK Trebič je skoro sve golove dao iz kontranapada i grešaka protivnika. FK Osnić je odlučnije ušao u utakmicu, napadao, promašio nekoliko odličnih šansi i kako to uvek biva, primio gol iz kontranapada. Lepojević je posle jednog napada gostiju uzeo loptu i poslao odličan pas Bogojeviću koji je bio brži od odbrane gostiju i postigao vodeći gol, u 28. minutu, što je bio i konačan rezultat prvog dela igre.\nU drugom poluvremenu stanje na terenu se nije menjalo, FK Trebič se uspešno branio od napada gostiju i iz kontranapada pokušavao da ugrozi gol gostiju i poveća vodjstvo. Što mu je i uspelo u 57. minutu posle jednog centaršuta Radosavljević se najbolje snašao i postigao gol glavom za 2:0. FK Osnić je tada krenuo sa još žešćim napadima ali je odbrana FK Trebiča dobro odolevala. U 82. minutu golman gostiju je u želji da je ispuca, loptu praktično dodao Marinkoviću kome nije bilo teško da postigne pogodak za sigurnih 3:0. Do kraja je i Prvulović uspeo da se upiše u strelce u 89. minutu, za konačnih 4:0.\nFK Trebič je nastupao u sledećem sastavu: Nikola Miletić, Lepojević, Antonijević, Radosavljević, Aleksić, Milenković, Nikodijević, Mišić, Gocić, Marinković i Bogojević. U igru su još ulazili: Bošković, Ristić i Prvulović.\nFK Trebič posle ovog kola ima 15 boda. i nalazi se na 6. mestu Okružne lige Zaječar. U sledećem kolu FK Trebič gostuje ŠSK Štipini, utakmica se igra u nedelju 14. oktobra, na stadionu u Štipini sa početkom od 15:00 h.\nПретходни чланакCirkus na lokalnim izborima u BiHСледећи чланакABA: Zvezdin sprint do pobede


IVANIĆ: 9. siječanj nazvati Danom državnosti, a može i Danom osamostaljenja Republike Srpske | Poskok.info\nIVANIĆ: 9. siječanj nazvati Danom državnosti, a može i Danom osamostaljenja Republike Srpske\nČlan Predsjedništva BiH iz RS Mladen Ivanić smatra da bi, nakon referenduma o Danu Republike, 9. siječanj trebalo nazvati danom državnosti Srpske, čime bi bila dosljedno sporovedena odluka Ustavnog suda, a značaj ovog datuma podignut na još veću razinu.\n“Ako se i dan državnosti proglasi neustavnim, možemo uvesti dan osamostaljenja Srpske, pa dan nezavisnosti i tako narednih 50 godina. Jedno je jasno – 9. siječanj je datum ispod koga srpski narod neće ići. Sve igre nas učvršćuju u uvjerenju da će tako biti”, poručio je Ivanić.\nOn je novinarima u Banjaluci rekao da Središnje izborno povjerenstvo BiH nema nijedan element kojim bi osporilo davanje biračkih popisa za sprovođenje referenduma o Danu Republike i ističe da bi, ukoliko to, ipak, učini, zauzelo čisti politički stav jer ne postoji odluka kojom se tako nešto zabranjuje.\n“Očekujem da će svi na predstojećoj sjednici SIP-a glasovati da se poštuje odluka tijela (o referendumu) koje ima autoritet, a to je Narodna skupština Srpske. SIP treba biti u funkciji tog tijela”, poručio je Ivanić, koji je počasni predsjednik PDP-a.\nOn je rekao da bi zahtjev lidera SDA Bakira Izetbegovića za privremenu mjeru Ustavnog suda BiH o referendumu previše zaoštrio situaciju, pa su u SDA odlučili da nije pametno to uraditi.\n“To znači da će biti sjednice Ustavnog suda. Ako bi Mirsad Ćeman, član SDA, kao predsjednik Ustavnog suda BiH iskoristio pravo i donio odluku po zahtjevu predsjednika s implikacijama na odluku Narodne skupštine, to bi bila katastrofa pravnog sustava u BiH i potpuno srozavanje autoriteta Ustavnog suda”, rekao je Ivanić.\nGovoreći o primjedbama međunarodne zajednice koje bi se mogle čuti i na predstojećoj sjednici Vijeća za sprovođenje mira u BiH (PIC), Ivanić je rekao da oni zamjeraju Srpskoj neprovođenje odluke Ustavnog suda.\nZamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ognjen Tadić rekao je da SDS sudjeluje u radu Komisije za sprovođenje referenduma, te da su glasali da bude održan, kao sve stranke Saveza za promjene.\n“Smatramo da SIP BiH treba dostaviti popise birača jer su opće dobro, a ne privatno vlasništvo. Referendum treba održati u skladu s odlukom Narodne skupštine”, naglasio je Tadić.\nOn kaže da će, ako bilo tko iz OHR-a i međunarodne zajednice zabrani referendum, time pomoći predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku. Govoreći o Izetbegovićevoj apelaciji Ustavnom sudu BiH o pitanju referenduma, Tadić je ocijenio da bi i “to išlo u korist Dodiku”.\nLideerd NDP-a Dragan Čavić kaže da će referendum biti održan jer je svrsishodan kao i da je svaka polemika mimo toga izravno usmjerena na izborne potrebe. Čavić je rekao je da referendum nije pitanje kojim se treba baviti međunarodna zajednica i PIC, te da to neće ugroziti održavanje referenduma.\n38 sekundi prije by Snaga Uma\n2 minuta prije by lhihi\n3 minuta prije by Nadimak


Predstavnički dom FBiH: Provjeriti sve navode o stanju u Pazariću\n20/11/2019 | 13:35 | Autor: SRNA\nParlament FederacijeFoto: ilustracija\nTaj zaključak predložio je predsjedavajući Doma Mirsad Zaimović nakon što je poslanik Naše stranke Sabina Čudić iznijela nove šokantne tvrdnje o stanju u kojem su djeca štićenici Zavoda u Pazariću koji pokazuju, kako je rekla, da bolesnu djecu vežu za radijatore ili da im daju lijekove nedozvoljene za njihov uzrast.\n- Djeca bivaju vezana, mnoga od te djece budu vezana po 24 časa. Mnoga djeca imaju zdravstvene poteškoće. Određen broj djece prima lijekove koji su zabranjeni za djecu mlađu od 12 godina - rekla je Čudićeva.\nVećinu glasova nije dobio njen zaključak kojim je zahtijevala da odmah prestane ta praksa, koju je nazvala zlostavljanjem, modernim ropstvom, a za koju je okrivila prethodnu upravu u Zavodu čiji su neki članovi i sada na pozicijama, prenosi televizija N1.\nŠef Kluba DF-GS Alma Kratina rekla je da je na prošloj sjednici Predstavničkog doma, nakon dramatičnog nastupa direktora Zavoda, usvojen zaključak da se pod hitno istraži situacija i svi navodi koji su se pojavili u javnosti.\n- Znači, derogiramo ono što smo već usvojili - rekla je ona.\nKratina se osvrnula na činjenicu da treba biti svjestan da su štićenici Zavoda djeca sa poteškoćama u mentalnom razvoju.\n- Tu imate situaciju samoagresije i samoozljeđivanja i djeca se moraju zbrinuti na pravi način koji je medicinski opravdan. Naravno da izgleda strašno, ali smo već rekli da to treba istražiti. Veoma je teško govoriti o ovom pitanjima, a da ne budete pogrešno shvaćeni - istakla je ona.\nPoslanik Naše stranke u Predstavničkom domu Parlamenta Sabina Ćudić predstavila je danas šokantne detalje o tretmanu štićenika, a posebno djece u Zavodu za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić.


Bakir Izetbegović: “U dogledno vrijeme nisu realne suštinske promjene Dejtonskog sporazuma!” | Građanke za ustavne promjene\nBakir Izetbegović: “U dogledno vrijeme nisu realne suštinske promjene Dejtonskog sporazuma!”\nGradjankeZaUstavnePromjene / Septembar 21, 2015\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je danas u Sarajevu da u dogledno vrijeme nisu realne suštinske promjene Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nOn je na Međunarodnoj mirovnoj konferenciji Dvadeset godina mira – put naprijed naglasio da je izgledniji racionalniji pristup i drukčija praksa u sagledavanju odnosa u BiH, te unutrašnja evolucija kroz sazrijevanje demokratskih snaga, shodno čemu će ono što Dayton garantira osigurati pozitivne sadržaje za sve narode i građane BiH.\nIzetbegović je rekao da je proces evropskih integracija najrealniji put za nadogradnju Daytona, posebno radi usklađivanja s evropskim standardima.\nDodao je da čak i kada bi Dayton do kraja bio usklađen s tim standardima ipak ne bi bilo realno očekivati suštinsku i brzu promjenu teritorijalnog i administrativnog uređenja i podjele vlasti.\nIzetbegović ipak vjeruje da bi u tom slučaju mehanizmi zaštite etničkog i entitetskog interesa vremenom dobili realan obim i supstancu, a njihov obuhvat bi se smanjivao ustupajući mjesto mehanizmima koji garantiraju zaštitu općih ljudskih prava.\nIstaknuo je da je 20 godina nakon Daytona nacija segregirana kao nikad u svojoj hiljadugodišnjoj historiji, ali i da je neupitan napredak u pomirenju i normalizaciji odnosa.\nIzetbegović je kazao da je bh. ekonomija, noseći teret kompleksne države i žrtava rata, sustigla zemlje u regiji koje nisu iskusile ni približna razaranja, te da uz dodatna rasterećenja privreda BiH može dobiti polet i postati jedna od vodećih u regiji.\nSeptembar 21, 2015 in Vijesti.\n← Čović i Izetbegović na konferenciji o 20. godišnjici Daytona!\nSemiha Borovac o “bošnjačkom” jeziku u entitetu RS: Moramo zaštititi Ustav BiH →


mCloud – najbolji SSD Cloud hosting servis u Srbiji – Objavljen novi Ubuntu Kernel update fix\nPre nekoliko dana kompanija Cannonical koja stoji iz Ubuntu-a objavila novi update za Kernel. U pitanju je sigurnosni update koji rešava problem u svim trenutno podržanim izdanjima Ubuntu-a.\nOvaj fix dolazi samo 5 dana nakon što je objavljen veliki update kernela za sva podržana Ubuntu izdanja koji se odnosio na rešavanje čak 17 propusta koji su ranije identifikovani u Kernelu.\nNaziv ovog sigurnosnog propusta je CVE-2020-14386 i zapravo se radi o propustu u AF_PACKET-u koji lokalni napadač može da iskoristi da obori sistem koji ima ovaj propust pokretanjem DoS napada.\nOvaj propust može takođe biti ublažen i podešavanjem kernel.unprivileged_userns_clone sysctl parametra na vrednost 0 (na premer $ sudo sysctl kernel.unprivileged_userns_clone=0), ukoliko nije neophodno koriščenje namespace-a za korisnike bez dodeljenih prava.\nCanonnical je označio ovaj propust kao kritičan, pa je neophodno da što pre uradite update svog sistema.\nTo su linux-image-generic 5.4.0-47.51 za Ubuntu 20.04 LTS. linux-image-generic 4.15.0-117.118 za Ubuntu 18.04 LTS koje pokreće Linux 4.15 ili linux-image-generic 5.4.0-47.51~18.04.1 za Ubuntu 18.04.5 LTS sisteme koje pokreće Linux 5.4 HWE kernel iz Ubuntu 20.04 LTS.\nSa druge strane korisnici Ubuntu 16.04.7 LTS koji koriste Linux 4.15 HWE kernel iz Ubuntu 18.04 LTS moraju da ažuriraju njihove instalacije u linux-image-generic 4.15.0-117-118~16.04.1 i Ubuntu 18.04 LTS korisnici koji koriste kernel 5.3 moraju da ažuriraju svoje instalacije u linux-image-generic 5.3.0-67.61.\nNove verzije kernela su takođe dostupne i za Raspberry Pi sisteme, Qualcomm Snapdragon procesore, OEM sisteme, cloud okruženja (KVM), Oracle Cloud sisteme, Google Container Engine (GCE) i Google Cloud Platform (GCP) sisteme. Pored toga dostupne su i za Amazon Web Services (AWS) i Microsoft Azure Cloud sisteme.\nZato odmah ažurirajte svoje sisteme. Za update samo pokrenite sledeću komandu u terminal emulatoru ili virtuelnoj konzoli sudo apt update && sudo apt full-upgrade ili jednostavno koristite Software Update alat.\nU narednom tekstu ćemo objasniti i kako da uradite automatsko ažuriranje servera bez reboot-a, koristeći rešenja koja nam dolaze iz kompanija Canonical (proizvođač Ubuntu distribucije) i KernelCare.


Dan: 5. Juna 2014.\nSportski novinari Dario Mehmedović i Saša Ibrulj za knjižarsko-izdavačku kuća Buybook objavili su knjigu “Zmajevi”. U godini u kojoj slavimo najveći uspjeh nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine od naše samostalnosti i kada željno iščekujemo Svjetsko prvenstvo u Brazilu, ovom knjigom novinari su se odlučili osvrnuti na osamnaest godina u kojima je stvarana nacionalna nogometna selekcija. U …\nBilo je to prije nekih desetak godina. Uobičajen dan visočkog studenta elektrotehnike. Ustajanje u 6:30, topli doručak koji je spremila majka, penzionerka sa zagarantovanom najnižom penzijom. U 7 sati užurbanim koracima put visočke petlje na „Stop“, tako smo zvali ono mjesto na raskrsnici ili ti semaforima, kojim će obavezno proći merhametli visočki vozači koji rade …\nRedovna Izvještajna Skupština Udruženja slijepih općine Visoko bit će održana u srijedu, 11. juna ove godine u Maloj sali Opštine Visoko sa početkom u 16:00 sati. Na dnevnom redu je ukupno 7 tačaka, od kojih izdvajamo Razmatranje i usvajanje odluka, zaključaka i izvještaja u nadležnosti Skupštine “USOV”, zatim Izvještaj o radu “USOV” za period 01.01. …\nDana 4. juna 2014. godine održana je Generalna javna rasprava u Velikoj sali Općine Visoko po pitanju Nacrta urbanističkog projekta „Centar”, te su učesnici u raspravi donijeli niz prijedloga i mišljenja u vezi Projekta. Ovim putem, obavještavamo javnost, načelnicu Općine, vijećnike Općinskog vijeća koji nisu bili prisutni na raspravi; a Komisiju za urbanizam Općine Visoko …\nKada je 1999. godine Žuti jež ušetao u Visoko, mnogi su bili protiv smatrajući da KTK može raditi kao nekada. U eri Brke Žuti jež je bar nekako podsjećao na onu fabriku kakva je prije rata bila KTK u doba “mračnog” socijalizma. Velika firma gdje se radnik poštovao i bio pošteno plaćen za svoj rad, …\nJavna rasprava o Urbanističkom projektu “Centar” u Visokom, koja je održana jučer u Velikoj sali Općine Visoko, pokazala je, još jednom, kakav je realan odnos vladajuće zakonodavne i izvršne vlasti u Visokom, prema krucijalnim pitanjima za budućnost Visokog, kao i prema samim građanima koji su im dali svoje povjerenje birajući ih u zakonodavna i izvršna …\nU proteklih pola godine bh. bend Divanhana intenzivno je radio na realizaciji svog novog projekta “Bodrimo Zmajeve, širimo sevdah”. Ideja projekta je promocija nedavnog historijskog sportskog uspjeha fudbalske reprezentacije BiH, jednako kao i afirmisanja kulturne baštine naše zemlje. Još u januaru 2014. godine Divanhana je sarađivala sa FS BiH, te pokrenula inicijativu da u svrhu …\nOve godine, 5. juna, MaK produkcija slavi 3 godine svog postojanja. Na naš rođendan čast nam je da predstavimo naš novi kratki film pod nazivom “Flappy attack”. Film se bavi problemom digitalne ovisnosti u našem društvu i pokazuje kako mladi danas najčešće žive u “virtualnom” svijetu. Film je poslan na Sarajevo Film Festival i iskreno …\n“Zaboravite molitve. Samo potpuno razotkrivanje može pomoći Katoličkoj crkvi da se iskupi za djecu koja su umrla pod njenom skrbi”, piše danas britanski list Guardian povodom informacije da je gotovo 800 kostura novorođene djece pronađeno u jednom betonskom spremniku pokraj nekadašnjeg katoličkog samostana u gradu Tuamu u Irskoj, koji je između 1925. i 1961. godine bio …\nNa vanrednoj sjednici Općinskog štaba CZ Visoko od 23. maja donesena je naredba da se privremeno odlažu leševi uginulih životinja, ukoliko takvih bude, odnosno da se privremeno locira jama-grobnica na lokalitetu Paljike u MZ Radovlje. S obzirom da je za lokalitet Paljike osoben fluvio-denudacioni oblik reljefa koji je karakterističan za terene izgrađene od neogenih naslaga …\nO Bosni, bosanskom jeziku, muslimanima, stećcima, bogumilima…\nZa razliku od njega, nebrojeno je mnogo onih koji su u svojim djelima poslovično nastojali ignorirati ili osporavati sve što je vezano za Bosnu, njene narode i građane, kao i njen duh. A Krleža je upravo Bosni posvetio neke od svojih najljepših rečenica i misli, poruka koje se pamte generacijama. U tekstu “Bogumilski mramorovi” Krleža …\nKantonalni štab civilne zaštite poslao je sa jutrošnje (05. 06. 2014.) sjednice naredbu općinskim štabovima sa zahtjevom da se traženi podaci o posljedicama poplava i klizišta na području Općina dostavljaju sa više ažurnosti i odgovornosti prema cijelom poslu na saniranju šteta od poplava. Naime, neke općine još uvijek nisu dostavile podatke potrebne za efikasniju pomoć …\nNema nadoknade nastave u ovoj školskoj godini\nVlada ZDK odlučila je da je nastava u školskoj 2013./14. godini završena sa 14. majem u svim osnovnim i srednjim školama na prostoru općine Olovo, zatim u osnovnim školama „Maglaj“ i „Prva osnovna škola“, u gimnaziji „Edhem Mulabdić“ i Mješovitoj srednjoj školi u Maglaju, kao i u osnovnoj školi „Ćamil Sijarić“ u Nemili (Zenica). – …\nPosjeta JU “Škola za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju osoba sa poteškoćama u psiho-fizičkom razvoju” Zenica\nU svakoj bašti raste po jedna ruža i svako ima nekog da mu ruke pruža. Sigurno bi svojom ružom učenici i osoblje JU “Škola za odgoj obrazovanje i rehabilitaciju osoba sa poteškoćama u psiho-fizičkom razvoju” iz Zenice, nazvali Meldinu Ugarak, koja je unijela mnogo ljubavi u ovu školu, te koja nesebično pomaže i odazove se …\nU petak će se u Visokom održati promocija Sportskih igara mladih 2014, gdje će se ujedno svi zainteresovani dječaci i djevojčice od prvih do četvrtih razreda osnovne škole (godišta 2002-2006), moći prijaviti za učešće u igri između dvije vatre. pravila igre su sljedeća: U ekipi učestvuje 8 takmičara (npr. 5 dječaka i 3 djevojčice), koji …


ZVANIČNO: Preminuo patrijarh srpski Irinej - Banjaluka24\nHadžifejzović: Srpsku treba abortirati; Stanivuković: Srpska je realnost! Srbija nam je majka!\nKo je kriv za sve? Oni koji imaju 27 ili oni koji vladaju 30 godina?\nSTANIVUKOVIĆ ZA SRPSKAINFO “Radojičić je radio i ćutao, zato je izgubio, ali IMAM PONUDU ZA NJEGA”\nZVANIČNO: Preminuo patrijarh srpski Irinej\n0 Dijeljenja 404Pregleda\nPreminuo je patrijarh srpski Irinej.\nVučić posjetio bolnicu - Patrijarh u veoma teškom stanju\nStevandić zabrinut za stanje u BiH: Ovo je rasulo! 30. Novembra 2020.\nHadžifejzović: Srpsku treba abortirati; Stanivuković: Srpska je realnost! Srbija nam je majka! 30. Novembra 2020.\nZbog nenošenja maski u Banjaluci sankcionisano 505 osoba 30. Novembra 2020.\nBrašno i ulje poskupjeli 10% 30. Novembra 2020.\nKo je kriv za sve? Oni koji imaju 27 ili oni koji vladaju 30 godina? 29. Novembra 2020.\n“Sektor ads” postao “Infinity”: Firma u kojoj radi Dodikov sin, kupila kompaniju ubijenog biznismena Slaviše Krunića pa joj promijenila naziv 29. Novembra 2020.\n30. Novembra 2020.Stevandić zabrinut za stanje u BiH: Ovo je rasulo!\n30. Novembra 2020.Hadžifejzović: Srpsku treba abortirati; Stanivuković: Srpska je realnost! Srbija nam je majka!\n30. Novembra 2020.Zbog nenošenja maski u Banjaluci sankcionisano 505 osoba


Sergej Trifunović: Kriminalci su nam poslali kriminalističku policiju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Sergej Trifunović: Kriminalci su nam poslali kriminalističku policiju\nPo nalogu Višeg javnog tužilaštva, a po tužbi Maria Spasića započeta istraga u fondaciji "Podrži život"\nSergej Trifunović: Kriminalci su nam poslali kriminalističku policiju\nPripadnici kriminalističke policije bili su danas u fondaciji „Podrži život“ Sergeja Trifunovića, tražeći dokumentaciju o poslovanju, po nalogu Višeg javnog tužilaštva. Poznati glumac kaže za Danas da nije iznenađen dolaskom policije.\n49Piše: K. Živanović 11. oktobra 2018. 23.12 Izmenjeno: 23.25\n– Iako smo očekivali finansijsku policiju, poslali su nam pripadnike odeljenja za organizovani kriminal. Kad vam državu vode kriminalci, normalno je da vam šalju kriminalističku policiju – kaže Trifunović, koga ova „poseta“ nije nimalo uzbudila, jer su, kako ističe, poslovi fondacije čisti.\nUpravitelj fondacije Ratomir Antonović ističe za naš list da su pripadnici policije bili ljubazni i korektni, i da su na zahtev tužilaštva tražili da im se dostavi određena dokumentacija.\n– Bili su njih dvoje, zadržali su se oko sat vremena, sve je prošlo u najnormalnijoj atmosferi. Njih je poslalo tužilaštvo po krivičnoj prijavi Maria Spasića. Doći će i danas po deo dokumentacije, najverovatnije i sledeće sedmice, jer su tražili obiman materijal koji mora da se fotokopira – ističe Antonović. On kaže da mu je drago što su pripadnici policije došli u fondaciju, kako bi se konačno ustanovila istina, utvrdilo činjenično stanje i zaustavile sve spekulacije o fondaciji.\nMario Spasić, generalni sekretar nevladine organizacije Savet za monitoring, ljudska prava i borbu protiv korupcije Transparentnost, i bliski saradnik Zlatibora Lončara, najavio je u medijima da će podneti krivičnu prijavu protiv Trifunovića i njegove fondacije, sumnjajući na malverzacije sa novcem. Prijavu je koncipirao na osnovu pisanja tabloida, prvenstveno Srpskog telegrafa, koji nedeljama vodi kampanju protiv poznatog glumca i njegove humanitarne organizacije. Sumnju u rad fondacije izneo je i sam ministar zdravlja, takođe na osnovu pisanja tabloida. Iako je u javnim obraćanjima Trifunović argumentovano odgovorio na sve njihove navode, Tužilaštvo je pokrenulo istragu, što sve u fondaciji „Podrži život“ raduje, jer će, kako kažu, istina konačno izaći na videlo.\nfonadacija podrzi zivot, Sergej TrifunovićBeograd\n12. oktobra 2018. u 00.08\nSergej molim te oprosti im jer ne znaju sta cine. Hvala ti za tvoje angazovanje u Srbiji,zemlji gde ni decji zivoti nisu sveti!\n12. oktobra 2018. u 02.05\nZnaju oni jako dobro šta čine i bila bi greška oprostiti im bilo šta. Ne znam koliko ćemo ovo kao ljudi tolerisati ali doći će ovome kraja i nadam se da ćemo uspeti da se izborimo za odgovornu vlast i institucije i pravedno društvo. Meni krv ključa i srce me boli kada vidim ovo iživljavanje i kabadahisanje ovog neoradikslskog ološa ali i njih će pravda stići.\n12. oktobra 2018. u 08.28\nOvako nešto izjaviti govori da si mizerija od čoveka i da si uvredio sve građane Srbije.\n12. oktobra 2018. u 09.23\nprvo lekic pa onda sendvic, ne obrnuto\n13. oktobra 2018. u 14.16\nU tvoje vreme narod nije imao ni za lek, ni za sendvic!\nnazvati humanog čoveka kaže:\n12. oktobra 2018. u 10.23\nmizerijom od čoveka može samo *l*š. Tvrdiš da naš zdravstveni sistem funkcioniše, a imamo čoveka koji tvrdi da lekari hitne nisu radili reanimacije i koga je sam Lončar pozvao u antikorupcijski zdravstveni tim? Jesi li ikada čuo za kvar magnetne u privatnom sektoru, a koliko dana godišnje u državnom je u kvaru? Da sve savršeno funkcioniše u državnom zdravstvu ne bi ni postojala potreba za postojanjem privatnih fondacija koje pomažu ljudima koje su zdravstveni radnici sa državnog kazana otpisali, a postoji mogućnost izlečenja. Potsetiću te na još jedno zverstvo belih mantila za koje roditelji traže odgovornost, krađa beba, a to naše pravosuđe sankcionisalo nije. Kažu da se stepen napretka nekog društva najbolje vidi kroz broj transplatacija, a kod nas je minimalan, jer ljudi nemaju poverenje u zdravstvene radnike i pravosuđe i imaju strah od potpisivanja donorske kartice. Jesi li je potpisao ti Sascha ili nemaš hrabrost za jedan human potpis? Mene čovek koji pomaže ljudima u nevolji ne može da uvredi, takvima se divim kao građanka Srbije, ali me vređaju ljudi poput vas, Sascha, kojima nije teško da napljuju humane ljude.\n12. oktobra 2018. u 12.19\nOčigledno ste svoje razočarenje u sopstvenu državu usmerili na pogrešnu stranu. Za mene je bio i ostao mizerija od čoveka koji za svoju zemlju može da kaže da je Srbija zemlja u kojoj ni dečiji životi nisu sveti. A ti bolje pročitaj ko je to napisao i kome je odgovor upućen. I pre svega humani su ljudi koji se odriču svog novca u korist bolesne dece.\nBranko Klacar kaže:\n13. oktobra 2018. u 18.21\nPrvo nemas pojam ni ti o cemu pricas. Da ljudi placaju zdravstveno osiguranje ova drzava nikada ne bi imala problem. Ali problem su oni koji misle da od 50 dinara participacije misle da moze da se odrzava jedna masina kao sto su magnet ili skener. Raspitaj se malo pre nego sto bilo sta kazes. Radio sam i u privatnom i u drzavnom sektoru tako da ipak malo bole znam od tebe. A sto se Sergeja tice nikada ga nisam nesto gotivio kao glumca ali kao himanitarac je jedini koji je sigurno radio sve po pravilima ovo je samo hajka na njega sve ce to da prodje. Psi koji laju svi znamo da samo kefcu i nista drugo. Puna podrska za ovu organizaciju.\n12. oktobra 2018. u 12.11\nKako vas samo nije sramota!Da je vise ovakvih ljudi kao sto je Sergej – blago bi nama bilo!\nGde su vam svest i savest sendvičare bedne kad ovakvog humanistu mozete maltretirati!\nSergej svaka čast!\nmarija simonovic kaže:\n13. oktobra 2018. u 10.43\nE sa njim bi ti bas bilo bolje…nemoj pricati gluposti, ako ne znas sa kim imas posla.\n12. oktobra 2018. u 12.50\nNije jasno zbog čega su uvređeni svi građani Srbije?\nČovek govori o onima koji vladaju Srbijom i odlučuju o životu i smrti.\nDa li je klub poslanika SNS odbio predlog da se formira Fond za lečenje bolesne dece?\nDa li su se posredstvom medija javili roditelji čija se deca leče novcem koji je prikupio fond “ Podrži život“?\nAko jednu političku stranku poistovećuješ sa državom i svim njenim građanima, pa izvodiš besmislene zaključke, onda se malo preispitaj i možda shvatiš.\nTotalno nedefinisan komentar.. šta je to Sergej izjavio što po vama nije u redu ili nije istina? Vama je mozak više nego ispran – izbotovan.\n12. oktobra 2018. u 09.45\nNe,ni slučajno ne sme da oprosti toj bagri,već tužbu i tim nazovi novinama i Lončara i svima koji su ga sramno povlačili po medijima. I do Strazbura ako treba,nek se čuje da u Srbiji još ima normalnih. Zašto malo ne ispitaju fondaciju Dragice Nikolić. Ma nemam izraz za ovu vlast…hulje!!!\nMa naravno čim malo prigusti odmah u Strazbur ni manje ni više. Sasvim korektna izjava upravitelja fondacije a za izjavu Trifunovića šta reći kakav bio takav i ostao.\n12. oktobra 2018. u 13.27\nSigurno bio i ostao bolji od tebe!\n13. oktobra 2018. u 14.24\nSve lepse od lepseg, ova komparacija recenica iz Hristovog zivota u dodiru sa Sergejem Trifunovicem mi toliko para i bode oci, da mi mrak padne na oci a da ne zazmurim!\n12. oktobra 2018. u 07.13\nTako to funkcioniše u “banana-državama”… Prvo te okrpi dnevni list koga je formirala Služba, pa se tim optužbama priključi Ministar koji radi za Službu, a onda Krivičnu prijavu podnese “nevladina” organizacija koju kontroliše i vodi Služba… Razlog je taj što je Služba već rešila sve probleme koji muče Srbiju u poslednjih 30 godina, pa se sada bave tananim finesama društva kako bi ga učinili još boljim… Dobro, ima malo i toga da bi u startu želeli da otklone svaku moguću opasnost koja bi mogla da ugrozi popularnost njihovog pulena na radnom mestu Vodje nacije, ali to njima nije tako ni važno pošto su oni fokusirani samo na opšte dobro nacije.\n13. oktobra 2018. u 14.08\nDaj Boze da taj sms ode na lecenje nekog deteta!\n12. oktobra 2018. u 09.01\nЈедини кримос си ти овде колико видим, обрћеш новац за лечење деце у иностранство уместо да се тај новац искористи за лечење истих, чим ти тако нападаш полицију која и треба да ради свој посао, значи да ти савест није чиста , само очекујем да се вадиш још на политику и све је јасно.\n12. oktobra 2018. u 09.43\nJadno je to sto ste napisali. I jos se krijete iza imena. Ne vredjajte alhemicare.Bravo za Sergeja…..i jos jednom bravooooi\n12. oktobra 2018. u 12.01\nЈа и јесам Алхемичар људских душа, читам вас као буквар, пишете и браните злобу од човека јер мислите да је то ИН , ако је против власти.,мени хвала Богу не треба сендвич , нити сам бот да би имао своје мишљење које је искрено и поштено, за разлику од овог мизантропа који само зна да шири мржњу , и лажи.\n12. oktobra 2018. u 09.46\nAlhemičar, drži se sendviča, ne jedi ono što se ne jede.\nkum zone kaže:\n12. oktobra 2018. u 11.05\nPusti bre čoveka, nek jede ako voli ! Podrška za Sergeja..\nХвала лепо, али сендвиче не једем , храним се здраво, воћем и поврћем, вегетеријанац сам , а оно што се не једе дајем вама , када је већ бурек јефтин.\nDa ste Alhimičar ili Alkoholičar? Pa Sergej se raduje, a ne da se plaši dolasku policije, ako ste pismeni. Važno je da Sergej pomaže deci, a kome ste vi pomogli?\n12. oktobra 2018. u 14.02\nМилена, као прво срамота је називати неког неписменим, а не знаш ни како се пише Алхемичар , а не Алхимичар, али схватам ви сте та елита која познаје Илију Гарашанина и Аписа.\n12. oktobra 2018. u 13.32\nNe vidim da je igde napao policiju! Shavata i on da su oni morali da dodju jer im je naredjeno. Ili si toliko intelektualno ograničen ili „na zadatku“! Samo ti znaš!!!\n12. oktobra 2018. u 09.32\nZnaju oni jako dobro šta čine i bila bi greška oprostiti im bilo šta. Ne znam koliko ćemo ovo kao ljudi tolerisati ali doći će ovome kraja i nadam se da ćemo uspeti da se izborimo za odgovornu vlast i institucije i pravedno društvo.\n12. oktobra 2018. u 09.33\nЈедини кримос си ти овде колико видим, обрћеш новац за лечење деце у иностранство уместо да се тај новац искористи за лечење истих, чим ти тако нападаш полицију која и треба да ради свој посао, значи да ти савест није чиста\nIgor Tosovic kaže:\n12. oktobra 2018. u 15.55\nA sto je onda obozavani ti predsednik državne pare (uz medijsku pompu kao da su njegove lične) uplatio bas Sergejevoj fondaciji?\n12. oktobra 2018. u 15.57\nDa li ti je ime Alhemicar ili Tanja?\n13. oktobra 2018. u 08.16\nDa li je moguce, nisu ni proverili ko je vec kucao to sto su im dali da ovde pisu i to sa istim gramatickim greskama. MAKTUB- Alhemicari gubite se, kad se neko od vas razboli videcete kakav vas horor ceka.\n13. oktobra 2018. u 13.34\nOn je za policiju rekao da su fini ljudi, problem je onaj ko je poslao policiju da ispituje sergeja dok na drgoj strani ima more neresenih ubistava.Drugo sergej je radio po zakonu republike srbije u Kom jasno pise sta sme a sta ne.Shvatas li da SE novac ulaze u fond da bi SE uvecao I naprimer od tog novca kupili lekovi za decu.Sergej je znaci uvecao novac I poslao decu na lecenje.Dve muve jednim udarcem.A sta je sa 4 miliona iz fonda doktora Smrt i ko ce da ispita rad tog fonda KOJI odbija decu jer im bolest nije dovoljno retka.MA necu da SE raspravljam sa botom koji za sendvic ubija decu.Da gospodjice gospodjo ovo sto radio vlast veoma ugrozava fond podrzi zivot a samim Tim I decu.Sve to rade samo zato sto sergej nije bot I misli svojom glavom i ima hrabrosti da to i kaze. Prijatan sendvic Tanja\nBesmisleno je bilo sta reci vise na ovu temu…svakak cu ponoviti da Sergeja kao glumaca zaista rado gledam i da u tom segmentu njegov rad cenim i postujem…ali da ima prostora i razloga za sumnju u pravicnost rada fondacije koju je isnovao, na zalost ima svakako…jos gore je to sto se radi o takvoj vrsti fondacije gde je decije zdravlje u pitanju…Nadlezni ce svakako uraditi svoj posao pa ce i narod biti nacisto sta je istina…\n12. oktobra 2018. u 11.11\nPa vi nesrecni podanici ove kamarile na vlasti da sudite o istini?!?! Pa Vucicu je laz jedina istina! Vasa moralna nakaznost je takva da tesko mozeete stati u znacenje reci covek.\n12. oktobra 2018. u 10.40\nNe razumem zasto se digla halabuka samo oko ove fondacije? Postoji i fondacija Dragice Nikolic. Zasto se i ona ne preispita. Ovako samo gledamo kako Tomislav gradi kuce a tek unutrasnjost koja se ne vidi, kao da je u pitanju Bred Pit i njegova kuca. Slikati malo i unutrasnjost kuce Dragice Nikolic!\nToma i Dragica kaže:\n12. oktobra 2018. u 11.37\nsu izgradili crkvu, pa verujem da su ljudi uradili to od zakonito stečenog novca i da imaju dokaz za imovinu koju su stekli marljivim radom. Obzirom na investicije, crkva pokajnica i vikendice u zoni za odbranu od poplava, pretpostavljam da su naš budžet uvećali i dobrom količinom novca za porez. Ako grešim morali bi biti zakonski sankcionisani. Bilo bi pravo dno da bivši predsednik, a sadašnji prvi čovek kancelarije za saradnju sa Kinom ne može da dokaže poreklo svoje imovine i da krši zakone uzurpacijom vodoodbrambene zone.\nSve ovo je posledica što nije bilo 6. oktobra. Da je Lončar, njemu slični i ceo vrh SPS-a i SNS-a završio u zatvoru, ovo se ne bi događalo. Gde su danas ministri iz te vlade: Dinkić, Pitić, Vlahović, zatim istaknute demokrate i Koštuničine pudlice: Vesić, Mali, A.Mladenović, Bakarac- svi uz SNS. Zato ako Srbija hoće napred, onda da se dobro preispitaju biografije onih koji su uz Savez za Srbiju. Srbija nema pravo na još jednu istorijsku grešku, jer je inače neće biti.\n12. oktobra 2018. u 11.36\nProblem je da drzava nemoze I nli nece da plati za lecenje bolesni zato sto drzava hoce da deca pate I umru.\nAko su voljni Evo neka posalju ostale na lecenje.?\nIma mesta I za drzavu i gospodina trifunovic a da saradjuju.\nIz UK Sam slala igrimne kamione pomoc srbiji 12 God. I ni Hvala.\nDrzava je kriminala. Glavu gore gospodine trifunovic.!\n12. oktobra 2018. u 11.51\nJasno je drzava bih da spreci findaciju gospodina trifunovic a nema resenje za obolele. Radje bih da niko neuradi nista za obolele. Da deca pate I umru.\n12gid.sam slala pomoc iz UK baby incubators, hranu, odecu obucu ni Hvala.\nCrveno krst u novom sadu zena je mene na zvala cigankim, lopovom I tako I sada kazem puj, puj. Drzava srbije nezna razliku izmedju dobro I lose.. Ima mesta za findaciju trifunovic. Pa hajde neka drzava srbije sutra preuzme na sebe da leci svu obolele decu?\nNece, Ali hoce da spreci findaciju da da sansu zivota!\nI taj soasuc nije spas.\n12. oktobra 2018. u 13.16\nKada bi imali na hiljade ovakvih ljudi kao Sergej Trifunović gde bi nam bio kraj.\n12. oktobra 2018. u 18.51\nPa ako je bilo nepravilnosti boga mi neko mora da odgovara.\n12. oktobra 2018. u 20.03\nNe znam kako da počnem, jer smo sve ovo, sa ovim i sličnim njima na vlasto 2000. proživljavali, a nadali se i prošli. Zaboravljamo, a ne bi smeli, da je tih godina ministar za informisanje bio sadašnji predsednik Srbije, čivek koji je u to vreme kažnjavao i zatvarao medie, a sada priča i „prodaje“ nam denokratiju. Sergeje, ti barem znaš, šta onaj razumni deo Srbije misli i zna o tebi. To ti treba biti dovoljno da nastaviš svoju borbu za decu Srbije, kada oni kao vlast to neće, ili ne žele. Samo napred.\n12. oktobra 2018. u 21.53\nSergej, jesi ponudio ljude tvojom kafom, ocevom rakijom i majcinim sarmama ?\nRešad sabo kaže:\n13. oktobra 2018. u 11.09\nJedino Sergej može da ujedini opoziciju i da skinemo sa vrata ovo zlo i da ih kaznimo po Dušanovom zakoniku\n13. oktobra 2018. u 11.34\nKriminalci poslali kriminalisticku policiju kriminalcima.\n13. oktobra 2018. u 14.06\nJel vi masa kapirate da Sergej kapira da je bolje da lozi i da bude antisrpski nastrojen na svaku dosadasnju vlast, onaj ko ga placa, nije dzabe Sergej parada za babe… Ume taj da se snadje, njegove sposobnosti manipulacije i obmane prevazile granice cak i dobrog ukusa za pohlepnoscu. Prijatno ko jede Sergejev sendvic!\nGordana Vidosavljevic kaže:\n13. oktobra 2018. u 17.05\nU nasoj zemlji umesto da jure krominalce jure glumca koji se bavi humanitarnim poslom i pomaze bolesnoj deci mom prijatelju je ta fondacija spasila zivot kad se obratio drzavi ostala je nena ostavite coveka da pomaze deci kad drzava nije u mogucnosti da im ppmogne


El puerto de santa maría : hoteli blizu, fotografije, adresa, Шпанија plan, blizu, rezervacija\nEl puerto de santa maría (Шпанија)\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad El Puerto de Santa Maria. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski terNastavaken, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad El Puerto de Santa Maria, a nalazi se u ulici Albareda, 4, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer solarijum. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Jerez je udaljen 21 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 43 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu KY.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nU hotelu Bodega Real Hotel Puerto de Santa Maria pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Cadiz: Restoran, Room Service, Bar, Perionica. Stil ovog hotela je LNastavakuksuzan.Na 22 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Calle Albareda, 4, 11500, Puerto de Santa María, Spain, a pozicija mu je severoistok za grad Cadiz. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 8 od 10.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Do aerodroma Jerez možete da stignete kolima za 43 minuta (aerodrom je udaljen 21 kilomet(a)ra od hotela).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNalazi se u ulici Plaza De Medinaceli, pozicija mu je severoistok za grad El Puerto de Santa Maria, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.U hotelu Hotel Medinaceli pronaći ćete sve usluge koje tNastavakreba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad El Puerto de Santa Maria: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Aerodrom Jerez se nalazi na oko 43 minuta kolima od hotela (21 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nHotel ima 28 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa 1 Double Room (breakfast included). Cene najjeftinijih soba u hotelu Duques De Medinaceli Hotel kreću se od n.a. dinar - Srbija . Pozicija oNastavakvog hotela je severoistok za grad El Puerto de Santa Maria, a nalazi se u ulici Pl. De Los Jazmines, 2, na samo 4 minuta kolima od centra grada.U hotelu Duques De Medinaceli Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije pet zvezdica za grad El Puerto de Santa Maria: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Do aerodroma Jerez možete da stignete kolima za 43 minuta (aerodrom je udaljen 21 kilomet(a)ra od hotela).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici C/ Virgen De Los Milagros 27 PUERTO DE SANTA MARIA, a pozicija mu je severoistok za grad El Puerto de Santa Maria. Sve to gNastavaka čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Monasterio San Miguel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Aerodrom Jerez se nalazi na oko 43 minuta kolima od hotela (21 kilomet(a)ra ).Sakrijte


Trebinjska policija proteklog vikenda pronašla je 30-godišnjeg ruskog državljanina kod kojeg je primijećena nesposobnost komunikacije i nesnalaženja, zbog čega je smješten u Opću bolnicu u Trebinju, a pretpostavlja se da su ga u takvom stanju bez ičije kontrole ostavili njegovi roditelji.\nGrađani Trebinja u subotu su prijavili policiji da se u jednom trebinjskom naselju nalazi nepoznata osoba koja ulazi i izlazi iz zgrada, a prilikom njegove identifikacije otkriveno je da se radi o državljaninu Rusije, da ima zdravstvenih problema i da nije sposoban komunicirati. Zbog sumnji da boluje od autizma smješten je u bolnicu, pišu Novosti.rs.\nKako ovaj medij saznaje, državljanin Rusije kod sebe je imao ruksak, pasoš i nešto novca, a naknadno je utvrđeno da je u BiH ušao 26. juna s ocem i majkom, koji su ga, kako se pretpostavlja, ostavili u Trebinju.\nCrnogorski policajci locirali su roditelje u ponedjeljak, 2. jula, u Tivtu, odakle se otac samo javio da će u toku dana doći po mladića i nije objašnjavao zbog čega i kako mu se sin našao sam u takvom zdravstvenom stanju u Trebinju.\nMladić je praktično četiri dana sam lutao jednim od trebinjskih naselja sve dok ga nisu primijetili građani, prijavili policiji, nakog čega je smješten u bolnicu.


Argentina u raljama ushićenih finansijera … ponovo | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\n« Voda, hrana i geopolitika\nRTS1 – Oko magazin – 16/06/2016 Bregzit, kraj jednog divnog prijateljstva »\nArgentina u raljama ushićenih finansijera … ponovo\n14/05/2016 od Nebojša Katić\nNa veliku radost svekolike svetske finansijske javnosti, a posle pauze od četrnaest godina, Argentina se 19. aprila 2016. vratila na međunarodno tržište kapitala. I ne samo to – Argentina je oborila sve rekorde u visini jednokratne emisije obveznica za jednu zemlju u razvoju. Emitovano je ukupno 16.5 milijardi dolara obveznica različite ročnosti i sve ponuđene obveznice su prodate. I ne samo to – tražnja za obveznicama je bila u proseku četiri puta veća od ponude, što je izazvalo navalu egzaltiranih komentara.\nOtkud ovoliko ushićenja na tmurnom svetskom finansijskom tržištu i kakva je njegova geneza?\nIstorijat skorijih argentinskih muka sam dao u tekstu Pravo, pravda i državni dugovi, pa ću ovde citirati deo tog tekst.\n„Saga počinje 2001. godina kada je Argentina prestala da servisira svoje dugove i kada je počeo dugi proces njihovog restrukturiranja koji je obavljen u dve faze – 2005. i 2010. godine. Argentina je time reprogramirala preko 90% svojih dugova, budući da je najveći broj kreditora prihvatio uslove reprograma i otpis dugova koji je sa tim išao. Mali broj kreditora koji su reprogram odbili, pokušao je svoja potraživanja da namiri sudskim putem i u celom iznosu.“\nPosle duge pravne borbe, poveriocima se posrećilo. Njujorški sudija Tomas Griesa je 26. oktobra 2012. stao na njihovu stranu i presudio da Argentina mora svoje nereprogramirane dugove isplatiti u celosti. Dok se to ne dogodi, Argentina ne može plaćati obaveze ni po reprogramiranim kreditima.\nPostojala je naivna nada da će više sudske instance u SAD možda promeniti odluku sudije Griesa, ali se to nije dogodilo. Odluka je dodatno ojačana presudom Vrhovnog suda SAD čime je sudbina Argentine bila zapečaćena. (O tome sam pisao u tekstu Argentina u raljama finansijskih lešinara.) Argentina je izgubila ovu dugu i surovu šahovsku partiju i sve što se potom dešavalo bila je samo forsirana završnica.\nDa bi se partija privela kraju, bilo je potrebno da predsednica Kristina Fernandez Kiršner siđe sa vlasti, a da na njeno mesto dođe neko ko će imati više sluha za novu relanost koju je kreirao sudija Griesa. Upravo to se i dogodilo decembra 2015. godine kada je na predsedničkim izborima pobedio Mauricio Makri.\nMakri je odmah za ministra ekonomije postavio Alfonsa Prat-Gaja, sposobnog bankara koji je zanat učio u banci J.P. Morgan i koji je jedno vreme bio i guverner Centralne banke Argentine. (Britanski Euromoney ga je 2004. godine proglasio za guvernera godine.) Uzgred, J.P. Morgan je bio i jedan od četiri koordinatora aprilske prodaje argentinskih obveznica.\nUkratko, kako se to novogovorom kaže, sa vlasti su otišli populisti, a na vlast je došla ekipa naklonjena biznisu i tržištu. Za manje od dva meseca nova vlada je postigla dogovor sa najvećim preostalim kreditorima. Već krajem aprila Argentina je tim kreditorima platila 9.3 milijarde dolara. (Srećom, ni činjenica da se ime Mauricija Makria u aprilu pojavilo u „panamskim papirima“ nije omelo da se započete transakcije obave, niti je to uticalo na rejting koji Makri uživa u najvažnijim metropolama.)\nCifra, ili možda reket koji je Argentina platila je stravičan, i na nivou je od oko 40% njenih ukupnih deviznih rezervi. Zarada koju su ostvarili „finansijski lešinari“ je impresivna, i verovatno se meri stotinama procenata u odnosu na inicijalni ulog.\nKapitulacija je proglašena trijumfom i, kako je to objasnio londonski Financial Times (FT), Argentina je ponovo uspostavila normalne odnose sa ostalim svetom, koji su do tada, valjda, bili nenormalni. FT nam diskretno sugeriše da se pod ostalim svetom podrazumevaju SAD.\nTri četvrtine novca dobijenog po osnovu emitovanih obveznica je otišlo na servisiranje starih obaveza, lavovski deo upravo na plaćanje kreditorima za čije patnje je sudija Griesa imao toliko empatije.\nKako je zaduživanje Argentini sjajno krenulo, a novca nikada dosta, Argentina planira da do kraja godine emituje još oko 30 milijardi dolara obveznica. Deo tih najavljenih obveznica bi mogle izdati provincije, budući da je Argentina federalna država.\nZanimljivo je i objašnjenje za novo, najavljeno zaduživanje. Stopa inflacije u Argentini je visoka (oko 34%) jer je prethodna vlada štampanjem novca pokrivala dugove federalnih jedinica. Nova vlast, čini se, to neće raditi. Ona će novi novac štampati na bazi novca koji štampaju SAD. Mora biti da je bolje da Argentina duguje Americi, no sebi.\nPri tome, kamate na dolarske obveznice su znatno niže nego kada se dugovi finansiraju kreditima u lokalnoj valuti. Ova teza je tačna … pod uslovom da odnos pezosa i dolara ostane fiksan, ili još bolje, da pezos ojača.\nNeko ko duže prati istoriju ekonomskih kriza, setiće se da je slična antiinflaciona logika pratila i argentinske protržišne reforme i zaduživanje 90-tih., kao i da je takva ekonomska politika dovela do ekonomskog sloma Argentine.\nKao i danas, i tada je sa istim oduševljenjem dočekana nova administracija koju je oličavao ministar ekonomije, reformator Domingo Kavalo, neustrašivi borac protiv inflacije i čovek koji je fiksirao pezos za dolar na paritetu jedan za jedan. Tada je Domingo Kavalo bio čarobnjak i spasilac Argentine kao što bi to danas mogao biti Alfonso Prat-Gaj. (Kavalo je kasnije završio u zatvoru, ali to je neka druga priča.)\nKada god se „svetska javnost“ raduje spasiocima i reformatorima, ta radost uvek ima snažnu i lako izračunljivu finansijsku podlogu.\nU trenutku izdavanja obveznica, investitorima je ponuđena zarada koja se, u zavisnosti od ročnosti, kretala između 6.25 i 8%. U isto vreme, zarada na američkim obveznicama iste ročnosti se kretala od oko 0.9 do 2.6%. Ova drastična razlika u prinosu na obveznice i objašnjava halapljivu tražnju koju sam pomenu u prvom pasusu. U ambijentu kamatnih stopa koje se kreću oko nule, investitori željno čekaju da ih neka od zemalja u razvoju obraduje obveznicama sa viskom prinosom.\nNaravno, argentinske obveznice su mnogo rizičnije od američkih, ili je bar tako bilo do sada. Razlika u ceni obveznica i visini prinosa bi trebalo da govori o meri tog rizika. S druge strane, poslednja iskustva sa američkim sudovima govore da bi obveznice Argentine mogle biti i bez rizika, te da bi neki budući sudija poput Griese uvek mogao naterati Argentince da plate, pa makar i gladovali. (U uputnici br. 2 bavio sam se temom rizika u novom dužničkom ambijentu koji se polako kreira).\nAko je motivacija kupaca uglavnom jasna, kakva je motivacija nesretnih Argentinaca?\nAko je već realizovana emisija obveznica bila iznuđena američkom presudom i strahom od pražnjenja deviznih rezervi, koji đavo Argentinu tera da najavljuje novu prodaju obveznica od 30 milijardi dolara i novo zaduživanje?\nAko se Argentina danas, kada su kamate na najnižem nivou u posleratnoj istoriji zadužuje u dolarima po stopi od preko 7%, šta će se dešavati kada dolarske kamatne stope krenu da rastu, a Argentina bude morala da refinansira dugove koje danas uzima? Po kojim stopama će tada emitovati obveznice?\nKako je moguće da po ko zna koji put gledamo isti finansijski film? Kako je moguće da se svi prave da ne vide kako Argentina ponovo ide istim putem kojim je toliko puta hodila? Kako je moguće da se na putu u ponor Argentini aplaudira i viče bravo?\nZa države koje nisu sišle s uma, za političare koji žele dobro svojoj zemlji, primer Argentine, njena prošlost, sadašnjost a bojim se i budućnost, najbolji su orijentir koji pokazuje šta ne treba raditi.\n Isti časopis je Mlađena Dinkića proglasio za najboljeg ministra finansija 2007. godine.\nObjavljeno u Medjunarodna ekonomija | 43 komentara\nna 19/05/2016 u 20:58 Немирни\n“All wars are Bankers wars“\nna 19/05/2016 u 08:02 Nebojša Katić\nЗа инг. Дејана – Тешко је рећи колика је правична награда купцу и ту судови тешко да могу арбитрирати. Тржиште одређује цене, оне су често „неправедне“ на једну или на другу страну, али то је у логици тржишта. Судија Гриеса није одредио цену дуга нити је захтевао да Аргентина плати све што повериоци траже. Он је „само“ стопирао исплату „репрограмираним“ повериоцима и тиме је блокирао Аргентину. То је наравно дало огромну моћ „нерепрограмираним“ кредиторима у преговорима са владом Аргентине.\nДржаве не могу директно откупљивати своје дугове, јер би то довело до великог манипулисања ценама на штету кредитора. Нпр. емитујете обвезнице по једној цени, па их потом откупите по много нижој и тако се раздужујте. Током осамдесетих је био популаран тзв. debt-to-equity swap. Приватни инвеститор би откупио државне дугове нпр. по цени од 20 центи за долара, а држава дужник би му дала нпр. 50 центи за долар али у локалној валути, с тим да се тај новац уложи у неку локалну инвестицију. Добијена локална валута би се користила за плаћање локалних трошкова, радова и сл.. Зарадио би и кредитор, а „зарадила“ би и држава. На том принципу је финансиран хотел Хајат у Београду.\nna 19/05/2016 u 05:48 Инжењер Дејан\nЗа господина Катића – Када неко на секундарном тржишту купује један долар дуга за десет центи, да ли можете грубо да саопштите колика је правична награда за купца? Другим речима, да ли би било поштено да је амерички суд пресудио да Аргентина плати „хеџ“ фондовима нпр. 12 центи за сваки долар дуга (другим речима, „хеџ“ фонд би имао пристојан принос на уложени капитал од 20 одсто).\nВременом сам склапао неке коцкице. Својевремено ми је било чудно зашто су током деведесетих, упркос ратној ситуацији, бивше југословенске републике куповале дугове других република на секундарном тржишту, а не своје. Објашњење је једноставно, нико не може да откупи свој дуг, по дампинг цени, на секундарном тржишту. Просто-напросто, када су били у питању дугови према странцима, постојао је локални „савез елита“.\nna 18/05/2016 u 23:45 Zdravko\nNe mogu da odolim a da ne kazem\n>> Ne znam u čijoj su jurisdikciji obveznice koje je Srbija izdala na međunarodnom tržištu, ali bih očekivao da je reč o engleskom pravu i engleskim sudovima.\nTo je logicno, Srbija je posed Krune barem od maja 1903. godina, vrlo verovatno i ranije.\nna 18/05/2016 u 22:40 Nebojša Katić\nZa Andreja – Kada je reprogram u pitanju, nikada se ne može obezbediti saglasnost 100% poverilaca. Postoji alternativa i nešto što se zove collective action clause (CAC) i što bi trebalo da pomogne u budućim reprogramima. Ideja je da ono što prihvati većina poverilaca (obično 75%), postaje obaveza i za ostale poverioce. Tu klauzulu Argentina nije imala, i otuda mogućnost da tzv. holdouts kreditori mogu da tuže. Uzgred, ironija je da su argentinski holdouts kreditori kupili obveznice na sekundarnom tržištu uz ogroman popust, a onda su kroz tužbu zaradili fantastično.\nKako su argentinske obveznice izdate pod jurisdikcijom suda u NY, presudio je sudija Griesa. Ne znam u čijoj su jurisdikciji obveznice koje je Srbija izdala na međunarodnom tržištu, ali bih očekivao da je reč o engleskom pravu i engleskim sudovima.\nna 18/05/2016 u 22:02 Andrej\nHvala vam na odgovoru. Vase obrazlozenje mi i lici na presudu nekog US suda. Ne verujem da tu postoji neki tajni interes sudije ili cak Vrhovnog suda da bih sumnjao u nezavisnost suda. Vise mi izgleda da je logika koju ste opisali za njih dovoljno dobra.\nZnaci, da vas parafraziram, danas Argentina svima placa postojece dospele ugovore u celosti pa tako mora da postupa i sa ugovorima koji nisu reprogramirani. Pitam se sta bi bila alternativa. Da sud natera stare poverioce na reprogram? Bojim se da bi to tek bio presedan.\nTu mi vec nije jasna prica o originalnom reprogramu. Zar nije trebalo insistirati na 100% saglasnosti poverilaca? Ili objaviti klasicni bankrot i stopirati svima isplate. Znaci nikom nista, pa je prema svima jednako… Takodje, kada ste vec u problemu zasto drzati drzavni kapital pod jurisdikcijom US sudstva? Mislim da i mi deo rezervi drzimo u trezorima FEDa.\nTo me navodi na pitanje pod kojim uslovima Srbija izdaje drzavne obveznice?\nna 18/05/2016 u 19:26 draganp\nJoš ponešto o Argentini:\nna 18/05/2016 u 18:09 Nebojša Katić\nZa B. Skrbica – Velika većina ugovora koje je država potpisala su ili tajni, ili su tajne najvažnije klauzule. Dakle, nije reč samo o NIS-u. Taj metod skrivanja ugovora je skandalozan. Uzgred, iako smatram da je ugovor za NIS-om vrlo loš, siguran sam da bi isti takav ugovor sa Šelom npr. bio slavljen kao najbolje što je Srbiji moglo da se dogodi i bio bi proglašen za posao milenijuma. Hvala na komentaru.\nna 18/05/2016 u 18:05 Cayo\nИзвињавам се, али чини ми се да само у упитном облику понављате оно што сте овде поставили у декларативном:\nМладен Бањац вам је једноставно нацртао да је процес домаћег финансирања, било задуживањем, било примарном емисијом, врло једноставан:\nТада нисте били заинтересовани за оспоравање тих чињеница, а сада се јављате препричавајући властиту тезу, уз поновно инсистирање на изједначавању кредитирања са инвестирањем и штедњом. Да ли је циљ таквог поступања нека расправа?\nna 18/05/2016 u 17:38 Branislav J F Skrbic\nSamo mala napomena, ugovor oko NIS-a nije javan jer je tako insistirala ruska strana. To je zvanican stav nase srpske strane.\nna 18/05/2016 u 17:30 Nebojša Katić\nZa Andreja – Bojim se da je Vaša vera u nezavisno američko sudstvo pomalo naivna. Više od 90% poverilaca se nagodilo sa Argentinom i radi se o vrhunskim finansijskim kućama, sa vrhunskim pravnim savetnicima. Da je ugovorna situacija takva kakva Vi slutite da jeste, svi bi uradili isto – tužili Argentinu, reprograma ne bi bilo i Argentina bi sve morala da plati bez otpisa.\nVeć sam pomenu da je u slučaju Argentine došlo do čudne interpretacije tzv. pari-passu klauzule. O tome sam Vam ranije već nešto pisao, pa ću ovde samo kopirati i spojiti dva komentara:\n„Pari-passu klauzula je odavno standardna komponenta međunarodnih ugovora i ima za cilj zaštitu poverilaca i njihov ravnopravan tretman. Država tako ne može izmirivati obaveze prema nekim dužnicima u celosti, a prema drugima ih ne izmirivati, ili ih izmirivati u manjem procentu. Ako država nema dovoljno za sve, ona bi morala svima platiti proporcionalno. Npr. ako su ukupni dugovi 100, a država ima 70, trebalo bi da svim poveriocima isplatiti 70% dugovanja.\nAmerički sud je zauzeo stav da ako Argentina plaća uredno obaveze kreditorima sa kojima je reprogramirala dug, onda ga mora platiti uredno i onima koji ga nisu reprogramirali. Logika je možda formalno ispravna, ali u kontekstu Argentine ona znači da su zapravo diskriminisani oni koji su prihvatili reprogram, i time omogućili da Argentina uopšte nastavi da plaća (umanjene) obaveze. Mislim da se ne mora biti pravni ekspert da bi se uočilo da sa logikom presude nešto nije u redu.“\n„… Argentinski dug je reprogramiran sa ogromnim otpisom glavnice. Mali broj poverilaca nije prihvatio reprogram. Sud je ovako rezonovao:\nOvo je (grubo) način na koji je sud rezonovao i zato sam rekao da je kontekst potpuno zanemaren, kao da reprogram nikada nije ni postojao.“\nŠto se pregovaranja tiče, sa osvrtom na Srbiju, postoje mnogo crnji primeri od lošeg ugovora sa NIS-om, npr. SSP, ili Fiat, ili Beograd na vodi, ili …\nna 18/05/2016 u 17:09 Nebojša Katić\nZa Branka – Gledano iz ugla evrozone, države se efektivno zadužuju na „domaćem tržištu“ jer se zadužuju u evrima, dakle u svojoj valuti. Cena zaduživanja je ista, bez obzira ko kupuje obveznice. Može se dogoditi, kao sa Grčkom, da strane banke prestanu da kupuju obveznice, a da grčke nastave sa kupovinom, ali tu postoje limiti i ograničenja u vezi sa obimom emisije koju mogu kupiti lokalne banke. Ovo je malo složenija priča i zahteva previše vremena za objašnjavanje. Hvala na komentaru.\nna 18/05/2016 u 16:37 Andrej\nBilo bi zanimljivo procitati obrazlozenje presuda US sudova. Nisu tamo sudije presudile jer ih je neko zvao telefonom kako u nas biva, vec su se pozvale na neke zakone. Ako bih morao da pogadjam, rekao bih da su pogledale ugovor i presudile da se ugovor ima izvrsiti. Sada, Argentina je ugovorila nadleznost sudova i time se odrekla dela svog suvereniteta. Takodje, Argentina je koristeci usluge US finansijskog sektora sebe stavila u poziciju da su se US presude zaista mogle i izvrsiti. Da je Argentina vrsila placanja u Argentini, da je drzavni kapital drzala u Argentini, tim presudama bi se kreditori mogli okititi. Izgleda da su isti dobro procenili situaciju i svoj kapital izvukli u celosti. Vidim da Argentina iz cele ove price nije ne znam sta naucila…\nSa druge strane, kada neka zemlja bankrotira obicno je par godina iskljuce sa finansijskog trzista. Onda dodje trenutak kada krece ispocetka i te prve emisije dugova svi pozure da kupe jer se ti obicno i vrate a imaju najvece prinose. U problemu ce biti vlasnici obveznica koje ce Argentina emitovati za par godina…\nSto se samih pregovora tice, tu do izrazaja dolazi nedostatak demokratkog drzavnog uredjenja. Narod bira populiste koji mu obecavaju sve i svasta. Ti populisti sutra pregovaraju kada nude drzavne resurse stranim investitorima da bi dobili koske da dalje bace svojim biracima. Setimo se NISa – sa nase strane stola ko je sedeo, a ko je sedeo sa Gasprom-ove. Nije ni cudo kakav smo posao napravili. Jos je najcrnje kada se takvi ugovori sakrivaju od javnosti – valjda da se sakrije nekompetentnost potpisnika ciji je posao bio da stite nas javni interes. I ja sam protiv da samo ugovori postanu javni. Ceo proces pregovora mora biti javan. Kada su potpisi stavljeni sve je gotovo – tada javnost ugovora sluzi samo u informativne svrhe…\nDa li ce Argentina krenuti istim putem kao i ranije? Verovatno hoce. Na zalost, procesi obicno bivaju ciklicni. Kada biste Srbima danas oprostili sve kredite i obrisali sve dugove, sutra bi opet trcali u banke da uzmu nove koje opet ne bi mogli da servisiraju…\nna 18/05/2016 u 16:37 Branislav J F Skrbic\nBilo bi jako dobro da se drzava sto manje zaduzuje u inostranstvu, ali tu postoji problem koliko se moze zaduziti kod kuce ? Petoktobarska dogma je bila da zbog razorene ekonomije iz 90tih imamo malu stednju pa je snabdevenost domacih banaka depozitima i stednjom slaba i time slaba mogucnost kreditiranja privrede. Ide seca domacih banaka i ulazak stranih. Strane banke su registrovane kao domace, ali svejedno sa stranim vecinskim kapitalom. Ne samo to. One se preko matica banaka zaduzuju, a neke cak i pokrivaju gubitke. Isto tako maticna banka daje i garancije da se iskreditira neka strana firma. Primer francuska banka moze preporuciti filijali svoje banke u Srbiji da odobri kredit npr nekoj firmi iz Francuske koju ova zna u Francuskoj ali njena srpska filijala okleva da odobri kredit iz nekih svojih razloga. Naravno, niko ne spori da strane banke nesumnjivo poseduju ogromne kolicine kapitala i da im nije problem da odvoje nesto i za investicije u Srbiji kao sto se i desilo. Secam se, kad je menjan evro 2001 za uglavnom marke NBJ je na kraju izasla da su samo gradjani promenili nekoliko milijardi maraka (ne znam sad tacno broj) sto je sve iznenadilo. I tada je neko rekao iz Evrope – gle, ovi traze kredite a pogledaj koliko drze u slamaricama. Nazalost sve je to posledica sunovrata poverenja u domace banke iz 90tih… Posledica je naravno i nepoverenje u dinar, tako da kaogod sto se ljudi bune zbog pozajmica vezanim za evro ili franak tako bi i oni kao zajmodavci isto uradili. Ovo je jasan primer kako drustvo biva kaznjeno ako ne vodi racuna o zdravlju svoje valute i banaka. A da smo imali zdravo bankarstvo sada bi sami sebe kreditirali i kamata bi ostajala u zemlji. Ovako… placamo kamatu strancima, ali dobro – tako se uci.\nna 18/05/2016 u 16:31 Branko\nZa g-dina Katića – A šta raditi u slučaju kada država nema svoju valutu, već je eurizovana..da li i u tom slučaju ići na domaće tržište kapitala i da li onda uopšte ima benefita kod „domaćeg“ zaduživanja? Glavno pitanje je kako se vlade takvih zemalja mogu zaduživati uz sto manju kamatnu stopu? A zaduživati se za neke stvari jednostavno mora..\nna 18/05/2016 u 15:50 Nebojša Katić\nZa Branka – Prvo i najavažnije pitanje je vezano za razloge uzimanja deviznih kredita. Čitaoci će se setiti da sam iznosio tezu da budžet treba dekomponovati na devizni i dinarski deo i da država ne sme uzimati devizne kredite kako bi njima finansirala dinarske troškove. Ovo podjednako važi za zaduživanje kroz ino obveznice kao i za zaduživanje na domaćem tržištu. Svakako je bolje kada se država zadužuje na domaćem tržištu.\nDrugo, država treba da koristi domaći emisioni mehanizam. Razlog zbog koga je to tabu, vezan je za činjenicu da to ne odgovara strancima, ni stranim bankama na domaćem tržištu. Hvala na komentaru.\nna 18/05/2016 u 13:38 Ivan\nBranislav JF je sasvim u pravu da birači u Srbiji i Argentini zaista žele da na vlasti budu „integracionisti“ u nadi da će im oni obezbediti neki povoljniji položaj u odnosu na gospodare, ali ta je nada uzaludna jer je zasnovana na jakoj emociji, u ovom slučaju na strahu. Čovek koji donosi odluke u situaciji kada njime gospodari neka jaka emocija ne može da razmišlja racionalno. U stvari ta se nada, da će biti pošteđen ako na vlasti budu integracionisti, pretvara u potpunu suprotnost – neprijatelj bez ikakvog troška i investiranja energije ostvaruje svoje namere. Za neprijatelja radi strah koji oseća sluga. Suština odluke da se glasa za integracioniste je činjenica da su naši birači pobeđeni u psihološkom ratu. Za otpor je potreban karakter i inteligencija, dve osobine koje naši birači više nemaju. Pobeda petog oktobra je apsolutna.\nna 18/05/2016 u 12:49 Branko\nZa g-dina Katića – Pa šta nam je onda činiti ovdje kod nas? Da li je bolje međurješenje zaduživati se na domaćem tržištu kapitala, umjesto emitovanja državnih obveznica na inostranim tržištima? Pretpostavljam da bi se emisijom obveznica na domaćem tržištu kapitala postigla manja kamatna stopa nego vani..da li se slažete sa ovim?\nna 18/05/2016 u 11:51 Branislav J F Skrbic\nChavez-Maduro na vlasti su u Venecueli od 1999 dakle 17ta godina, a bracni par Kirsner u Argentini je bio celih 13 godina. Ne moze se reci da nisu imali sansu da pokazu sta znaju. Maduro je doveo zemlju do haosa u 17 godini i naravno uvek je neko drugi kriv. Kirsnerova je izgubila posle 13 godina, biraci to vise nece i nemojmo biti veci katolici od pape. Populisti takodje pljuju po zagovornicima neoliberalnog koncepta (izdajnici, strani placenici itd…) pa to je arsenal uvreda koji smo slusali i kod nas. Ne stedi tu niko nikoga pitanje je samo kome ce se narod okrenuti u kom momentu.\nna 18/05/2016 u 09:40 Nebojša Katić\nZa Branislava Škrbića – Kada su populisti na vlasti, oni su uvek na meti kritike, njihove greške i nepočinstva se osvetljavaju velikim reflektorima i tome se nema šta zameriti. Kada na vlast dođu liberalni reformatori, kada zaduže generacije i generacije građana, kada izvrše potpunu finansijsku desuverenizaciju države, njima se aplaudira, dobijaju nagrade i njihova nedela brzo padaju u zaborav. Npr. pomenuti upropastitelj Argentine, Kavalo, godinama je držao predavanja i nastupao u eminentnim svetskim institucijama. Najveći skokovi spoljnog duga se dešavaju upravo pod reformatorima i modernizatorima. Hvala na komentaru.\nna 18/05/2016 u 09:31 Nebojša Katić\nZa Krleta – Bilo je previše davno i ne sećam se detalja sporazuma sa MMF-om. Postojao je sistem devizne i kapitalne kontrole i koliko se sećam, preduzeća nisu mogla da se zadužuju devizno (bili je specifičnih ali nebitnih izuzetaka). Zaduživala se država i zaduživale su se poslovne banke. Otuda nije ni bilo preuzimanja dugova na argentinski način. Konačno, preduzeća kao i banke su bile u društvenom i državnom vlasništvu i nije bilo privatnih vlasnika koji bi profitirali prenošenjem deviznih dugova na državu. Hvala na komentaru.\nna 18/05/2016 u 08:25 Branislav J F Skrbic\nReprogram i otpis duga se uvek predstavlja kao veliki uspeh zaduzenih zemalja pred domacim stanovnistvom. Iako je jasno da je to signal investitorima za povecanje kamatne stope na sledece zaduzivanje jer ce traziti vecu premiju za rizicnog duznika. No, posto se u poslednje vreme mnogo pise o bankama i o njima se dosta zna mene sve vise kopka i pitanje fenomena zaduzivanja zemlja. Primer, ogranicicu se na g. Katica tekst (i link) koji smo za sada svi procitali. Recimo, Argentina je demokratija i sad je pobedila opozicija sto je siguran znak da su izbori bili fer. Znaci narod je jasno dao glas opoziciji. Nemoguce je dakle da pozicija Kirsnerove ili ma ko to bio nije mogla da eksploatise fakat da je buduci ministar finansija radio za poznatu svetsku banku i da tu nece biti opet nekog sukoba interesa. Ono sto hocu da kazem da je eto sasvim moguce da biracko telo nezadovoljno politikom cak i bira ljude velikih svetskih banaka i korporacija u nadi da se ipak nekako dodvore svetskim mocnicima jer shvataju da je teranje sa njima jos i skuplje. Da li je tako nesto moguce ? Ja mislim da ne samo da je moguce nego se upravo i desava u Argentini, zatim Venecueli, a u nekoj meri i kod nas. Indikativno je i da biraci u Srbiji npr u ogromnoj vecini vec odavno biraju ljude koji su „korektni“ sa svetskim trendovima, a oni koji nisu svrstavaju se pod ekstremiste i zaista tako i prolaze na izborima. Esktremno malo. A drugo sto sam primetio je, da populisti levicarskog tipa danas porilicno srljaju i koriste se jeftinom demagogijom. Iz tog razloga odbijaju vrhunske strucnjake i iako dodju na vlast jednostavno ne mogu da sastave tim pa izazovu jos veci haos. Evo pogledajte Chaveza. On je bio vojno lice, ali dobro on je ipak vodja. A sta je Maduro zamenik ? Bio je Sofer. Mislim svaka cast moj pokojni deda je bio sofer, ali sta on zna o ekonomiji ? Koliko ce skolovanih ekonomista hteti da ih on vodi ?\nna 18/05/2016 u 07:31 KRLE\nMozete li reci nesto o sporazumu koji je SFRJ potpisala sa MMF-om 1982 godine. Naime da li je i tadasnja drzava preuzela dugove svih preduzeca na sebe?\nI jos jedno pitanje u vezi sa Argentinom.\nKoliko ona sada treba da vrati para poveriocima i koji je najbolji nacin da to uradi ( odnosno ima li obaveze prema kreditorima sa kojima je postigla dogovor o reprogramu) ?\nna 17/05/2016 u 10:10 Nebojša Katić\nЗа инг. Дејана – Не сећам се детаља везаних за суверенизацију дуга, али мислим да се сећам логике. Централна банка Аргентине је преузела девизне обавезе приватних предузећа и на тај начин су доларски дугови предузећа претворени у дугове у пезетама. Централна банка је отплаћивала кредите у доларима, а предузећа су плаћала централној банци пезете по курсу у тренутку конверзије. Да би механизам био правичан, кредити предузећа у пезетама су били индексирани стопом инфлације у Аргентини. Како је депрецирање курса пезете ишло брже од раста инфлације, централна банка је књижила губитке, док су се дугови приватног сектора смањивали за исти проценат. Дошло је до велике прекомпозиције дугова, тако што је спољни приватни дуг значајно опао, док је спољни дуг државе веома нарастао.\nНе верујем да је ММФ то тражио од Аргентине, али верујем да им је било мило када је Аргентина то урадила и када су слабији дужници (предузећа) замењени јачим (државом). Не треба заборавити и да се све то дешавало у току до тада највеће светске дужничке послератне кризе.\nУзгред, у крајњем ефекту нема разлике између аргентинског модела суверенизације, и српског модела одржавања нереалног курса како би се заштитили дужници. И у Србији је дошло до исте прекомпозиције структуре спољног дуга. Хвала на коментару.\nna 17/05/2016 u 05:51 Инжењер Дејан\nИсправка претходног коментара.\nХунта је пала 1983. године, односно Каваљо је био председник Централне банке Аргентине током лета 1982. године.\nna 17/05/2016 u 05:48 Инжењер Дејан\nЗа господина Катића – Пошто сам дијагонално прегледао филм који је препоручио Владимир Џ, интересује једна цртица везана за харвардског ђака Доминга Каваља (1946).\nПосле пада хунте (1982), он је са 36 година дошао на чело аргентинске централне банке – истина непуна два месеца. На његов предлог одиграла се суверенизација дуга – процес је трајао током 1982. и 1983. Наиме, држава је емитујући обвезнице вредности око 17 милијарди тадашњих долара отплатила највећи део приватних дугова око 200 иностраних и домаћих компанија и банака.\nДа ли можете нешто више да напиштете о тој суверенизацији? Да ли је на томе инсистирао ММФ?\nКаваљо је далеко већу штету начинио 1990-х, као министар економије, али то је друга прича.\nna 16/05/2016 u 10:49 Ristić\nAko iz nekog razloga ne mislite dobro nekom narodu i državi, slobodno možete da ih prokunete sa „Dabog da vam guvernera nagradili ovi iz Euromoney.“. Mlađan Dinkić je pomenutu nagradu, ako se dobro sećam, iskoristio kao argument da dobro radi i da ni Nobelova nagrada za ekonomiju više nije tako daleko. Ne šalim se, zaista je to rekao.\nna 16/05/2016 u 08:06 Branko Krivokapic\nSvaka cast na analizi situacije i perspektivi zemlje\nna 15/05/2016 u 17:32 Nebojša Katić\nZa Zdravka – Da, sređivanje dvorišta je počelo i čini se da svi „levi“ režimi padaju jedan za drugim. Ekonomska situacija u Brazilu je znatno lošija nego u Argentini i bojim se da tamo problemi tek predstoje. Hvala na komentaru.\nna 15/05/2016 u 17:28 Nebojša Katić\nZa Krleta – Ne poznajem dovoljno situaciju u Argentini da bih odgovorio precizno na Vaše pitanje. Znam da sigurno ne bih pohitao da se iznova zadužujem, ne bih previše dramatizovao problem inflacije, ne bih dozvolio devizno zaduživanje provincija i ne bih slao signale kakave nova vlast šalje. Hvala na komentaru.\nna 15/05/2016 u 17:20 Zdravko\nHvala na analizi, zaista nisam pratio sta se desava. Pitanja koja postavljate su suvisla pod pretpostavkom da drzave sveta vode autenticne elite, a ne korisni idioti sa zvucnim biografijama koje nista ne znace. Pitanje: da li se nesto slicno sprema za Brazil, i tamo je predsednica smenjena? Deluje kao da je u toku sredjivanje dvorista koje je malo zapusteno.\nna 15/05/2016 u 16:17 KRlE\nSta je po vama trebalo da uradi Argentina posle odluke Vrhovnog suda SAD-a, odnosno koje ekonomske korake bi vi preuzeli da ste ste recimo 2013 postali predsednik Argentine?\nna 15/05/2016 u 15:32 Vladimir Dž\nEvo nešto sa mog kanala, jedan deo istorije Argentinske dubioze:\nna 15/05/2016 u 15:12 Немирни\nЗа господина Бранислава:\n“Moje skromno misljenje, da bi tu trebao i jedan nulti tekst tj o tome kako je zapravo i doslo do zaduzivanja i zasto se uopste zemlje zaduzuju“\nЗашто се Грчка задуживала? Зато што је неколико врло корумпираних, “купљених“ људи у министарству финансија одлучило да је добра идеја куповати немачко и америчко наоружање за случај да их Турска погрешно погледа…која је у НАТО заједно са њима. Ех, да НАТО. То објашњава све. Очекујте да ће и Србија почети да купује америчко смеће које је бескорисно и за које ће наравно узимати масне кредите од ММФ-а.\nСлична вам је ситуација и са бројним другим земљама у ЕУ. Ако си амерички вазал (тачније вазал Вол Стрита), мораш да се задужујеш требале ти паре или не. Зато су Чаушеску, Гадафи, Садам Хусеин, Путин неподобни. Сви су вратили дуг или нису имали потребе да се задужују код странаца.\nДуг вам је модерно робовласничко средство. Рекет. Коме дугујете, тај вам је господар. Па се сад Ви бакћите висином камате. Битно је само да је камата ниска, зар не?\nna 15/05/2016 u 14:57 Немирни\nЈош један чланак о корумпираности и злоби финансијских моћника. Тужан сам кад видим како су људи незаинтересовани за овај проблем који је највећи узрок њихове беде и сиромаштва. У данашњем свету, када је новац апсолутно једини начин да добијете и најосновније потрепштине за живот, тако мало људи се занима за његово порекло и вредност.\nКако настаје новац? Ко га контролише? Ко га генерише? Како? Због чега? Каква је сврха тога? Скоро нико се не занима за одговоре на ова питања. Питајте некога на улици, одговориће погрешно. Већина људи прихватају ситуацију онаквом каква јесте и каквом је други начине. Амерички суд пресуди да Аргентинци морају да враћају дуг своје “државе“ који нису узели, и издајничка елита га врати. Тако што изда обвезнице. Који некако вреде 16,5 милијарди долара. Које имају високу камату. Коју ће народ да плаћа кроз веће цене и порезе. Замените износ и назив земље, добићете Србију, Хрватску, БиХ, Мађарску (Орбан се опире некако), Грчку, Ирак, Шпанију итд…\nТомас Џеферсон је био у праву. Приватне банке су нам одузеле слободу. Јер када нам одузму контролу над зарадом и трошењем нашег новца, одузели су нам слободу. То је оно што банке раде. Банке су вођене од стране људи. Одређене, врло моћне класе људи. Али ипак људи.\nna 15/05/2016 u 13:53 Branislav J F Skrbic\nza g. Katica, procitao sam vasa prethodna dva teksta linkovana i ovaj da kazem treci u nizu. Moje skromno misljenje, da bi tu trebao i jedan nulti tekst tj o tome kako je zapravo i doslo do zaduzivanja i zasto se uopste zemlje zaduzuju. Recimo Kirsnerova tvrdi da je to skandal kakvu kamatu su joj naplatili, ali nemoguce da cela Argentina ne moze da sastavi tim eksperata za pregovore ?! Sve se bojim da je i ovde bilo – kako cemo lakocemo… Secam se kao dete 80tih stalno sam slusao o zaduzenosti SFRJ, pa onim merama stabilizacije, ogranicenja uvoza stednje energije crvene sijalice. I tada su sa svih medija, iako je komunizam jos uvek bio jaka ideologija, kljucali nam u glavu 22 miljarde duga a 22 miliona Jugoslovena dakle svaki duguje okruglo hiljadarku. I onda tamo negde pred kraj 80tih recimo 1987 dodje vest da je Causesku skroz razduzio Rumuniju. I tako krece debata. Neki su tvrdili da je Causesku uradio super stvar i da bi mi trebali isto tako, a drugi su bas suprotno tvrdili da je Rumunija zapal u strahovitu bedu (fakat) i sta im vredi sto su se zaduzili i sta je to nama tako pa lose sa dugom ?\nna 15/05/2016 u 13:44 Nebojša Katić\nZa Branislava Škrbića – Bojim se da niste pažljivo pratili sudski spor i da se niste bavili genezom spora. Odluke sudije Griese i Vrhovnog suda SAD su potpuno blokirale Argentinu i iznudile ishod. Hvala na komentaru. O logici te odluke sam pisao u tekstu https://nkatic.wordpress.com/2014/06/24/argentine-u-raljama-finansijskih-lesinara-1/. Hvala na komentaru.\nna 15/05/2016 u 13:30 Branislav J F Skrbic\nKamate za rizicne duznike ostaju kao sto uostalom vidimo na primeru Argentine. 7-8% na njihove bondove i nije katastrofa toliko su recimo prinosile i italijanske obveznice za vreme Montija. Presuda americkog suda nije promenila stav investitora kao sto vidimo. Jer u kamatu je uracunat ne samo rizik od naplativosti nego i mnogi drugi rizici kao npr transfer likvidnosti. Prosto, dok poverioc ceka da se neki sud smiluje i dosudi mu da je njegovo sto je njegovo, on je te pare mogao vec „10 puta“ da obrne i po puno manjem, ali sigurnijem prinosu pa posto je cekao eto odgovora zasto je kamata visoka ! Uz sve to nisam siguran da odluka suda znaci da ovaj mora da vrati pare. Jednostavno, Argentina „se smilovala“ da vrati dug jer je shvatila da joj vise niko nece pozajmljivati tj poklanjati. I Makri i Kirsnerova ubrzano su radili na razduzivanju da bi bas opet postali kreditno sposobni. Ako zatreba, a zatrebalo je i to vrlo brzo. Na kraju krajeva nova argentinska vlada mogla je ponuditi svoje bondove po manjoj kamati od americkih bas me zanima koliko bi joj se investitora odazvalo. Sve u svemu moje neko vidjenje je da i Kirsnerova i Makri rade ono sto mogu. Tj upravo ono sto trazi biracko telo. Kad preteraju sa zaduzivanjem onda dovedu populistu koji ce da pljuje po poveriocima, e, ali to znaci stezanje kajisa i sirenje spram gubera. To ih drzi neko vreme, a onda krece zamor materijala i naravno biraju nekoga ko ce ih „pomiriti“ sa poveriocima ponovo itd itd…\nna 15/05/2016 u 12:51 Ivan\npovodom opaske „gde vetar duva“. Ima jedna pesma Boba Dilana u kojoj on kaže „da ne moraš da budeš prognostičar da bi video u kom pravcu vetar duva“. Inače su pesme Boba Dilana najviše citirane od svih u odlukama sudija Vrhovnog suda SAD, ako sam dobro zapamtio, preko 150 puta. Lepo se vidi u kom pravcu vetar duva u Srbiji ali izgleda da se niko ne uzbuđuje mnogo zbog toga. Možemo da kažemo da vetar duva u „argentinskom pravcu“. Priprema se zakon da banke mogu svoja potraživanja da prodaju na tržištu a onda će se novi vlasnik potruditi da ih naplati, kao što je to slučaj u Argentini.\nna 15/05/2016 u 11:46 Nebojša Katić\nЗа Александра – Када држава издаје обвезнице или узима кредите, увек постоји и клаузула о надлежности судова. Да би се инвеститори умилостивили, често се утврђује надлежност ”нелокалних” судова и законодавстава. Ти судови, макар декларативно, имају више интегритета од домаћих. Мислим да је одлука Гриесе била скандалозна и да је реч о преседану који би стално требало имати на уму. Хвала на коментару.\nna 15/05/2016 u 11:40 Nebojša Katić\nЗа инг. Дејана – Што се Динкића тиче, држао сам се податка који сам нашао на сајту Euromoneya (не FT-a) http://www.euromoney.com/Article/1424634/Title.html, институције која је дала награду.\nШто се Аргентине тиче, пут у пропаст може трајати годинама, па и деценију. То је под контролом кредитора и они ”бирају” тренутак. Можда нова власт ипак не крене путем претходних, мада је вероватноћа мала. Хвала на коментару.\nna 15/05/2016 u 11:25 Инжењер Дејан\nЗа господина Катића – Знам да је веома незахвално да се прогнозира, али колико је Аргентина далеко од већ виђеног сценарија из 2001-2002. године?\nПредлажем малу исправку у трећој фусноти. FT је 2007. године прогласио Млађана Динкића за најбољег министра финансија за 2006. годину. Г17+ се повукао из Коштуничине владе новембра 2006. године, због прекида преговора ЕУ са Србијом. Од новембра 2006. до средине маја 2007. године, прва Коштуничина влада је била у техничком мандату; у то време је координатор министарства финансија био Милан Париводић. У другој Коштуничиној влади (2007-2008) министар финансија био је Мирко Цветковић.\nna 15/05/2016 u 10:28 Aleksandar\nPerfidne igre na velikoj sceni su uvek prisutne i mislim da svako iole ko razmislja mozgom vidi gde vetar duva . Korumpirane vlasti nerazvijenih zemalja i „školovani“ eksperti su agenti stranih sila ustvari ali poenta je kako nerazvijene zemlje da se odupru najezdi skakavaca ili lešinara kako ste ih nazvali g.Katiću jer je moć i novac na njihovoj strani i prosto ako ne igrate uz njihovu muziku sledi verovatno kazna u nekom obliku ? Takođe (izvinjavam se ko ste već o pisali u nekom tekstu ) mi nije najjasnija situacija oko nadležnosti sudova jer je sudija suda u Njujorku presudio protiv Argentine što je i logično jer ako sam ja kreditor logično mi je da sud moje zemlje presudi u moju korist a protiv mog dužnika ,vrlo logično ? Zar ne postoji neki međunarodni ,nezavisni ili arbitražni sud tj.na nivou sveta ? I na kraju a kao odgovor na poslednju rečenicu ovog Vašeg teksta dajem citat sa fejsbuk stranice Borisa Malagurskog (momka koga se već preporučio kao nekog ko misli svojom glavom) gde i Srbija može da služi nažalost kao loš primer :“Ako komšiji platiš da ti preuzme stan, useli se u njega i tvojim parama tebe zaposli kao slugu, u svetu će te nazvati budalom, a u Srbiji ti „daješ podsticaje stranim investitorima i otvaraš nova radna mesta!“