Sto godina inspekcije rada u Srbiji – Mins\nSto godina inspekcije rada u Srbiji\nSa višedecenijskim kašnjenjem u odnosu na industrijske zemlje Evrope a kao neposredna posledica obaveze koje su na sebe preuzele države potpisnice Versajskog mirovnog ugovora, na današnji dan pre 100 godina osnovana je „majka svih inspekcija“ – inspekcija rada i u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca.\nNaime, rešenjem ministra socijalne politike br. 9854 od 21.04.1920. godine formirana je inspekcija rada u celoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je drugim rešenjem br. 18589 od 10.06.1920. godine podeljena na 18 oblasnih inspekcija, pri čemu su inspekcije bile organizovane kao samostalne službe, nezavisne od državnih vlasti, kako bi bile u mogućnosti da obezbedi potpunu zaštitu radnika.\nEvolucija ideje o formiranju inspekcije rada\nU XVIII i početkom XIX veka došlo je do velikih društveno- ekonomskih promena koje su bile uslovljene industrijskom revolucijom. Pronalazak mašina, podizanje fabrika, nagli razvoj železničkog i pomorskog saobraćaja i uz to trgovina sa prekomorskim zemljama, doveli su do značajnog povećanja proizvodnje i neobično brzog razvoja i koncentracije preduzeća, a samim tim i nastanka kapitalističkog sistema i pojave radničke klase.\nVeliki privredni polet i brz razvitak kapitalizma doveli su, s jedne strane do velike akumulacije kapitala, a s druge strane do velikog siromaštva radničke klase. Posledice takvog položaja radnika bile su više nego teške: veliki broj deformacija tela ( kičme, nogu i stopala zbog dugog rada u stojećem stavu), povreda i osakaćenja, veliki broj tuberkuloze i drugih oboljenja usled gladi, napornog rada i nehigijenskih uslova rada i smeštaja, kao i veliki procenat smrtnosti, naročito kod dece radnika.\nIzuzetno težak položaj radnika, vremenom dovodi do stvaranja i jačanja radničkih pokreta. U Engleskoj radnici najpre počinju da organizuju štrajkove tražeći poboljšanje uslova rada, pristupaju uništavanju mašina, paljenju i uništavanju fabrika, pa i ubijanju poslodavaca, da bi kasnije došlo do organizovanih radničkih pa i revolucionarnih pokreta za poboljšanje položaja radnika.\nU ovakvim uslovima, država je bila primorana da otpočne da se ozbiljnije bavi radničkim pitanjima i da interveniše, sve sa ciljem očuvanja postojećeg sistema.\nOd „vizitora“ do pravih inspektora\nKao i sama industrijalizacija, ideja o socijalnom zakonodavstvu i inspekciji rada vodi poreklo iz Velike Britanije. Naime, 1802. godine je parlament doneo zakon o očuvanju zdravlja i morala šegrta u tekstilnim i drugim fabrikama, kojim je bilo ograničeno radno vreme za decu, zabranjen noćni rad i propisano da se mora održavati higijena u fabrikama. Nadzor nad sprovođenjem ove zaštite bio je poveren “’vizitorima“, uglednim pojedincima koji nisu bili plaćeni za svoj rad, pa je taj pokušaj unapred bio osuđen na neuspeh. Poznati humanista devetnaestog veka, Robert Oven, velški industrijalac koji je bio veoma uspešan u svom poslu ali je pružao radnicima izuzetno dobre uslove, podneo je 1815. godine zakonski prednacrt o postavljanju plaćenih inspektora. Nažalost njegov predlog nije prihvaćen, tako da je opstao sistem volonterske inspekcije.\nDemonstracije u Bredfordu 1833. godine, imale su pozitivan odjek i najavile veći uticaj radničkih pokreta, što je imalo za posledicu formiranje komisije koja bi razmatrala pitanje plaćenih inspektora.Tom prilikom je ozvaničen predlog da se postave tri inspektora koji bi obilazili razvijene krajeve i vršili kontrolu fabrika radi obezbeđivanja sprovođenja zakonskih propisa. Nakon ovoga predloga, izvršena je podela zemlje u četiri područja i u svako područje je bio raspoređen po jedan inspektor koji je imao po jednog pomoćnika. Inspektori su za svoj rad bili neposredno odgovorni ministru unutrašnjih poslova, i morali su dva puta da dostavljaju ministarstvu izveštaje o radu, kao i da se dva puta godišnje sastanu u Londonu radi razmene informacija, mišljenja i instrukcija. Ovlašćenja koja su tada imali inspektori bila su veoma velika i to: u fabrikama su vršili kontrolu primene propisa o radnom vremenu, dobu starosti dece, higijenskim uslovima, nadzor nad školama koje pohađaju radnička deca, kao i da izriču kazne u slučajevima nepoštovanja propisa. Donošenjem propisa o zaštiti mašina, korišćenju preventivnih sredstava i vođenju evidencije o nesrećnim slučajevima na radu, nadležnost inspekcije rada se proširuje od 1844. godine i na tehničku zaštitu radnika pri radu. Od toga perioda, institucija inspekcije rada u Engleskoj se kreće u pravcu razvitka.Tako se inspekcijski nadzor proširuje sa tekstilnih fabrika i na preduzeća u kojima je rad životno opasan, zatim na sva preduzeća koja imaju preko 50 radnika, zatim na pekare, dokove i pristaništa, stovarišta i ustanove. Fabričkim zakonom iz 1937. godine, inspekcija rada proširuje svoj delokrug nadležnosti obuhvatajući preko 60 vrsta industrija. Pored toga, broj novozaposlenih inspektora je bio u ekspanziji.\nPo uzoru na Englesku, i u drugim državama dolazi do intervencije države u oblasti regulisanja uslova rada, pre svega usled narastajuće uloge radničke klase i ubrzanog razvoja industrije. Ipak, taj proces je trajao dugo u mnogim zemljama.\nTri Nemačka grada; Diseldorf, Eks La Šapel i Arasberg, dobijaju 1853. godine fakultativnu inspekciju, ali to nije dalo željene rezultate. Tek od 1878 godine u Nemačkoj je uveden obavezan inspekcijski sistem, koji je proširivao svoje nadležnosti i na zaštitu svih radnika od oboljevanja i povreda na radu. Nemačka je prva zemalja koja je dobila ženu fabričkog inspektora koja se zvala Elza fon Rihthofen(1901. godine).\nU Francuskoj je 1841. godine usvojen prvi zakon o zaštiti na radu, a inspekcija je bila poverena uglednim lokalnim ličnostima , odbornicima, industrijalcima, sveštenicima, inženjerima rudarstva, koji se nisu odlikovali potrebnom strogošću i nepristrašnošću, ali je prošlo još trideset godina pre nego što je stvarno osnovan inspektorat. Inspekcija rada je stvorena zakonom iz 1892. godine , kojim je prvi put ustanovljena prava služba za nadzor, čiji zaposleni preko konkursa imaju status državnih službenika, koje isključivo država plaća.\nKrajem devetnaestog veka, većina evropskih zemalja je usvojila socijalno zakonodavstvo koje podrazumeva i uspostavljanje inspekcijskog nadzora.\nTako su, predstavnici 15 država učesnika Konferencije u Berlinu 1890. godine jednoglasno usvojili obavezu da zakone u svakoj državi mora da nadzire jedan određeni broj posebno kvalifikovanih službenika, koje imenuje država, i koji su nezavisni i od poslodavaca i od radnika.\nZačetak modernog inspekcijskog sistema\nKrajem 19. i početkom 20. veka u jednom broju evropskih zemalja već se uočavaju obrisi modernog inspekcijskog sistema, sa opštim inspektorima, i muškarcima i ženama, kao i sa specijalistima iz tehnike i medicine: Prvi medicinski inspektor za fabrike imenovan je u Velikoj Britaniji 1898.godine, a sledeće 1899. godine osnovana je kancelarija sa prvim savetnikom specijalistom za inženjering.\nVeoma zaoštreni klasni odnosi dodatno su usložnjeni ogromnim stradanjima naroda u Velikom ratu, što je stvorilo pogodne uslove i za revolucionarne poduhvate. Zato je 13. poglavljem Versajskog ugovora osnovana Međunarodna organizacija rada(MOR) čiji je temeljni statutarni princip da se dugotrajni mir može postići jedino ukoliko je zasnovan na socijalnoj pravdi.\nIstovremeno, članom 427. Versajskog ugovora utvrđeno je opšte načelo po kome je svaka država članica bila dužna da organizuje jednu inspekcijsku službu da bi osigurala primenu zakona i uredaba o zaštiti radnika. Počev od svog prvog zasedanja u Vašingtonu, pa nadalje, MOR je inspekciju rada tretirao kao jednu od svojih značajnijih delatnosti i ovoj problematici pridavao veliki značaj.\nNastanak inspekcije rada u Srbiji\nU Srbiji do kraja XIX veka nije postojalo radno zakonodavstvo koje bi na ozbiljniji način pružilo zaštitu radništvu.\nŠtrajk topografskih radnika u Beogradu 1901.godine, kada je policija upotrebila neprimerenu silu, inicirao je i Senat da se uključi u rešavanje položaja radničke klase, koji je bio izuzetno težak i nepodnošljiv.\nU razdoblju od 1904. do 1907. godine, pod ogromnim pritiskom radnika, pripremljena su četiri nacrta Zakona o radnjama, od kojih je poslednji, posle duge i iscrpne borbe ozakonjen u junu 1910. godine, sa stupanjem na snagu od 1. jula 1911. godine. Usvojeni zakon, predstavljao je veliki uspeh radničke klase i bio veoma napredan u tadašnje vreme, jer je predviđao efikasnu zaštitu. Radni prostor morao se održavati u dobrom higijenskom stanju, a rad sa zaraženim i pokvarenim sirovinama je bio zabranjen. Osim toga, vlasnici preduzeća su bili obavezni da obezbede pored ambulanti i kuhinje i stanove za radnike koji su previše udanjeni od mesta rada, te da ograniče noćni rad na 10 časova, i isti zabrani za žene i mlađe od 18. godina. Navedeni zakon je takođe regulisao način zasnivanja i raskidanja radnog odnosa, pitanje zarada, te obavezu potvrđivanja fabričkih pravilnika kod nadležnih organa.\nPredviđeno je da nadzor nad primenom ovog zakona bude u nadležnosti privrednih inspektora, koji bi bili u sastavu Ministarstva privrede a propisao je kontrolu svih preduzeća u industriji i zanatstvu, domaćoj radinosti, trgovini i saobraćaju. Ovlašćenja inspektora bila su velika, imali su pravo obavljanja pregleda preduzeća u svako doba, i u sklopu toga obavezu vlasti i samouprave da im pružaju neophodnu asistenciju u prikupljanju podataka. Takođe, inspekcija je imala i mogućnost sankcionisanja onih poslodavaca koji su kršili propise.\nNažalost, primena ovog zakona nikada nije ugledala svetlost dana , što zbog pravdanja države da nema potrebna finansijska sredstva , kao i zbog predvečerja Balkanskih ratova.\nDalji razvitak socijalnog zakonodavstva bio je rezultat obaveza preuzetih Versajskim mirovnim ugovorom, kao i obavezama koje su proizilazile članstvom u Međunarodnoj organizaciji rada.\nRešenjem ministra socijalne politike br.9854 od 21.04.1920. godine formirana je inspekcija rada u celoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je drugim rešenjem br.18589 od 10.06.1920. godine podeljena na 18 oblasnih inspekcija rada. Prema Zakonu o inspekciji rada, inspekcija rada je bila organizovana kao samostalna služba, nezavisna od državnih vlasti kako bi bila u mogućnosti da da obezbedi potpunu zaštitu radnika. Prema Zakonu o inspekciji rada iz 1921. godine, inspektori rada vrše nadzor nad životnom i socijalnom zaštitom radnika, zbog čega pregledaju radničke stanove i radionice,kontrolišu radno vreme, staraju se o uposlenju mladih radnika i šegrta, daju dozvole za prekovremeni rad, intervenišu u sporovima između radnika i poslodavaca. Obavezni su, takođe da dva puta godišnje obave nadzor u svim industrijskim preduzećima.\nInspekcija rada je organizovana kao: 1.Središna , 2. Oblasna i 3. Specijalna inspekcija rada. Središna inspekcija rada je bila u sastavu Ministarstva socijalne politike i rukovodila je celokupnom službom inspekcija rada, imala je pravo neposrednog pregleda svih preduzeća, izuzev onih koja su posebnim zakonom izuzeta iz njene nadležnosti, u cilju utvrđivanja načina primene propisa. Na čelu Središne inspekcije rada je glavni inspektor rada. Neposredni izvršni organi središne inspekcije bili su oblasne i specijalne inspekcije. Oblasne inspekcije rada imale su nadležnost kontrolisanja zapošljavanja radnika, radnog vremena, davanja dozvole za prekovremeni rad, poštovanja pravila u radionicama, rad radničkih poverenika, štitile njihova prava, te izricale sankcije za povrede zakona.\nSpecijalne inspekcije rada bile su obrazovane za nadzor nad primenom propisa u posebnim delatnostima kao što su građevinarstvo, saobraćaj, domaća i kućna radinost. Prema Zakonu o inspekciji rada iz 1921. godine, inspektori rada vrše nadzor nad životnom i socijalnom zaštitom radnika, radi čega pregledaju radničke stanove i radionice, kontrolišu radno vreme, staraju se o uposlenju mladih radnika i šegrta, daju dozvole za prekovremeni rad, intervenišu u sporovima između radnika i poslodavaca. Obavezni su, takođe da dva puta godišnje obave nadzor u svim industrijskim preduzećima.\nBuržoaska država je raznim docnijim merama i propisima postepeno smanjivala broj inspekcija, sužavala ovlašćenja, nadležnosti, ukidajući njihovu autonomiju, da bi početkom tridesetih godina iz nadležnosti inspekcije rada izuzete određene nadležnosti i prenete u druga ministarstva: nadzor nad primenom propisa o higijensko-tehničkoj zaštiti u lokalima i radionicama prenesena su na ministarstvo trgovine i industrije, nadzor nad parnim kotlovima, prelazi u nadležnost Ministarstva građevine.\nEpidemija sprečila proslavu jubileja\nPlan Mreže inspektora Srbije da ove godine proslavimo značajan jubilej – sto godina postojanja inspekcije u Srbiji, nenadano je pao u vodu pojavom pandemijske pošasti i u Srbiji.\nDanas se inspektori Srbije svim svojim kapacitetima nalaze na braniku otadžbine i predstavljaju značajan državni resurs u borbi za očuvanje života i zdravlja građana Srbije.\nDogodine, 21. aprila, proslavićemo ulazak u drugi vek postojanja inspekcije rada u Srbiji.\nMr. Saša Perišić – ORGANIZACIJA I PRINCIPI INSPEKCIJSKOG NADZORA(disertacija), Niš, 24.12 2010. godine


CRNA GORA: AMBASADORICA SAD OSUDILA NAPADE NA MUSLIMANE U PLJEVLJIMA | Hayat.ba\nCRNA GORA: AMBASADORICA SAD OSUDILA NAPADE NA MUSLIMANE U PLJEVLJIMA\nAmbasadorka Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Crnoj Gori Džudi Rajzing Rajnke osudila je nedavne napade na pripadnike muslimanske zajednice u toj zemlji, javlja Anadolu Agency (AA).\nKako se navodi iz ambasade SAD, Rajnke se danas sastala sa reisom Islamske zajednice u Crnoj Gori Rifatom ef. Fejzićem. Ona je kazala da su Sjedinjene Američke Države solidarne su sa crnogorskom muslimanskom zajednicom.\nSAD solidarne sa crnogorskom muslimanskom zajednicom i osuđuju nedavne napade. Multikulturalna Crna Gora je definisana poštovanjem ljudskih prava i manjina i osigurava sigurnost i dobrobit svih građana. Pratimo razvoj događaja i pozivamo da se zaštitite ljudska i manjinska prava i slobode, nezavisnost Crne Gore, multietnički i multivjerski sklad – kazala je Rajnke.\nReis Rifat Fejzić upoznao je ambasadorku sa situacijom u Pljevljima izrazivši bojazan da bi muslimani mogli ponovo postati žrtva nestabilnosti i ideologije koja kreira takvu klimu.\nVaše interesovanje i podršku doživljavamo ohrabrenjem u pravcu smirivanja strasti i osjećaja nesigurnosti koji je prisutan među našim pripadnicima – kazao je Fejzić.


Samci koji preko interneta traže ljubav biraju osobe koje su "izvan njihove lige" - Klix.ba\n9.8.2018. u 21:42\nPrema velikoj analizi Univerziteta Michigan, osobe koje traže ljubav preko interneta uglavnom traže partnere koji su poželjniji od njih samih. Većina traži osobe za koje smatraju da su "izvan svoje lige", najčešće osobe koje izgledaju 25 posto atraktivnije.\nIstraživači su analizirali društvene mreže u New Yorku, Bostonu, Seattleu i Chicagu. Kako bi ocijenili atraktivnost korisnika, istraživači su koristili algoritam rangiranja na osnovu broja poruka koje je osoba primila i atraktivnosti pošiljatelja. Prema njihovoj teoriji, ako su vas kontaktirali ljudi koji izgledaju atraktivno, to znači da ste vi još atraktivniji od njih.\nOtkrili su da u svijetu internet udvaranja osobe prilagođavaju svoje poruke na osnovu atraktivnosti primatelja, ukoliko je primatelj visoko na rang listi, pošiljatelj će napisati dužu poruku. To možda nije najmudriji pristup, ali istraživači su otkrili da ljudi u Seattleu šalju dužu poruku ukako bi poboljšali kvalitet odgovora.\nIstraživanje također pruža potencijalni odgovor na pitanje zašto na veliki broj poruka na aplikacijama za upoznavanje nema odgovora. Naime, većina ljudi se javlja osobama koje izgledaju znatno bolje od njih samih, odnosno koje su izvan njihove lige, a većina tih ljudi neće odgovoriti osobama koje izgledaju lošije.\nljubav veze upoznavanje


M. D. 18. januara 2018. 12:33\nNemanja će na ovom koncertu nastupiti zajedno sa svojim dugogodišnjim saradnicima i prijateljima sa kojima deli scenu – orkestrom Double Sens i sa kojima proslavlja 10 godina zajedničkog muziciranja.\nNemanja Radulović pao niz stepenice, morao da otkaže koncerte\nPetominutne ovacije za Nemanju Radulovića na Kolarcu\nUvertira za Moskvu – Radulović danas u Kolarcu\nIma ekskluzivan ugovor sa diskografskom kućom Dojče gramofon.\nPoslednji kompakt disk koji je objavio za ovu kuću, sa delima Čajkovskog, niže uspehe jedan za drugim odličnim kritikama, kao i prvim pozicijama na top listama najprodavanijih izdanja. Jedan deo ovog kompakt diska je sniman tokom 2017. godine u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nBioskop DKCB počinje sa radom od četvrtka u Beogradu\nMinistar kulture uputio saučešće zbog Isidore Žebeljan\nZnačajni svetski orkestri izvodili muziku Isidore Žebeljan\nUmrla je kompozitorka, članica SANU Isidora Žebeljan


Izvor: Tracara.com, 14.Okt.2021, 19:52\nFilmski, televizijski i pozorišni glumac Marko Živić preminuo je danas u Beogradu u 49 godini, potvrđeno je Tanjugu u Beogradskom dramskom pozorištu. Živić je rođen 4. aprila 1972. godine u Kruševcu, a studije glume je završio 1995. godine na Akademiji umetnosti u Novom Sadu. Radio je u pozorištu i na filmu – bio je u stalnoj glumačkoj postavi Pozorišta na Terazijama i stalni član Beogradskog dramskog pozorišta gde je igrao u predstavama “Kad su cvetale tikve”, “Ne igraj na Engleze”, “Sviraj to ponovo”, “Sem”, “Let iznad kukavičjeg gnezda” i “Delirijum tremens”. Među...\nSrbijaDanas.com: ODLAZAK VELIKOG SRPSKOG GLUMCA RASPLAKAO MNOGE: Evo po kojim ulogama ćemo pamtiti Marka Živića\nIzvor: Luftika.rs, 14.Okt.2021\nGlumac Marko Živić preminuo je u 50. godini od posledica koronavirusa.. Vest o smrti glumca potvrdilo je Beogradsko dramsko pozorište, čiji je bio stalni član.. „Danas je u Beogradu preminuo prvak našeg pozorišta Marko Živić. Hvala mu za sve i večna mu slava. Dragi Marko, zauvek ćeš biti...\nIzvor: Luftika.rs, 15.Okt.2021, 14:57\nMarko Živić rođen je Kruševcu 4. aprila 1972.godine. Završio je Akademiju dramskih umetnosti u Novom Sadu. Veliki uspeh postiže i u pozorištu i na filmu. Bio je prvak drame Beogradskog dramskog pozorišta. U tom teatru igra u predstavama “Kad su cvetale tikve”, “Ne igraj na Engleze”, “Sviraj...


Kako da budete fit ove jeseni\nPotrebno je svakom čoveku: Žene se pošteno isplaču, a muškarci puste koju suzu!\nNemirne noge u krevetu: Problemi sa erekcijom "u najavi"!?\n29.08.2012 18:26 Tweet\nTekst Kako da budete fit ove jeseni Jesen je savršeno godišnje doba da dovedete sebe u formu.\nMršavljenje bez znoja: Šest vežbi za koje ne treba da ustanete s stolice (FOTO) Svi će primetiti promenu: Čvrsta guza za deset minuta dnevno Leto samo što nije: Vežbanjem do tela iz snova za samo dve nedelje Nakon godišnjih odmora i opuštenijeg pristupa poslu i obavezama, jesen donosi stabilniji raspored koji olakšava planiranje redovnog vežbanja i brige za sebe.\nDonosimo vam pet predloga kako da najbolje iskoristite godišnje doba koje dolazi.\n1. VEŽBAJTE NA OTVORENOM\nTemperature vazduha na jesen idealne su za provođenje vremena na otvorenom jer nije prevruće, a ni prehladno. Vreme je povoljno za šetnje i vežbanje na otvorenom koje je uvek zabavnije u društvu. Šetajte, trčite, vozite bicikl ili rolere s prijateljima ili porodicom u parku i uživajte u prekrasnim bojama jesenjeg dana. ***Vodič za vežbe prema vašim godinama\n2. BAVITE SE RADOVIMA U BAŠTI\nIako napolju može da bude hladno, fizički radovi oko kuće, u dvorištu i bašti odlična su kardio vežba. Ni hladne temperature neće vas sprečiti da se dobro oznojite. 3. NOSITE SLOJEVITU ODEĆU\nJesenja jutra pružaju najviše dnevnog svetla i idealna su za pešačenje, trčanje ili vožnju biciklom. S obzirom da se temperatura menja tokom dana, za vežbanje se oblačite slojevito. Ako vežbate uveče, obucite svetliju odeću, a ponekad nije loše da vam bude prohladno, jer tada telo sagoreva više kalorija. ***Izbegavanje vežbanja je podjednako štetno kao i pušenje\n4. VEŽBAJTE UZ TV\nU kišnim danima prisiljeni smo da provodimo vreme u zatvorenom, ali to ne znači da ne postoji mogućnost za vežbanje. Za vreme gledanja televizije, a posebno tokom reklama, možete da radite trbušnjake, čučnjeve i sklekove, savetuje She. ***Trbušnjaci koji se rade stojeći\n5. UPIŠITE SE U TERETANU\nPre zime dobro je upisati se u teretanu ili fitnes centar koji ima zatvorene bazene. Najveće gužve u teretanama su posle Nove godine i praznika ili početkom proleća, zato je jesen idealno doba da obezbedite i naviknete se na mesto na kom ćete moći da vežbate tokom cele jeseni i zime.\nPet prirodnih boraca protiv ožiljaka i strija\nOgrebotine, akne, rane ili operacije na našoj koži ostavljaju ožiljke koje nosimo čitav život.\nNajnovija studija nemačkih istraživača pokazala je da žene plaču 64 puta godišnje, a muškarci mnogo manje, odnosno 17 puta.\nNajbolje je služiti toplu uz sezonsku salatu, međutim ukusna je i kad se ohladi.\nMoj tip muškarca… Reči koje često možemo da čujemo iz usta devojaka koje nikako ne mogu da shvate zbog čega još uvek nisu pronašle ljubav.\nMuškarci s čestim poremećajem u snu rizikuju svoju potenciju.\nJedna maćeha iz Jute nikako nije mogla da pokaže svojoj pastorki zašto nije lepo zadirkivati druge pa se odlučila na vrlo jedinstven i efikasan vid kažnjavanja.\nVredi li para: Kako se prepoznaje dobra i kvalitetna odeća?\nPremale rupice za dugmad, konci koji vire, plastični zatvarač i "zevanje" po šavovima znak su slabog kvaliteta. Obavezno proverite i kopčanje...\nNeustrašivi Austrijanac: Hod po konopcu između dva tornja Štefansdoma (VIDEO)\nKristijan Valdner, momak iz Tirola, je jedan od austrijskih avanurista kojima je uža specijalnost hodanje po konopcu.\n Pet prirodnih boraca protiv ožiljaka i strija\n Potrebno je svakom čoveku: Žene se pošteno isplaču, a muškarci puste koju suzu!\n Pogača sa gaudom i šunkom\n Zašto ne treba da imate svoj tip muškarca?\n Nemirne noge u krevetu: Problemi sa erekcijom "u najavi"!?


Uragan Marija: Recite svijetu da je ostrvo Dominikana uništeno (VIDEO) | Analitika - Informativni Portal\nUragan Marija: Recite svijetu da je ostrvo Dominikana uništeno (VIDEO)\nDrugi uragan koji je za manje od mjesec dana pogodio Karibe popeo se jutros na najvišu kategoriju 5. a pogođeno je karipsko ostrvo Dominikana.\nObjavljeno: 19. 09. 2017 - 11:13 Promjenite veličinu teksta: A A A\nKako prenosi Rojters, "Marija" je već stigla do malog karipskog ostrva Dominikana kada je udario svom snagom. "Furija koja čupa krovove", kako navodi Rojters, ide pravo ka Djevičanskim ostrvima i Dominikanskoj Republici, koje će pogoditi, kako se očekuje, u srijedu i četvrtak.\nKako je saopštio američki Nacionalni centar za uragane vetar koji "Marija" nosi sa sobom još dok je bio na jačini 4 duvao je preko 200 kilometara na sat.\nZa sada nema izvještaja šta se dešava na ostrvu Dominikana, na kom živi oko 72.000 stanovnika, ali je premijer Dominike Ruzvelt Skerit, koji uživo prati "Mariju" putem svog Fejsbuk naloga, napisao "Molim vas recite svijetu da je Dominikana uništena".\nOn je objavio i da je svako s kim je razgovarao ostao bez krova, da je sve uništeno i da očekuje da se ujutro pojave mrtvi. On će, kako je rekao odmah krenuti u obilazak kako bi se sumirale žrtve i sagledala šteta.\n"Izgubili smo sve što se novcem može kupiti", napisao je premijer na Fejsbuku, prenosi Bi-Bi-Si.\n"Biće nam potrebna pomoć, prijatelji, pomoć svake vrste", poručio je on, naglasivši da je posebno potrebna pomoć u helikopterima kako bi vlasti mogle da procjene razmjere štete.\nUragan "Marija" prijeti i ostrvima Gvadelup, Sent Kits i Nevis, Monserat, Dominikana i Sveta Lucija, gdje su već izdata upozorenja. Na Portoriku je već pripremljeno 450 skloništa za najmanje 68.000 ljudi. Škole su zatvorene, a zaposleni u državnim ustanovama rade skraćeno.\nMarija se kreće skoro istim putem kuda je početkom ovog mjeseca već prošao uragan "Irma", kategorije pet, koji je razorio region, prenosi Bi-Bi-Si\nRazvoj situacije prati se i na američkim i britanskim Djevičanskim ostrvima, na ostrvu Sveti Martin, Sveti Bartolomej, Saba, Sveti Eustahije i Angvila. Neka od ovih ostrva još se oporavljaju nakon što je tuda prošao uragan Irma, u kojem je poginulo najmanje 37 osoba i koji je izazvao ogromnu materijalnu štetu.\nKako je prethodno prenio Rojters, francuska vlada je izdala upozorenje na uragan za svoju karipsku teritoriju Gvadalupe pošto se Marija približava jugozapadnom dijelu ovog ostrva. Francuska je, takođe, izdala upozorenje za Martinik, prenosi Rojters.\n19. 09. 2017 - 15:20\nNije Dominikana nego Dominika, potpuno drugo ostrvo, druga država...\n19. 09. 2017 - 19:18\nSva je pod tropskom sumom. Takvu gustinu zelenila I raznovrsnost nidje drugo vidio nisam. Papaje, mango ... rastu pored puta, a vlaga I voda iz neba I iz zemlje, prekrasni vodopadi, svijet opusten ko svuda na Karibima. Uragani su dio zivota na Karibima. Problem je sto ih klimatske promjene intenziviraju\nFijasko mladih košarkaša na Eurobasketu\nBešiktaš zabranjena riječ, u mislima samo ...\nSvijet Zbog kršenja antimonopolskih pra... EK kaznila "Gugl" sa 4,3 milijarde eura\nSvijet Predsjednik EK tvrdi da nije bio... Junker: Tražim poštovanje\nSvijet Spašeni iz poplavljene pećine Dječaci sa Tajlanda izašli iz bolnice


Faktor | Nakon transplantacije koštane srži: Sumeja Đidić do sada je trebala primiti tri zaštitne vakcine, a nije nijednu\n07.12.2021. / 21:08\nVEZANI TEKST - Borba Sumeje Đidić nakon transplantacije koštane srži: Ne može do vakcina koje joj znače život\n- Prvo sam upućena u Dom zdravlja Vitez, gdje su mi rekli da oni vakcine moraju dobiti od Zavoda za javno zdravstvo Srednjobosanskog kantona, i uputili me direktoru Seadu Karakašu, sa kojim sam razgovarala, a onda me je on ponovo vratio u Dom zdravlja Vitez od kojih opet nije dobila nikakav konkretan odgovor - govori Sumeja.\nDr. Ana Šimunović\nDirektorica Doma zdravlja Vitez dr. Ana Šimunović kaže kako je u "slučaju Sumeje Đidić" uputila dopise Zavodu za javno zdravstvo SBK, koje ovu zdravstvenu ustanovu opskrbljuje vakcinama, ali i Zavodu zdravstvenog osiguranja SBK, da se pacijentici refundira novac u slučaju da ona kupi vakcine u apoteci.\n- Dom zdravlja je dobio odgovor iz oba zavoda – dodaje Šimunović, ali na pitanje šta im je odgovoreno, kaže kako to "u ovom trenutku ne zna", ali da je o sadržaju upoznata i pacijentica. Đidić pak kaže kako nju do sada niko nije pozvao iz Doma zdravlja Vitez i upoznao je sa odgovorima iz spomenutih zavoda.\n- Što se tiče refundiranja troškova, od četiri vakcine koje su mi preporučene da ih moram primiti kako bih zaštitila svoje zdravlje, tri se ne mogu nabaviti ni u jednoj apoteci jer nisu u prodaji. Samo jednu je moguće kupiti i ona košta 120 KM. Ali šta ću sa ostale tri vakcine. Meni je svaki dan ugroženo zdravlje, a te vakcine bi pomogle da me zaštite od virusa i bakterija. Sezona je prehlada, gripe, imam trogodišnje dijete koje često iz vrtića donese neku virozu, a ja sam uvijek meta. Ishod se nikada ne zna. Tu je i COVID-19, ali vakcinu protiv koronavirusa ne smijem dobiti dok ove četiri ne primim. Nedavno sam završila u bolnici zbog tromboze desne noge, sami bog me je spasio – ističe Đidić.\nPredsjednik Tomislav Žuljević kaže kako je na adresu Udruženja jučer stigao odgovor od Karakaša, direktora Zavoda za javno zdravstvo SBK, u kojem je navedeno da je "Đidić u ovoj ustanovi dobila sve potrebne informacije, odnosno koje od preporučenih vakcina, gdje i na koji način može dobiti".\nU odgovoru Zavoda za javno zdravstvo SBK, koji nam je Žuljević proslijedio, još stoji da "oni nemaju pouzdanu informaciju koji su razlozi zbog kojih se do sada nije realizirala zaštita pacijentice, te da se tome mora što prije pristupiti".\n- Odmah sam nazvao Sumeju, ali mi je rekla da oni njoj ništa konkretno nisu rekli – prenio je Žuljević ono što je Đidić kazala i novinaru Faktora.\nJutros je na adresu Udruženja stigao i odgovor iz Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH, iz kojeg se, kako kaže Žuljević, može zaključiti da oni nemaju neke od vakcina koje Sumeja treba primiti, tačnije u većem bh. entitetu trenutno nema - konjugirane pneumokokne vakcine.\nU odgovoru, koji nam je proslijeđen, navedeno je kojim vakcinama Zavod raspolaže, a da je za konjugiranu pneumokoknu vakcinu, koja, kako se navodi, nije u programu obavezne vakcinacije u FBiH, raspisan tender na koji se nije javio nijedan dobavljač.\n- Zavod za javno zdravstvo FBiH planira u narednom periodu ponovo provesti proceduru javne nabavke kako bi se osigurala konjugirana pneumokokna vakcina – stoji u odgovoru Zavoda za javno zdravstvo FBiH Udruženju dijaliznih i transplantiranih bolesnika FBiH.\n- Zavodi za javno zdravstvo, bez obzira na kom su nivou, zaduženi su za nabavku vakcina i oni to moraju riješiti. Federalni zavod se "vadi" da se niko nije javio na tender. Pa može se i bez tendera nabaviti lijek, o tome sam razgovarao sa ljudima koji se više razumiju u ovu oblast – ističe Žuljević.\nKako bi pomogli ovoj mladoj majci, u međuvremenu Udruženju su se javili i dobri ljudi koji bi finansijski pomogli kupovinu vakcina.\nNo, vakcina, kaže Žuljević, nije običan lijek, ona mora proći određene protokole.\n- U zavodima se mora evidentirati da je određena osoba primila određenu vakcinu. Ono što znam jeste da se ovo razvlači u nedogled, a Sumejin imunološki sistem jako je loš. Ko će odgovarati ako se zarazi hepatitisom ili nekom drugom bolešću? Ona je transplantirala koštanu srž i njen organizam je potpuno nezaštićen kao kod djeteta – naglašava Žuljević.\nBorba Sumeje Đidić, može, kako kažu u Udruženju, biti sinonim za mnoge bolesnike u BiH koji traže svoja zakonom propisana prava o liječenju. Sumeja, iako pomalo umorna od svega, dodaje da neće stati, ni zbog sebe, ali ni zbog svog trogodišnjeg sina, te da će nastaviti tražiti način da dođe do vakcina kako bi mogla normalno živjeti.\nSumeja Đidićprava pacijenataTomislav ŽuljevićAna Šimunović


Početna / Poslovi informisanja / VODIČ\nNa osnovu člana 9. Statuta Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“,broj 37/12) i člana 43. Pravilnika o unutrašljoj organizaciji i sistematiza-ciji radnih mjesta u Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske, a u vezi sa članom 20. Zakona o slobodi pristupa informacijama („Službeni glasnik“,broj 20/01), direktor Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske, d o n o s i\no postupku pristupa informacijama u Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske\nSvako fizičko i pravno lice ima pravo podnijeti zahtjev za pristup informacijama iz nadležnosti Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske (u daljem tekstu Fond), koje su navedene u Indeks–registru informacija pod kontrolom Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske (u daljem tekstu Indeks-registar informacija). Fond neće ispitivati niti zahtjevati razloge opravdanosti zahtjeva.\nIzuzetak od pristupa i objavljivanja informacija pod kontrolom Fonda u smislu člana 6,7. i 8.Zakona o slobodi pristupa informacijama (u daljem tekstu Zakon), odnosi se na :\npovjerljive komercijalne interese treće strane,\nzaštitu privatnosti trećeg lica i\nu slučajevima regulisanim članom 6. Zakona.\nZahtjev za pristup informacijama pod kontrolom Fonda podnosi se u pismenom obliku na jednom od zvaničnih jezika u Bosni i Hercegovini. Zahtjev mora sadržavati: personalne podatke o podnosiocu zahtjeva, podatke za kontakte sa podnosiocem zahtjeva, dovoljno podataka o sadržaju informacije za koju se traži pristup. Kod zahtjeva za pristup ličnim informacijama postupiće su u skladu sa članom 11. Tačka 3. Zakona.\nZahtjev se podnosi :\nlično, putem protokola Fonda,\nputem pošte na adresu: Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske, ulica Njegoševa 28a Bijeljina, sa naznakom: „za stručnog saradnika za odnose s javnošću “ ili\nelektronskom poštom na adresu: fondpiors.org i E-mail: info@fondpiors.org\nInformacije se, u pravilu, daju bez naknade izuzev u slučaju kad se traže obimne informacije čije umnožavanje i štampanje proizvodi veći trošak. Za standardnu veličinu fotokopija prvih deset strana se ne naplaćuje, a preko deset strana shodno čanu 20. Zakona i Uputstvu o troškovima za umnožavanje materijala („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 64/01) se naplaćuje 0,20 KM po stranici.\nZa davanje informacija pod kontrolom Fonda zaduženo je, u pravilu, službeno lice za odnose s javnošću ili drugo lice koga ovlasti direktor Fonda. Odgovor na podneseni zahtjev službeno lice za odnose s javnošću ili drugo ovlašćeno lice podnosiocu zahtjeva dostavlja u roku od 15 dana od prijema zahtjeva. Taj rok može biti produžen za 7 dana u slučajevima predviđenim članom 7. i 9. Zakona.\nPristup informacijama obezbijediće se podnosiocu zahtjeva na jednom od zvaničnih jezika u Bosni i Hercegovini.\nAko Fond nije u mogućnosti da udovolji zahtjevu o tome će u roku od 8 dana obavijestiti podnosioca zahtjeva sa uputstvom mogućnosti podnošenja žalbe nadležnom organu uključujući i pravo obraćanja Instituciji Ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine.\nSlužbeno lice za odnose s javnošću radi tromjesečne statističke izvještaje u vezi sa podnesenim zahtjevi-ma za pristup informacijama, koje dostavlja Narodnoj skupštini Republike Srpske i Ombudsmenu Bosne i Hercegovine.\nGodišnji Plan i program rada i Finansijski plan, odnosno godišnje Izvještaje o radu i Finansijskom poslovanju Fond dostavlja Vladi Republike Srpske. Informacije o navedenim plansko i izvještajnim dokumentima objavljuju se na Internet stranici Fonda, a dostupne su i na zahtjev.\nOvaj Vodič, kao i Indeks-registar informacija objavljuju se na Internet stranici Fonda, a dostupni su i na zahtjev.\nSastavni dio ovog Vodiča je Indeks-registar informacija i Obrazac za podnošenje zahtjeva za pristup informacijama.\ntelefon: +387 55 490 965


aaaaaArray (  => 8914 [id] => 8914  => 2 [type] => 2  => 690 din za Izlivanje, nadogradnju, ojačavanje ili korekciju noktiju! [title] => 690 din za Izlivanje, nadogradnju, ojačavanje ili korekciju noktiju!  => 6 [category] => 6  => 787 [dealer_id] => 787  => 690-din-za-izlivanje-nadogradnju-ojacavanje-ili-korekciju-noktiju [url] => 690-din-za-izlivanje-nadogradnju-ojacavanje-ili-korekciju-noktiju  => 690-din-za-izlivanje-nadogradnju-ojacavanje-ili-korekciju-noktiju-8914.jpg [image] => 690-din-za-izlivanje-nadogradnju-ojacavanje-ili-korekciju-noktiju-8914.jpg  => [leed] =>  =>\n => Ponuda obuhvata Nadogradnju, izlivanju, korekciju ili ojačavanje noktiju gelovima u boji Kupon važi za jednu osobu Možete kupiti više kupona Obavezna najava unapred Radno vreme: uto-pet 10-21h sub-ned 10-18h Rok iskoristivosti kupona do 10.07.2018. Nakon isteka roka iskoristivosti kupon nije moguće iskoristiti Kupon se dostavlja e-mailom i dostupan je za štampanje i iz Vašeg profila [keywords] => Ponuda obuhvata Nadogradnju, izlivanju, korekciju ili ojačavanje noktiju gelovima u boji Kupon važi za jednu osobu Možete kupiti više kupona Obavezna najava unapred Radno vreme: uto-pet 10-21h sub-ned 10-18h Rok iskoristivosti kupona do 10.07.2018. Nakon isteka roka iskoristivosti kupon nije moguće iskoristiti Kupon se dostavlja e-mailom i dostupan je za štampanje i iz Vašeg profila  => [description] =>  => 0 [status] => 0  => 0 [dnevna_ponuda] => 0  => 1 [lang_id] => 1  => 2018-10-24 [date] => 2018-10-24  => 0 [num_views] => 0  => 99 [ordering] => 99  => 2018-10-25 [datum_start] => 2018-10-25  => 2018-12-04 [datum_kraj] => 2018-12-04  => 2018-12-15 [vazi_do] => 2018-12-15  => [aneks] =>  => [faktura1] =>  => [faktura2] =>  => [faktura3] =>  => [faktura4] => )


Z. Potok: Bombe na srpske kuće | BN\nZ. Potok: Bombe na srpske kuće\nNa kuće dvojice Srba, pripadnika Kosovskih bezbednosnih snaga u Zubinom Potoku, rano jutros su bačene bombe, piše portal "Kossev" pozivajući se na izvore u kosovskoj policiji.\nSrbija 26.11.2017 | 14:30\nBombe su bačene na kuće oko dva sata, povređenih nema, ali je načinjena materijalna šteta.\nKako se navodi, kosovska policija primenjuje operativni plan "čelični prsten" u cilju potrage za osumnjičenima, koji podrazumeva blokadu putnih pravaca kojima su osumnjičeni mogli da pobegnu, kao i kontrolu vozila i lica.\nKako je portal ranije izvestio, u ovoj opštini je 7. avgusta bomba bačena na kuću pripadnika kosovske policije, a zabeležen je i pokušaj paljenja njegovog privatnog vozila, a motiv napada nije bio poznat.\nTakao je I sigurno da nije uopste uredu da se ljudi zastrasuju na taj nacin zasto.A danas zapalili covjeku kamion u Rogatici gdje Je ta vijest moramo biti iskreni ne jednostrani Vidjecemo da li ce ta vijest uopste izaci u javnost\nBakir Taci Haradinaj braca po teroorizmu i Sta ocekivat drugo\nTo je tamo stalno tako


Veče sećanja: Dara Milošević (Novi Slankamen, 1902 – Beograd, 1987) | Ritam Inđije\nVeče sećanja: Dara Milošević (Novi Slankamen, 1902 – Beograd, 1987)\nObjavio ritamindjije datum December 15, 2017\nUdruženje „Kulturi s ljubavlju” organizuje u subotu, 23. decembra od 19 časova u prostorijama Poslovno obrazovnog centra Inđija (ul. Trejdjunik 4) program pod nazivom „Veče sećanja: Dara Milošević” u znak sećanja na ovu pozorišnu, televizijsku i filmsku glumicu, prvakinju Narodnog pozorišta, rođenu Slankamenku a povodom 30. godina od njene smrti. Ujedno, udruženje se ovom aktivnošću pridružuje početku obeležavanja 2018. godine kao Godine evropskog kulturnog nasleđa.\nDarinka Dara Milošević je rođena 16. juna 1902. godine u Novom Slankamenu, u imućnoj trgovačkoj porodici Gnjatić. Prve kontakte sa glumom, scenom i pozorišnim predstavama ostvarila je u kući svog ujaka Milana Grola, jednog od najaktivnijih i najobrazovanijih ljudi onog vremena. Nakon završetka studija na Glumačko-baletskoj školi 1922. godine, postala je članica Narodnog pozorišta iz Beograda i u ansamblu ove ustanove ostala sve do prevremenog (i prisilnog) penzionisanja 1959. godine, nakon čega je glumila u nekoliko filmova.\nIzvor: Fond Muzeja pozorišne umetnosti Srbije\nBroj predstava u kojima je imala bilo glavnu, bilo neku od sporednih uloga, kao i dijapazon likova koje je tumačila je zaista impozantan; svoj pečat dala je u tzv. francuskim lakim komadima, Šekspirovim dramama, delima domaćih pisaca i predstavama rađenim po tekstovima onovremenih stranih pisaca. Takođe, prvu dramu Radio Beograda koja je izvedena uživo 1929. godine izvela je upravo ona, zajedno sa još par svojih kolega. Glumila je i u prvoj televizijskoj drami “Slučaj u tramvaju” koja je emitovana u avgustu 1958. godine, na samom početku rada Televizije Beograd.\nDeo svog detinjstva, pored Beograda, Subotice i Vranja, kao i vreme nakon penzionisanja, provela je u rodnom Novom Slankamenu. Publika će 23. decembra moći da sazna još dosta pojedinosti o njenom privatnom i profesionalnom životu, da vidi mini-izložbu reprodukcija fotografija i tekstova pozorišnih kritika , kao i da pogleda film „Nož” iz 1967, režisera i scenariste Žike Mitrovića, u kome, pored Dare Milošević, glume još i Ljubiša Samardžić, Velimir Bata Živojinović, Vera Čukić, Rade Marković, Mija Aleksić, Zafir Hadžimanov i drugi.\nPartner u realizaciji programa je Poslovno obrazovni centar Inđija.


Disney+ streaming servis sadržaće kompletnu bazu Disney filmova | PC Press\nDisney+ streaming servis sadržaće kompletnu bazu Disney filmova\n9. mart 2019. 11. mart 2019. Branislav Bubanja\nDisney+ streaming servis koji će uskoro početi sa radom imaće kompletnu bazu filmova i serija koje se nalaze u vlasništvu ove kompanije. Disney CEO Bob Iger najavio da će ukinuti Disney Vault sistem koji je omogućavao kupovinu Diznijevih filmova samo određen vremenski period nakon čega su oni sklanjani u „trezor“ (vault), sve do trenutka kada bi kompanija omogućila njihovo ponovno prikazivanje. To je korisnicima, koji nisu imali fizičke kopije Disney klasika, onemogućavalo da pogledaju veliku većinu filmova kada to žele.\nNovi streaming servis, Disney+ biće lansiran tokom ove godine (u SAD-u, dok će u Evropi najverovatnije biti dostupan tokom 2020. godine). On će sadržati kombinaciju starih igranih, animiranih filmova, kao i televizijskih serija iz Diznijeve produkcije, ali će na raspolaganju biti i mnogo novih, originalnih proizvoda.\nIpak, Disney neće baš olakšati korisnicima gledanje njihovih filmova (izvan svog servisa). Filmovi koji se trenutno nalaze na Netflix-u biće povučeni tokom ove godine, a mnogi klasici (kao što su Uspavana lepotica, Aladin ili Pepeljuga) nisu dostupni za kupovinu preko online servisa (Amazon, iTunes, eBay…).\nPročitajte i: Najbolje Star Wars igre: Battlefront II\nLansiranje Disney+ servisa značiće da će svih 57 filmova koje je proizveo Walt Disney Animation Studios biti dostupno za gledanje. Pored toga, na raspolaganju će biti i ogromna biblioteka filmova koje su u vlasništvu kompanije, uključujući i one iz Star Wars i Marvel univerzuma.\nTagovi: amazon, Disney, iTunes, marvel, Netflix, star wars, streaming servis, volt dizni, Walt Disney\n← Skladištenje podataka: Eksplozija potrebe za prostorom\nKreativne pozadine koje se poigravaju sa Galaxy S10 otvorima za kamere →


Vesić: Svi koji koriste parking na Adi Ciganliji mogu da besplatno iznajme bicikle\nIzvor: NoviMagazin.rs, 20.Jun.2021, 14:48\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da akcija "Parkiraj i bicikliraj" omogućuje svim korisnicima parkirališta na Adi Ciganliji da besplatno iznajme bicikle, kao i da je to način na koji Grad smanjuje udeo automobilskog saobraćaja i promoviše zdravije stilove života.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da akcija "Parkiraj i bicikliraj" omogućuje svim korisnicima parkirališta na Adi Ciganliji da besplatno iznajme bicikle, kao i da je to način na koji Grad smanjuje udeo automobilskog saobraćaja i promoviše zdravije stilove života. Vesić...


RTV BIR - Obilježena 25. godišnjica bitke za Trebević\nObilježena 25. godišnjica bitke za Trebević Istaknuto\nU organizaciji 115. brigade Stari Grad danas je na Šehidskom spomen mezarju Kovači u Sarajevu obilježena 25. godišnjica bitke za Trebević.\nNakon uvodnog obraćanja organizatora današnjeg obilježavanja upriličeno je polaganje cvijeća uz prigodan vjerski program. Prisjećajući se 29. šehida 1. brdske brigade koji su na današnji dan prije 25. godina položili svoje živote u odbrani grada ministar Fišo je istakao da je tog dana i ranjeno 60 pripadnika ove brigade.\n„Njihova žrtva nije uzaludna, jer po prvi put agresor koji je napao naš grad nije uspio u svojim nakanama“, rekao je ministar Fišo napominjući da nikada ne smijemo zaboraviti herojstvo ovih mladih ljudi koji su voljeli svoj grad i državu više od sebe.\nNa današnji dan ratne 1993. godine u ofanzivnim dejstvima Armije i MUP-a RBiH na padinama Trebevića živote za Bosnu i Hercegovinu su dali: Nedim Ajanović, Haris Bašić, Edib Čorda, Avdo Hodžić, Kenan Imširpašić, Mirsad Mešić, Senad Osmanagić, Fikret Redžo, Mustafa Smajović, Edmir Babović, Almir Džafo, Emir Delić, Nuraga Hodžić, Kerim Kasapović, Šaban Omerović, Čedomil Perak, Samir Ribić, Pero Stanić, Ahmedin Zejnilhodžić, Mustafa Barlov, Sejfo Džano, Armin Hasanović, Emir Imamović, Enver Kurtović, Alija Oruč, Sanjin Ramović, Edhem Selimović, Nasib Velić i Nuraga Hodžić.\nViše iz kategorije: « Reis Kavazović posjetio lokaciju ruševine Sultan Sulejmanove džamije u Jajcu\tDanas još jedno tužno sjećanje na 3.176 ubijenih Prijedorčana (VIDEO) »


MEĐUNARODNO PORESKO PLANIRANJE I INTERNACIONALIZACIJA - INOVATIVNI KONCEPT ZUGIMPEX-a\nMEĐUNARODNO PORESKO PLANIRANJE I INTERNACIONALIZACIJA – INOVATIVNI KONCEPT ZUGIMPEX-a\nZugimpex poboljšava poslovne rezultate kompanija, njihovih akcionara, i njihovu operativnu efikasnost. Donesite odluku koja se isplati!\nUpotrebite imidž Švajcarskog preduzeća, iskoristite legalne pogodnosti koje Švajcarska nudi, i imajte pristup velikom broju potrošača.\nObezbedite svom poslovanju stabilnost, sigurnost, imidž, i legalne pogodnosti.\nU Slovačkoj je moguće izvršiti transfer profita sa korporatinog na privatni nivo bez oporezivanja, i bez promene mesta boravišta.\nIskoristite pogodnosti : 5% poreza na dobit, status rezidenta, niske cene života i razumne plate.


Sa ubijenog Palićkog jezera\n23. avgust/kolovoz, 2018.\nKao posledica enormnog zagađenja turizam na Paliću praktično zamire već nekoliko decenija\nImre Sakal i njegova unuka Ema svakoga dana biciklima prelaze dvadesetak kilometara iz Subotice do Palićkog jezera, gde vreme provode u sunčanju i šetanju, ali ne i kupanju.\n“Moja unuka živi u Budimpešti, a sada je na raspustu. Zbog nje mi je i žao što se u jezeru ne možemo kupati”, kaže Sakal i dodaje:\n“Meni je Palić druga kuća, moj drugi zavičaj. Pošto ne idem na more, onda svakog leta dane provodim na molu na 'muškom štrandu'. Možete misiti koliko i unuka i ja volimo Palić, kada nam nije teško da prelazimo dnevno dvadesetak kilometara da bi proveli dan ovde”, kaže sagovornik Radija Slobodna Evropa.\nKupači zaobilaze Palićko jezero\nDa je odluka Imre Sakala da se ne kupa u palićkim vodama potpuno ispravna, pokazuju i poslednje analize subotičkog Higijenskog zavoda po kojima je voda u Palićkom jezeru loša i zagađena, odnosno da se zbog hemijskog zagađenja voda ne može svrstati ni u petu klasu. Da bi kupanje bilo dozvoljeno, mora se spustiti bar do treće klase, navode u ovoj ustanovi.\nVoda u Palićkom jezeru loša i zagađena, odnosno da se zbog hemijskog zagađenja voda ne može svrstati ni u petu klasu\nPoslednji projekat sanacije Palićkog jezera, koje se nalazi na oko 200 kilometara severno od Beograda, započet je pre oko sedam godina. U tu svrhu nemačka KFW banka obezbedila 6,5 miliona evra donacije, ali radovi sporo odmiču.\n“Nisam u situaciji da bilo koga ovde prozivam ali moram reći da možemo biti sretni i ponosni što smo došli dovde gde smo. Jeste da uvek može brže i bolje, ali urađeno je ipak mnogo“, kaže Mišel Roman, hidrolog kog je Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) odredila za konsultanta na procesu sanacije 2011. godine.\nPrema njegovim rečima, do sada su urađeni većinom birokratsko-pravni poslovi, to jest stvoreni su preduslovi da se počne sa konkretnim radovima na sanaciji, a koji podrazumevaju preusmeravanje palićke mesne kanalizacije na prečistač (otpadne vode su se do sada ispuštale direktno u jezero), zatim stvaranje zaštitnog pojasa oko jezera, koji podrazumeva zabranu bilo kakvih poljoprivrednih aktivnosti na obali, što pak zahteva eksproprijaciju zemljišta, a potrebno je takođe ojačati sam prečistač i konačno, obnoviti riblji fond.\nMišel Roman navodi da je prosečno vreme sanacije sličnih jezera u Evropi oko deset godina.\nSnežana Starović, čija je kuća gotovo na samoj obali Palića, i koja je detinjstvo provela pored i na jezeru, kaže da je to što se događa sa jezerom i njegovom sanacijom u mnogo čemu neshvatljivo:\n„Ne znam šta su uopšte poradili na sanaciji, osim možda papirološki. Jezero je sve gore i gore i to je evidentno i samo ga gledajući. Uvek je bilo algi i uvek su se one namnožavale kada temperature skoče preko 30 stepeni, što je ponekad za posledicu imalo uginuće riba. Ove godine visokih temperatura nije bilo u dužem vremenskom periodu, a bilo je i puno kiše.\nA opet su se alge namnožile, tako da su još uoči filmskog festivala koji se na Paliću održava svake godine tokom leta primećene uginule ribe pored 'ženskog štranda'. Tu nešto svakako nije u redu. Da li nije u redu sa tim prečistačem ili neko ispušta neku hemiju u vodu, ne znam, jer smo imali prilike da vidimo da je pre nekoliko godina voda u jezeru čak poplavela. Svakako, tu nešto debelo ne štima.“\n"Još uoči filmskog festivala koji se na Paliću održava svake godine tokom leta primećene uginule ribe pored 'ženskog štranda'"\nKao posledica enormnog zagađenja turizam na Paliću praktično zamire već nekoliko decenija. Da je epitet “vojvođansko more” ovo jezero nekada zaista sa razlogom nosilo govori i to što je veliki broj vikendaša na njegovim obalama provodio letnje mesece, dok je više preduzeća imalo i svoja radnička vikend naselja.\nSada, doduše, pored “muškog štranda” ponovo radi termalni bazen, ali je ulaznica za kupanje u njemu za mnoge preskupa, pa ni na tom mestu više nema nekadašnjih gužvi. Razlog za takve cene je to što su zajedno sa Naftnom industrijom Srbije (NIS) ruskoj kompaniji Gaspromnjeft 2008. godine prodati i izvori tople vode u Vojvodini, pa svaka eksploatacija tih voda podrazumeva plaćanje rudne rente.\nGeotermalna energija u Vojvodini\nI Subotičani i Palićani su bez sumnje emotivno vezani za ovo staro jezero, koje se u dokumentima prvi put pominje još 1462. godine, da bi tokom devetnaestog veka ono postalo evropsko mondensko letovalište i lečilište, kao i regionalni centar sportskih igara.\nO odnosu građana Subotice i Palića prema jezeru u vreme druge Jugoslavije ilustrativno govore istorijski dokumenti, poput filma u kome se opisuje radna akcija “ORA Palić 75. i 76.”. Radilo se uz pomoć nekoliko tada najmodernijh bagera i ljudske radne snage omladinaca, kako se navodi Jugoslavije i susednih država.\n“Očišćena i bistra voda kroz prečistač ponovo se vraća prirodi“, zabeleženo je u tom dokumentarcu o rezultatu dve radne akcije organizovane pre 43 odnosno 42 godine.\nNovi znatno moćniji prečistač za “panonski biser”, kako je Palićko jezero od milja takođe nazivano, izgrađen je 2009. godne. Ponovno zagađivanje jezera nakon tog velikog poduhvata pripisano je povećanju broja stanovnika i pre svega industriji. Međutim, zanimljivo je da je broj stanovnika Subotice danas u odnosu na sedamdesete veći jedva za trećinu, dok je broj fabrika zagađivača sada prosto zanemarljiv - većina ih je uništena u procesu tranzicije.\nNemačka razvojna banka finansira sanaciju Paličkog jezera


Kenwood KMM-124 Auto radio sa Bluetooth i USB-om\nKenwood KMM-124 Auto radio\n• Varijabilna boja osvetljenja.\nKenwood KMM-124 Auto radio sa ugrađenim Bluetooth-om i USB konektorom, kompatibilan sa iOS i Android uređajima, LCD displejom itd.\nŠiroki LCD ekran sa 13 karaktera ima odlične uglove vidljivosti a sa promenljivom bojom osvetljenja tastera i ekrana savršeno će se uklopiti u svaki enterijer automobila. Digitalni sat prikayuje se na displeju\nKenwood KMM-124 Auto radio ima USB-AUX ulaz sa prednje strane i mogćnost MP3, WMA, WAV & FLAC reprodukcija kao i\nFLAC kvalitet: Do 48kHz/16bit\nBoja tastera: Varijabilno\nBoja ekrana Varijabilno\n- Digitalni sat na displeju\nRaspored izlazne snage 50W x 4 / 50W x 2 + Subwoofer (4 ohms) 50W x 1\nIzlazi za pojačalo - Pred izlaz (Pre-amp) 2 RCA (Prednji, Zadnji ili Subwoofer)\nEkvilajzer 3-kanalni Grafički ekvilajzer\nPojačanje basa i kontrola glasnoće\n- Kratko telo za jednostavnu ugradnju


Victoria Beckham promoviše Fashion’s Night Out [VIDEO]Fashionela\nHome » PEOPLE IN FASHION » DESIGNERS » Victoria Beckham promoviše Fashion’s Night Out [VIDEO]\nPosted by: admin Tags: Alexander Wang, Fashion’s Night Out, Jason Wu, Marc Jacobs, Usher, Victoria Beckham Posted date: September 9, 2012 | No comment\nŠta Victoria Beckham, Marc Jacobs, Alexander Wang i Jason Wu imaju zajedničko? Svi oni su zvezde ovogodišnje Fashion’s Night Out kampanje, gde u dva i po minuta promovišu najveći shopping događaj godine.\nMogli smo da vidimo mnogobrojne poznate ličnosti koje su se okupile na Fashion’s Night Out-u, koji se 6. septembra održavao širom sveta. Doprinos Victoria-e Beckham je možda mali, ali je lepo videti jednu britansku zvezdu na listi, među velikim brojem zvezda iz Amerike.\n« Anna Dello Russo u ulozi multimedijalne umetnice\nStreet style na njujorškom Fashion Week-u »


NIJESU PRIMILI 18 ZARADA\nZaposleni u toj ustanovi nijesu primili već 18 zarada, skoro 40 dana su u štrajku, a od ponedjeljka dio njih, zajedno sa radnicima Opštine i službe zaštite i spasavanja štrajkuje glađu.\nCentar za kulturu Kolašin, Foto: Dragana Šćepanović\n21.07.2015. 15:50h Ažurirano: 21.07.2015. 15:50h\nDirektor Centra za kulturu Branislav Jeknić apelovao je na sve nadležne institucije da, kako je kazao, što prije riješe problem neisplaćenih zarada kako bi se život i rad zaposlenih u Centru za kulturu, a i čitavoj lokalnoj zajednici što prije normalizovao.“\n„Kao direktor sa žaljenjem mogu da konstatujem da svi napori preduzeti u prethodnom periodu za rešavanje problema oko isplate zarada radnika Centra za kulturu i prevazilaženje ove teške situacije nijesu dali rezultate. Štrajk radnika Centra za kulturu za ostvarivanje osnovnih prava iz radnog odnosa, prava na isplatu zarada koje kasne 18 mjeseci, je u potpunosti legitiman i imate moju apsolutnu podršku i razumijevanje za ostvarivanje vaših zakonom garantovanih prava", rekao je Jeknić.\nOn je izrazio nadu da će do ispunjenja zahtjeva štrajkača doći u što kraćem roku, da, kako kaže ne bi došlo do narušavanja zdravstvenog stanja radnika.\n“Žalosno je i tužno da se Kolašin našao u ovakvoj situaciji, blokiranim računima, višemilionskim dugovima, štrajku radnika kojima je ugrožena egzistencija, bez bilo kakve naznake o tome kada i kako će problem biti riješen“, zaključio je direktor kolašinskog Centra za kulturu.\nBranislav JeknićCentar za kulturu KolašinKolašin\n17.06. 14:55 h\t550\t145797\n17.06. 13:17 h\t118\t112361\n17.06. 14:31 h\t868\t84193\n17.06. 20:53 h\t2496\t75652\n17.06. 15:45 h\t573\t70080


Ruška Jakić: Nisam gajila dete da me čuva u Beogradu, a 90 odsto roditelja su u tom fazonu! - Hello! magazin\nRuška Jakić: Nisam gajila dete da me čuva u Beogradu, a 90 odsto roditelja su u tom fazonu!\nRuška Jakić: Dugo nisam mogla da pronađem zajednički jezik sa ćerkom Anom\nRuška Jakić je mama Ane Nadeždić koja živi u Italiji gde radi kao trener i coach po metodi Lujze Hej, a sa suprugom je osnovala projekat “Follow Your Heart” u okviru kojeg pomaže ljudima da dostignu svoj puni potencijal.\nRuška odrastanje svoje ćerke pamti po velikoj ljubavi, ali i po Aninom buntovništvu i svojim besanim noćima. Verovala je u svoju jedinicu, dala joj podršku kad je bilo najvažnije, a danas obe uživaju u fantastičnom odnosu i tome što jedna drugu doživljavaju kao “anđela čuvara”.\n– Ana je moj veliki ponos i uspeh – priča Ruška – Svaki roditelj vaspitava svoje dete najbolje što ume. Ja nisam preuzela model vaspitanja mojih roditelja, niti sam mojoj majci dozvoljavala da previše utiče na nju i naš odnos. Bilo je perioda kada nije bilo lako, na primer kad je oko 15. godine Ana bila pankerka. Nije lako vaspitavati dete, a moja poruka roditeljima je da decu teba upoznati i verovati im.\n– Moja mama Ruška mi je uvek bila oslonac i sigurnost, uvek je poštovala moje odluke i podržavala me u mojim životnim izborima. Mislim da je to jedna od najvažnijih stvari koja je doprinela tome da u ovom trenutku budem presrećna životom koji sam izabrala. Bavim se poslom koji obožavam, imam predivan odnos sa mojim mužem koji je zasnovan na poštovanju i vernosti. – priča Ana za BgOnline.\n– Noću sam je pratila da bih videla šta se to radi na Akademiji gde su svi izlazili, prerušavala se, prolazila pored nekog zidića kod Beograđanke tako prerušena. Nije bilo mobilnih telefona u to vreme pa sam znala da trčim po Bulevaru u sred noći jer je ne bi bilo kod kuće u dogovoreno vreme.\n– Eh, moje lude godine… godine istraživanja, eksperimentisanja, provoda. Da me je pratila to sam saznala tek mnogo kasnije, to znači da je bila odličan špijun – priznaje Ana.\n– To je put satkan od pravih ljudskih vrednosti i doveo me je do toga da izaberem profesiju koja je u skladu sa tim, da pomažem ljudima da preko razumevanja i razrešavanja svojih problema upoznaju pravu vrednost života. Mama mi je okidač i inspiracija.\n– Nisam gajila dete da me čuva u Beogradu, a 90% roditelja su u tom fazonu. Dete treba da bira svoj put i svoju sreću. Ana je udata, ima divan brak i divno dete. Šta će meni nesrećno dete koje će biti tu, pored mene? Ja nisam sama. Živim sama jer želim da budem sama i nisam usamljena. – ispričala je Ruška u intervjuu za BgOnline.


Kitarović zabrinuta da se presuda razvija u osudu Hrvatske\n"Ovo se razvija u nekakvu osudu Hrvatske, što apsolutno nije tačno i treba razbiti predrasudu da je Hrvatska bila agresor u Bosni i Hercegovini. Ponavljam, optužnice i osuda su bile individualne. Individualno se odgovara za bilo koje zločine koji su počinjeni", rekla je Grabar Kitarović.\nOna je dodala da ne želi da presuda donese pretpostavke za razmirice između Bošnjaka i Hrvata ili "otvori neke nove rasprave o ratovima i krivicama".\nOna je istakla da je vreme da se gleda u budućnost.\n"Meni je pre svega u interesu da ne bude nikakvih sukoba niti razmirica između Hrvata i Bošnjaka, a naravno i Srba u Bosni i Hercegovini, i da ova presuda ne usloži još više procese na jugoistoku Evrope već da trezveno gledamo u budućnost i da radimo na poboljšanju naših odnosa i na stabilizaciji i same Bosne i Hercegovine i njenom evropskom putu. Mislim da nam je svima dovoljno istorije i treba da se čvrsto okrenemo budućnosti ", zaključila je.\n"Jutarnji list" prenosi da su Gutereš i Kolinda Grabar Kitarović, tokom razgovora o stanju na jugoistoku Evrope, istakli da su presude Međunarodnog suda za ratne zločine presude pojedincima, a ne presude državama.\nGlavne teme razgovora bile su stanje na jugoistoku Evrope, u vezi čega su se "složili se da ima razloga za zabrinutost, posebno zbog toga što je zastao proces evropskih integracija", rekla je hrvatska predsednica nakon sastanka, istakavši da je prvi čovek UN veoma dobro upućen i zainteresovan za stanje u ovom delu Evrope.


Gavrić neće igrati na derbiju!? Eraković počinje? - Crvena zvezda info\nGavrić neće igrati na derbiju!? Eraković počinje?\nVatreno krštenje za mladog štopera koji će po svemu sudeći biti drugi bonus igrač u ekipi Dejana Stankovića\nIznenadna promena strategije u ekipi Crvene zvezde.\nKako saznaje MOZZART Sport mladi krilni vezista Željko Gavrić će zbog problema sa povredom zadnje lože, zadobijene tokom reprezentativne pauze, najverovatnije propustiti 163. večiti derbi, pa će mesto drugog bonus igrača zauzeti supetalentovani štoper Strahinja Eraković.\nMladi fudbaler, koji je zbog svog kvaliteta i potencijala preskakao starosne kategorije u omladinskom pogonu, uživa ogromno poverenje kod Dejana Stankovića, pa će mu tako biti pružena šansa za vatreno krštenje u seniorskom večitom derbiju.\nGavrić je planiran za mesto drugog bonus igrača, a njegovo mesto u timu zauzeće Mohamed el Fardu Ben. Sa druge strane, Erakovićev ulazak u startnu postavu znači će da će jedan od dvojice iskusnijih štopera morati na klupu.\nTo su Miloš Degenek i Nemanja Milunović.\nReprezentativac Australije je do sada bio neprikosnoven u poslednjoj liniji, dok je Milunović u poslednje vreme često bio na klupi, mada treba imati na umu i da je Eraković nešto bliži stilu igre Milošu Degeneku, što znači da će stručni štab srpskog šampiona izvršiti dodatne procene pre donošenja konačne odluke o startnoj postavi za predstojeći derbi.


Министарство привреде, Odluka o restrukturiranju za preduzeće POREČJE DOO, Vučje, Leskovac kao i zavisnih društava - DOO POREČJE – PROM, Vučje, Leskovac i POREČJE – TRADE DOO, Beograd, Novi Beograd\nOdluka o restrukturiranju za preduzeće POREČJE DOO, Vučje, Leskovac kao i zavisnih društava - DOO POREČJE – PROM, Vučje, Leskovac i POREČJE – TRADE DOO, Beograd, Novi Beograd\n05. нов. 2012.\nNa osnovu člana 9. stav 1. tačke 7. i 10. Zakona o Agenciji za privatizaciju («Službeni glasnik RS», br. 38/01, 135/04 i 30/2010) i čl. 19, 19a, 20. i 20a Zakona o privatizaciji («Službeni glasnik RS», br. 38/01, 18/03, 45/05, 123/07, 123/07- dr. zakon, 30/2010- dr. zakon i 93/2012), u vezi sa čl. 7. i 9. Uredbe o postupku i načinu restrukturiranja subjekata privatizacije («Službeni glasnik RS», br. 52/05, 96/08 i 98/09), a u skladu sa dopisom Ministarstva finansija i privrede broj: 023-02-371/2012-31 od 25.10.2012. godine, Agencija za privatizaciju dana 29.10.2012. godine, donosi\nPOKREĆE SE RESTRUKTURIRANjE subjekta privatizacije Društvo za poljoprivrednu proizvodnju i preradu POREČJE DOO, Vučje, Leskovac, ul. Koste Stamenković br. 10matični broj: 07196245 i zavisnih društava:\n(i) DOO POREČJE – PROM, Vučje, Leskovac ul. Koste Stamenkovića bb, matični broj: 17105744; i\n(ii) Privredno društvo za obavljanje trgovinske delatnosti POREČJE – TRADE DOO, Beograd, Novi Beograd, ul. Goce Delčeva br. 42, matični broj: 17176790;\n(u daljem tekstu: subjekti privatizacije).\nPostupak restrukturiranja subjekata privatizacije iz tačke 1. ove odluke sprovodi se:\nPOZIVAJU SE poverioci subjekata privatizacije da, u roku od 15 dana od dana objavljivanja ove odluke u dnevnom listu «Politika», a u skladu sa članom 20. stav 4. Zakona o privatizaciji, prijave svoja potraživanja sa stanjem na dan 31. decembar 2004. godine, prema subjektima privatizacijena adresu subjekata privatizacije iz tačke 1. dispozitiva ove odluke, ukoliko to svoje potraživanje nisu prijavili i/ili otpustili po prethodno objavljenom pozivu za prijavu potraživanja objavljenom dana 08.07.2005. godine, u dnevnom listu «Politika».\nOtpuštanje duga u celini prema subjektu privatizacije punovažno je u slučaju da je kapital subjekta koji se restrukturira u postupku privatizacije prodat metodom javnog tendera ili metodom javne aukcije, te ukoliko se na osnovu prihvaćenog programa restukturiranja subjekta privatizacije izvrši prodaja imovine subjekta privatizacije, iz ostvarene prodajne cene neće se vršiti namirenje potraživanja prijavljenih u skladu sa tačkom 3. Odluke.\nPoverilac primerak prijave potraživanja istovremeno dostavlja subjektima privatizacije iz tačke 1. dispozitiva ove odluke i Agenciji za privatizaciju.


Počeo štrajk glađu u „Goši” - Politika\nArhiva » Vesti » Politika 17.07.2017\nPočeo štrajk glađu u „Goši”\nPolitika ponedeljak, 17. jul 2017. | Olivera Milošević\nSmederevska Palanka – Četvoro radnika Fabrike šinskih vozila „Goša” od ponedeljka ujutru počelo je štrajk glađu u fabričkom krugu. Na ovaj radikalni potez odlučili su se jer ni posle 113 dana štrajka i blokada saobraćaja, niko od nadležnih, poslovodstvo i država, ne reaguje niti ima izgleda da će neko uslišiti zahteve „Gošinih” radnika.\nA oni, kažu, ne traže ništa što im ne pripada po zakonu, već davno zarađene plate i pripadajuće doprinose.\n– Nas četvorica ne idemo kući, 24 sata ćemo biti u fabrici i gladovanjem ćemo pokušati da skrenemo pažnju na našu tešku situaciju. Bilo je desetak zainteresovanih, ali nisam hteo da pristanem da bolesni ljudi štrajkuju glađu, neću nikoga da nosim na duši. A nije ni poenta u broju, može i 350 nas da štrajkuje glađu i ništa da se ne promeni. Ovo je samo poruka da je krajnje vreme da neko reši naš problem kaže za„ Politiku” Milan Vujičić, predsednik Štrajkačkog odbora i jedan od radnika koji je počeo štrajk glađu.\nNi ostali štrajkači neće sedeti skrštenih ruku. Oni će od utorka nastaviti blokadu pružnog prelaza na međunarodnom železničkom koridoru Beograd–Solun, čime je istovremeno zaustavljen i saobraćaj na magistralnom putu prema Topoli. I ovde sledi radikalizacija – umesto tri, blokade će trajati po pet sati dnevno, od sedam do 12 časova, najavljuju štrajkači „Goše”. Od sredine nedelje, ako se ništa ne promeni, kažu, moguć je nov produžetak od sedam do 15 časova. Time bi radnici na pruzi proveli praktično osmočasovni radni dan.\nOd kako su prošle nedelje najavili štrajk glađu, niko od nadležnih ih nije kontaktirao. Zato su, kažu, zabrinuti, strahuju od posledica. Generalni direktor FŠV „Goša”, Milutin Šćepanović, navodno je krajem prošle nedelje išao u Ministarstvo privrede, ali je ministar imao preča posla u Kragujevcu. Kako nije želeo da na razgovore povede i predstavnike štrajkača, oni ništa ne veruju.\n– Cela priča se svodi kao u „Fijatu”, da počnemo da radimo pa će nam kao dati novac. Uporno ponavljam, razlika je što mi ne tražimo povećanje plate, već da nam neko vrati naš novac koji je ukrao, pa nismo primili ništa tri godine – kaže Vujičić.\nŠtrajk glađu započeli su radnici iz proizvodnje: Jovan Radu, Vladimir Vuković, Ratko Tmušić i Milan Vujičić. Svako od njih ima pedeset i više godina. Tokom štrajka koristiće samo neophodne lekove.\nRadnici FŠV „Goša” iz Smederevske Palanke u štrajku su od početka marta. Traže isplatu zarada po dogovorenoj dinamici, u proseku 500.000-800.000 dinara po zaposlenom, regulisanje doprinosa i povezivanje radnog staža, overu zdravstvenih knjižica i nastavak redovnih isplata plata.\nDirektor "Goše": Nastavljamo sa pregovorima\nČetvorica radnika 'Goše' jutros započela štrajka glađu\nDirektor Goše: Imamo put, imamo za stare plate, samo po zakonu\nDirektor Goše: Imamo novca za "stare plate"\nKurir TV vesti: Dižu se radnici, gladuju do ispunjena zahteva!\nN1 Info (29) Danas (12) RTS (10) Politika (5) Alo (5)\nSmederevska Palanka Štrajk glađu Goša\nSrbi na ovaj način zarade za dan i do 6.000 evra! Ovo može svako da radi, a vlada prava pomama! (video)


Indust-bag – “Na istem mestu tu” – Time Machine Music\nIndust-bag su bili pioniri neke svoje varijante punka, vrlo originalne koja je apsorbovala i electro i industrial tendencije, i njihov tadašnji, može se nazvati punk/post new wave sound, bio je intersantan kako za publiku, tako i ondašnju Ex-Yu kritiku.\nNažalost Indust-bag nisu kao i mnogi drugi sastavi posedovali kontinuitet karijere, sigurno je bilo više razloga, što su se stvari unutar njihovih redova izdešavale kako su se izdešavale, no evo dočekali su ovih dana izlazak osmog po redu albuma.\n“Na istem mestu tu” je vrlo snažno, oštro punk/punk rock izdanje, sa takođe donekle prisutnim uticajima garage punk/rock upliva, koji ipak nisu baš toliko istaknuti, ali jesu “vidljivi”. Indust-bag su uigrani, usvirani i svi oni pravi sledbenici kako punka, tako i onoga što je bend tokom karijere pružao i pruža, mogu biti sasvim zadovoljni onim što mogu čuti na ovom novom njihovom albumu. 9 numera su snimljene tokom 2021-e godine u studiu “Beatracks”. Energija i želja za novim dokazivanjem u ovom vremenu su i te kako primetni kod slovenačkog sastava, koji kako bi naši ljudi rekli “praše sve u 16”.\n“Na istem mestu tu” je album koji pokazuje i potvrđuje da je kod ovog sastava i dalje izražen voljni element, a tema o kojima se piše i govori, kao i razloga za kritičke osvrte bar ima na pretek. “Na istem mestu tu” je vrlo ubedljivo ostvarenje grupe, sa kojim će nadam se pridobiti i publiku mlađu po godinama, a ne samo one fanove koji su sa njihovom muzikom odrastali.\nFoto: Goran Jarnevič\nMOR ROLL – “AndaluzIstria”\tBAITS – “Bring Your Friends”


Royal Canin Feline Urinary S/0 medicinska hrana za mačke 400g\nBubrežno kamenje se otapa kada se koristi posebna dijeta 5-12 tjedana. Kako bi se sprijecilo ponavljanje urolitijaze, lijecenje treba nastaviti najmanje još 6 mjeseci, a potrebno je obaviti i redovitu analizu mokrace. Nakon oporavka, preporucuje se konsultacija kod veterinara.


Razumijevanje motivacije i emocija - 7.717,94 RSD : Stručna knjižara, Stručna literatra na jednome mestu!\nPočetna - Nakladnici - NAKLADA SLAP - Razumijevanje motivacije i emocija\nManual of numerical methods in concrete: Modelling and applicati\nStructural Detailing in Concrete: A Comparative Study of British\nStahlbau nach DIN 18800: Bemessung und Konstruktion. Träger - St


Završen tvining projekat za unapređenje upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Srbiji | Ministarstvo zaštite životne sredine\nPitanje upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Srbiji jedno je od najvažnijih pitanja u zaštiti životne sredine Srbije, rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan na današnjoj završnoj konferenciji tvining projekta “Dalji razvoj upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Republici Srbiji”. Konferencija je organizovana radi predstavljanja razultata ovog projekta kojim je ostvaren značajan pomak u upravljanju hemikalijama u Srbiji i zaštiti životne sredine u celini.\n«Srbija je posvećena očuvanju i unapređenju kvaliteta životne sredine, a Evropska unija je značajan partner na tom putu», rekao je ministar Trivan izražavajući zahvalnost na pomoći Evropske unije i uspešnoj saradnji sa državama i organizacijama učesnicima u projektu.\n«Glavni cilj projekta bio je da pomogne Srbiji da se što bolje pripremi za sprovođenje evropskog zakonodavstva u oblasti hemikalija i biocida nakon pristupanja Uniji», istakao je ministar. «Sada su se stekli uslovi da snažno krenemo u rešavanje najznačajnijih pitanja u zaštiti životne sredine.Samo visoka kompetentnost i profesionalizam, na temelju iskustava drugih zemalja koje su već prošle putem kojim se mi sada krećemo, mogu voditi Srbiju ka ostvarenju ciljeva koje smo postavili» istakao je Trivan.\nModerna civilizacija zasniva se na hemikalijama, one se nalaze svuda, sastavni su deo svakodnevnog života ljudi, i odgovorno i stručno upravljanje hemikalijama i biocidnim proizvodima značajno utiče na ukupni kvalitet životne sredine i zdravlja ljudi. Istovremeno, rezultati ovog projekta doprineće da Srbija ispuni uslove za pristupanje iz Poglavlja 27 koji se odnose na hemikalije, naglasio je ministar.\nzahtevi procena uticaja otpad Ministar Studija o proceni uticaja klimatske promene EU Drina životna sredina studija tretman otpada rešenje Trivan reciklaža obaveštenja


Još uvek se pouzdano ne zna kako je nastralada tehnolog u borskoj Flotaciji | Ist Media\n01:10: AM Wednesday September 23, 2020\nJoš uvek se pouzdano ne zna kako je nastralada tehnolog u borskoj Flotaciji\nObjavljeno 6. March 2012. at 10:50 piše Ist Media\nBOR, (Saša Trifunović) Ni nakon dva dana od kako je nastradala tehnolog u borskoj flotaciji RTB-a Nevenka N. (48), nisu poznati detalji ove tragedije.\nO uzroku smrti trebalo bi da se izjasne obducenti iz Niša koji su danas doputovali u Bor, a istraga treba da rasvetli i šta se zapravo dogodilo u nedelju, u prvoj smeni pogona flotacije.\nPrema dosadašnjim saznanjima i izjavama njenih kolega, Nevenka je nakon završene prve smene pošla u kupatilo kako bi se presvukla i istuširala a na stolu je ostavila mobilni telefon i cigarete. Njeno telo pronađeno je tek uveče u bunkeru sa piritom, pošto je prijavljeno da se sa posla nije vratila kući.\nSpoljašnost borske flotacije gde je nastradala Nevenka N.\nŠta se zapravo dogodilo još niko pouzdano ne zna, ali je velika verovatnoća da je Nevenka propala kroz daske preko kojih je morala da pređe kako bi došla do kupatila, u bunker sa žitkom masom pirita dubokim oko tri metra. Da li su daske bile trule i popustile pod njenom težinom, trebalo bi da utvrdi istražni sudija Višeg suda u Zaječaru, ali i rudarska inspekcija, koja je, prema pisanju PRESS-a doputovala u Bor. Njihov zadatak će biti i da utvrde i da li su poštovani svi standardi zaštite na radu i bezbednosti pogona Flotacije, kao i da li je neko odgovoran za smrt ove žene.\nNovinarima su njene kolege kazale da je Nevenka poslednjih nekoliko meseci bila utučena zbog smrti njenog muža, ali da ništa nije ukazivalo da je spremna na samoubistvo.\n– Njen suprug, inače naš kolega, preminuo je pre tri meseca što je Nevenku jako pogodilo. Nije uspevala da se povrati od šoka i sa nama je slabo komunicirala. Znali smo da mnogo pati, bila je utučena i često rasejana, rekao je jedan od njenih kolega.\nPrema prvim saznanjima, na licu mesta nisu nađeni tragovi nasilja, tako da je isključeno ubistvo.\nNevenka i Perica


Download eBook Čitač PDF [MP3 AUDIO] 100% free!\nIz perspektive odraslog čoveka koji je već sve proživeo junak pripoveda o svojoj mladosti, preranim prvim ljubavnim iskustvima sa neobičnom i neodoljivom Hanom Šmic, ženom dvadeset godina starijom od njega, koja je označila čitav njegov život. Iako izvor najveće strasti i topline, ona je u isto vreme za njega povod za najteže unutrašnje konflikte. Kada ga je kasnije, kao pravnika, život ponovo doveo Hani, dilema je bila mnogo složenija. Trebalo je voljenu ženu opravdati pred sobom i pred zakonom zbog nacističkih zlodela u koje je bila umešana.\nAli čak i onda kada izgleda da je dug namiren, da život pruža izvesnost za ponovnu sreću i ljubav, prošlost se nadvija nad sadašnjošću i ne dopušta mir, zaborav i oprost.\nDownload Čitač PDF\nDownload Čitač ERUB\nDownload Čitač DOC\nDownload Čitač TXT\nReviews of the Čitač\nDownload EBOOK Čitač by Bernhard Schlink Online free


BalkanMagazin :: Grčić: Bez rudara nema energetske bezbednosti Srbije\nponedeljak, 06. avgust 2018 14:23\nSamo rudari znaju koliko je truda, snage, znanja i požrtvovanosti potrebno da bi građani i privreda Srbije bili energetski sigurni, svakog dana u godini, i danju i noću, po velikim vrućinama i hladnoćama, kiši i blatu,” poručio je Milorad Grčić, v. d. direktor Elektroprivrede Srbije povodom 6. avgusta Dana rudara.\nPredani rad rudara „Elektroprivrede Srbije“ oslonac je stabilne proizvodnje uglja i električne energije u Srbiji. Svaki put rudari su dokazali da odgovornost, hrabrost i posvećenost poslu pobeđuju svaki izazov. Za težak posao se kaže da je rudarski, ali samo rudari znaju koliko je truda, snage, znanja i požrtvovanosti potrebno da bi se uspešno uradio taj posao, da bi građani i privreda Srbije bili energetski sigurni, svakog dana u godini, i danju i noću, po velikim vrućinama i hladnoćama, kiši i blatu,” poručio je Milorad Grčić, v. d. direktor Elektroprivrede Srbije povodom 6. avgusta Dana rudara.\nČestitajući rudarima njihov praznik Grčić je istakao: “Svestan važnosti vašeg posla želim da vam poručim da stručni, vredni i predani rudari imaju sigurnu budućnost u EPS-u. Zahvaljujem vam se u ime Elektroprivrede Srbije i želim vam dobro zdravlje i mnogo uspeha u radu uz rudarski pozdrav – srećno.”\nSvake godine oko 70 odsto električne energije proizvede se iz uglja koji se iskopa na površinskim kopovima EPS-ovih ogranaka „Kolubara“ i „Kostolac“.\nRudari EPS-a su za šest meseci 2018. godine otkopali oko 16,6 miliona tona uglja, što je za jedan odsto više od plana.


Stivi Vonder i Ariana Grande snimili duet za crtać | Headliner\nHome»Muzika»Stivi Vonder i Ariana Grande snimili duet za crtać\nStivi Vonder i Ariana Grande snimili duet za crtać\nadministrator / 09/11/2016 /\t0\t/\t772\nStivi Vonder/ Photo: Facebook @StevieWonder\nSaundtrek iz animiranog filma “Pevajmo”, na kome se nalazi i duetska pesma Stivija Vondera i Arijane Grande – “Faith”, moći će da se naruči od 18. novembra, a u prodaji će se naći od 9. decembra, saopštio je srpski distributer filma “Taramaunt”\nU produkciji Rajana Tedera i Benija Blanka, “Faith” je prva pesma koju je Stivi Vonder, uradio za neki film u poslednjih 25 godina.\nU filmu “Pevajmo”, koji u bioskope stiže 22. decembra, naći će se više od 65 pesama. Glavni junak je Baster Mun, ugledna koala, direktor nekada velikog pozorišta koje je vremenom propalo. Suočen sa propadanjem svoje životne ambicije, on ima poslednju šansu da vrati ovom izbledelom dragulju nekadašnju slavu tako što će producirati najveće svetsko takmičenje u pevanju.\nArijana Grande i Stivi Vonder/ Photo: Facebook @arianagrande\nPojaviće se pet najozbiljnijih kandidata: Majk, miš koji pevuši jednako dobro kao što vara ljude, Mina, stidljiva slonica tinejdžerka, koja ima užasnu tremu od nastupa, Rozita, premorena majka koja ima 25 prasića, Džoni, mladi gorila gangster koji traži način da pobegne od porodičnog kriminala i Eš, pank-rok bodljikavo prase koje pokušava da se otrese svog arogantnog dečka i postane solo pevačica.\nGlasove životinjama pozajmili su Iva Stefanović, Bojan Lazarov, Slobodan Stefanović, Milan Tubić, Danijel Sič, Milan Antonić, Nataša Balog, Dragan Vujić Vujke, Dušica Novaković, Paulina Manov, a reditelj sinhronizacije je Nikola Bulatović.\nTags:Adriana GrandeFaithPevajmoStivi Vonder


Beha LV10 WiFi norveški 1000W radijator cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBeha LV10 WiFi norveški 1000W radijator cene\n- Najnoviji BEHA Wi-Fi konvektorski radijatori serijski su opremljeni naprednim Wi-Fi i Bluetooth tehnologijama. Wi-Fi komunikacija između korisnika i radijatora je primarna, a kada Wi-Fi mreža nije dostupna, moguće je i lokalno direktno povezivanje putem Bluetooth-a. BEHA Wi-Fi radijatori u potpunosti su u skladu sa smernicama evropske ECO DESIGN direktive i testirani su i sertifikovani od strane NEMKO laboratorija. Svi modeli imaju IP24 zaštitu i mogu se koristiti u kupatilima i drugim vlažnim prostorijama. Pored tehnologije bežičnog upravljanja, glavna prednost BEHA Wi-Fi modela je pozicija... specifikacija\nNajnoviji BEHA Wi-Fi konvektorski radijatori serijski su opremljeni naprednim Wi-Fi i Bluetooth tehnologijama, Wi-Fi komunikacija između korisnika i radijatora je primarna, a kada Wi-Fi mreža nije dostupna, moguće je i lokalno direktno povezivanje putem Bluetooth-a, BEHA Wi-Fi radijatori u potpunosti su u skladu sa smernicama evropske ECO DESIGN direktive i testirani su i sertifikovani od strane NEMKO laboratorija, Svi modeli imaju IP24 zaštitu i mogu se koristiti u kupatilima i drugim vlažnim prostorijama, Pored tehnologije bežičnog upravljanja, glavna prednost BEHA Wi-Fi modela je pozicija elektronskog termostata u donjem desnom uglu radijatora, što mu omogućava najtačnije merenje temperature, bez uticaja vrućeg izlaznog vazduha na rad termostata i lažnu indikaciju temperature, Još jedna karakteristika, apsolutno jedinstvena na tržištu, je i laserska projekcija temperature na pod ispod radijatora, Svaka promena temperature prikazuje se u trajanju od 10 sekundi, nakon čega se projektor gasi, Na ovaj način nema odsjaja u prostoriji, koji noću može da remeti spavanje, Karakteristike i prednosti: Niskotemperaturni grejni element X-preseka Elektronski termostat sa funkcijom Wi-Fi daljinskog upravljanja putem interneta Pozicija termostata na dnu radijatora, čime se postiže preciznije merenje temperature, bez uticaja vrućeg izlaznog vazduha Na tržištu jedinstvena laserska projekcija temperature na pod ispod radijatora Jednostavan i pregledan korisnički interfejs u Android i iOS mobilnom okruženju Prikazivanje trenutne temperature prostorije u aplikaciji na mobilnom uređaju Sedmično i dnevno programiranje Mogućnost lokalnog upravljanja radijatorom preko ugrađenog BlueTooth-a, bez Wi-Fi mreže Mogućnost rada radijatora u ručnom režimu, bez povezivanja na internet Izuzetna ušteda energije u odnosu na etažno grejanje, TA peći, uljane radijatore i grejalice IP24 stepen zaštite omogućava rad u prostorima sa visokim sadržajem vlage Skandinavski jednostavan dizajn Made in Norway - Jedini radijator na tržištu proizveden baš u Norveškoj Snaga:1000 W Električni napon: 220-240 V Regulacija: elektronski termostat preciznosti 0, 2C Klasa zaštite: IP 24 - može se stavljati u kupatila i sl, Temp, panela: max,temperatura je 80C pri temp,okoline 20C Zaštita od proboja: dvostruka izolacija od proboja el,energije na kućište Priklučenje: priključni kabl 1, 5 m Visina: 200 mm Dužina: 1299 mm Dubina: 83 mm Boja: bela (RAL 9010) Površina prostorije: 8-10 m2\ncena od 20.791,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Beha LV10 WiFi norveški 1000W radijator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Beha radijator LV10 WiFi norveški 1000W na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Radijatori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Beha Radijatori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Beha LV10 WiFi norveški 1000W radijator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Beha LV10 WiFi norveški 1000W radijator. Pre kupovine, podatke za Beha radijator LV10 WiFi norveški 1000W proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBeha LV7 WiFi norveški 750WBeha LV5 WiFi norveški 500WBeha LV12 WiFi norveški 1250WBeha LV10 WiFi norveški 1000WBeha PV6 WiFi norveški 600WBeha PV20 WiFi norveški 2000WBeha PV15 WiFi norveški 1500WBeha PV10 WiFi norveški 1000WBeha P4 električniBeha P10 električniBeha L7 električniBeha L5 električniBeha L12 električniBeha L10 električniBeha TP 100 modulBeha GME 1500T norveškiBeha P6Beha P8Beha P12Beha P15Beha P20\ncena od 17.310,00 din\ncena od 7.364,00 din


"World of Warcraft" dobio 600 hiljada novih igrača od juna! “World of Warcraft” dobio 600 hiljada novih igrača od juna! – Personal magazin\n“World of Warcraft” dobio 600 hiljada novih igrača od juna!\nPočevši još od 2010. godine “World of Warcraft” konstantno je gubio igrače i to prilično velikom brzinom, tako da ih je do juna ostalo “samo” 6.8 miliona, praktično duplo manje…\nPočevši još od 2010. godine “World of Warcraft” konstantno je gubio igrače i to prilično velikom brzinom, tako da ih je do juna ostalo “samo” 6.8 miliona, praktično duplo manje nego nekad. Međutim, stvari se sad na iznenađenje menjaju nabolje po Blizzard.\nKako saopštava kompanija, za prethodna tri meseca WoW je dobio novih 600.000 korisnika a kako prenose analitičari, jedino objašnjenje za to jeste činjenica da uskoro izlazi peta ekspanzija za ovaj naslov, Warlords of Draenor koji stiže 13. novembra.\nWoW sad dakle ima pretplatnika koliko Srbija stanovnika a to je za naslov koji je već proslavio deset godina apsolutno neverovatna brojka! Inače, Blizzard je ovih dana izbacio i besplatan Iron Tide apdejt za igru koji između ostalog donosi nove modele likove, unapređenja interfejsa, promene u likovima i klasama kao i Iron Horde Incursion World Event.\n“World of Warcraft” dobio 600 hiljada novih igrača od juna! was last modified: October 17th, 2014 by Redakcija\nEpson predstavlja originalna rešenja za štampu na najrazličitijim medijima na sajmu Grafima 2014\nSteam časti: Čak 10 igara je besplatno ovog vikenda!


Od decembra nova Pavićeva serija na RTS | Mondo Portal\nOd decembra nova Pavićeva serija na RTS\nSnimanje nove velike serije "Stranka zdravog razuma", po scenariju Siniše Pavića, čija bi prva epizoda trebalo da bude emitovana sredinom decembra, najavljeno je u Radioteleviziji Srbije.\n04.09.2006. | 16:16 > 16:46 0\nSerija bi trebalo da ima 80 epizoda i traje tri godine. Pavić, koji se u proteklih 20 godina proslavio tekstovima za velike televizijske serije koje su bile izuzetno popularne, počev od "Vrućeg vetra, do "Stižu dolari", smatra da je najnovija bitno drugačija od dosadašnjih.\nTekst zaranja u političku svakodnevicu kojom je obeležen ne samo svaki deo društva, već i porodični život i to na najmanje potreban način, objasnio je Pavić.\nOn je napomenuo da se u priči o tome kako smo shvatili višestranačje i slobodu govora koristio nekim svojim starim likovima koji su, kako je rekao, stekli nacionalnu potvrdu. Reč je o Šoiću, koga će i u ovoj seriji tumačiti Milan Gutović, ili na primer o liku Tike Špica, ali neće, objasnio je, biti pukog ponavljanja uloge, već će je oni igrati punom snagom, u novim okolnostima.\nOvu seriju Pavić je uradio sa svojim "starim" saradnicima na istiom poslu, medju kojima je saradnik na scenariju bila njegova supruga Ljiljana Pavić.\nReditelj Mihailo Vukobratović smatra da je reč o sjajnom tekstu koji je jasan, ironičan i tačan kada analizira sva dešavanja. Njegova poruka je kako da mali čovek, životni gubitnik, s kojim se može poistovetiti svako od nas, u sadašnjim okolnostima dosegne makar malo sreće, primetio je on.\nUrednik serije Slobodan Terzić najavio je da bi ona trebalo da ima 80 epizoda i da traje tri godine. U prvom od tri ciklusa, do kraja aprila iduće godine, bilo bi snimljeno 26 epizoda. Očekuje se da u seriji učestvuje oko 120 glumaca.


"Spor oko statusa ne treba blokirati život na sjeveru Kosova" - Klix.ba\n15.3.2011. u 18:09\nDirektor projekta Međunarodne krizne grupe za Evropu Sabine Freiser ocijenila je da Kosovo i Srbija ne treba da dozvole da njihov spor oko statusa blokira napredak života stanovnika sjevera Kosova.\n"Dok sveobuhvatno političko rješenje ne postane moguće, trebalo bi tražiti fleksibilna, privremena rješenja za unapređenje provođenja zakona, carinsko prikupljanje i raspodjelu finansijske pomoći na sjeveru", rekla je ona.\nU najnovijem izvještaju Međunarodna krizne grupe (MKG) navedeno je da će se dijalog između Kosova i Srbije, u kome posreduje EU, narednih mjeseci vjerovatno baviti regionalnom saradnjom, komunikacijama, slobodom kretanja i vladavinom prava.\nU izvještaju je posebno ukazano da je spor između Kosova i Srbije, koji održava zapadni Balkan podijeljenim i nesigurnim, najoštriji u općinama na sjeveru Kosova gdje je u praksi dvojni suverenitet.\nDirektor za Balkan u Kriznoj grupi Marko Prelec smatra da će jedno vrijeme sjever Kosova, de facto, ostati pod dvojnim suverenitetom Kosova i Srbije, ali da će "Kosovo i Srbija, na kraju, morati odlučiti šta raditi sa ovom regijom". Do tada, lokalnoj zajednici su potrebna rješenja, dodao je on.\nU izvještaju MKG-a konstatirano je da je provođenje zakona na sjeveru Kosova slabo i da je kosovska policija jedini znak prisustva Prištine, u koju lokalna zajednica ima malo povjerenja, javio je Tanjug.\nUkinute službe državne sigurnosti\n15.03.2011. u 18:36\n15.03.2011. u 18:03


Kao i prošle godine, u organizaciji Kluba prijatelja OFK Beograda i UO kluba, kraj odlazeće godine posvećen je najmlađim Ofkovcima.\nU SC "Radivoj Korać", domu naše košarkaške sekcije, napravljen je prelep događaj na kom se okupilo na desetine najmlađih članova naše plave familije. Deca su od Deda Mraza dobila paketiće, igrala su se na košarkaškom terenu na kom je bilo pregršt plavih i belih balona, a sa razglasa su se čule dečije pesme uz koje smo mahom svi odrastali, a takođe i navijačke pesme, te himna OFK Beograda. Mališanima su radosni matine upotpunile i torte, neke sa motivima našeg kluba, te ostali slatkiši, sokovi...\nKPO 1994 je pružio priliku Ofkovcima da obnove svoju članarinu novim članskim kartama za 2020. godinu. Više o članarini i pružanju podrške navijačima, koji su uz svoj klub i u dobru i u zlu, možete da pogledate OVDE!\nOFK Beograd i njegovi navijači i ovim putem su pokazali da je naš klub velik bez obzira u kojoj ligi se takmiči. Naša svetla istorija nas obavezuje na borbu za povratak na pravi put, a transparent koji je dominirao na ogradi iznad terena sa natpisom - "VRATIĆE SE BEOGRAD", pokazuje kolika želja plamti u svima nama da se naš Beograd vrati na mesto koje mu pripada!\nSvaki dečak pravi u duši je plavi, svaka devojčica prava u duši je plava!


Mirne mreže na "Enfildu", Lion preživeo opsadu Barse | N1 Srbija\nMirne mreže na "Enfildu", Lion preživeo opsadu Barse\n19.02.2019. |23.09 |\nU utorak su odigrane dve utakmice osmine finala Lige šampiona, ali na terenima u Liverpulu i Lionu nisu viđeni golovi.\nLiverpul i Bajern su na "Enfildu" igrali bez golova, a isto je viđeno i u Lionu, gde je domaćin "preživeo" sve nalete Barselone - 0:0.\nOčekivalo se da u izostanku standardnih defanzivaca na "Enfildu" na obe strane (Van Dajk, Boateng) zablistaju napadači, ali tako nešto se nije dogodilo, pa će sve biti rešeno na "Alijanc areni" 13. marta.\nU 12. minutu je viđena prva prilika na meču kada je šutirao Salah, ali je odbranio Nojer. Bajern je već u sledećem minutu imao sjajnu šansu, kada je Serž Gnabri centrirao, dok je nespretno reagovao defanzivac Liverpula Žoel Matip.\nNa njegovu sreću, kao i navijača Liverpula, lopta je pogodila golmana Alisona u telo, te nije viđen autogol. Potom je nastavljena opsada gola Redsa, pokušao je Kimih, ali je blokiran. U novom naletu se Alison kockao, što je iskoristio Kingsli Koman u šutirao u spoljni deo mreže.\nLiverpul je zapretio ponovo u 24. minutu, loptu je nabacio Aleksander-Arnold, dok je na drugoj stativi bio Salah, koji je gađao glavom, ali pored gola.\nSerž Gnabri je odlično šutirao po zemlji u 37. minutu, ali se Alison ispružio i sjajno odbranio. Imao je i Liverpul priliku za 1:0, Mohamed Salah se poigrao sa defanzivcima Bajerna, ostavio loptu petom, dok je Žoel Matip akciju završio udarcem tik pored gola.\nNa početku drugog poluvremena je viđena nova opasnost pred golom Bajerna, ali dekoncentrisanost defanzivaca nije kažnjena, pošto je na kraju šansu da bolje reaguje propustio Salah.\nNije puno toga viđeno u drugom poluvremenu utakmice između Liverpula i Bajerna. U 59. minutu je Bajern zapretio preko Gnabrija, ali je ofanzivac snažno šutirao malo iznad prečke gola Alisona Bekera.\nBajern je u nastavku umrtvio igru Redsa, a menadžer Liverpula Jirgen Klop je tek u 76. minutu posegao za izmenama, kada su ušli Milner i Origi, a izašli sa terena Keita i Firmino.\nSadio Mane se u 84. minutu bacio i gađao glavom u donji levi ugao Nojerovog gola, ali je Nemac zaustavio opasan udarac. To je bila i poslednja šansa na meču i ostalo je 0:0.\nU drugoj utakmici dana je Barselona imala mnogo više šansi da dođe do prednosti pred revanš na "Kamp Nou" 13. marta, ali nije uspela da slomi bedem pred golom sjajanog golmana Liona Antonija Lopesa. Ostalo je 0:0 uprkos šansama Suareza, Đordija Albe, Mesija i Busketsa, a najbolju priliku za domaćina u veoma dinamičnoj utakmici imao je Martin Terije na samom početku meča, kada je prvo odbranio Ter Štegen, da bi lopta potom pogodila prečku.\nStatistiku meča Liverpul - Bajern pratite OVDE.\nLiverpul i Bajern su u istoriji do sada igrali osam puta. Redsi su slavili tri puta, četiri puta je bilo nerešeno, dok je Bajern samo jednom odneo pobedu, još 3. novembra 1971. godine u Kupu pobednika kupova (3:1).\nU poslednjem meču dva kluba na "Enfildu", 4. aprila 1981. godine u Kupu šampiona je bilo 0:0, dok je u njihovom poslednjem takmičarskom duelu slavio Liverpul sa 3:2. To je bilo u Monaku u meču Superkupa Evrope 2001. godine. Od tada su igrali samo još jednom 2017. godine u predsezonskom Audi kupu u Minhenu, a pobedio je Liverpul sa 3:0.\nThe Reds line-up against@FCBayern...https://t.co/oIz5xHyJTH\n— Liverpool FC (@LFC)February 19, 2019\nTEAM NEWS Your#FCBayernXI to take on@LFCis here ⚪#packmas#UCL#LFCFCBpic.twitter.com/lHqYlZPcMk\n— FC Bayern English (@FCBayernEN)February 19, 2019


Održana radionica „Kopneni koridor“ | Energetski portal Srbije\nOdržana radionica „Kopneni koridor“\n18.04. 2017 Srbija | Održivi razvoj\nU periodu od 5. do 7. aprila 2017. godine, u Spitz an der Donau, Wachau (Austrija), održana je radionica „Workshop Corridor Land“ (Radionica „Kopneni koridor“) predstavnika asocijacije DANUBEPARKS u okviru projekta DANUBEparksCONNECTED koji pripada Interreg Danube Transnational Programme-u. Učešće na radionici imali su predstavnici većine partnera članova asocijacije, kao i predstavnici JP „Vojvodinašume“ .\nFokus ove radionice bile su aktivnosti na radnim paketima WP5 „Dry Habitats“ (RP5 „Suva staništa“) i WP6 „Riparian Forests“ (RP6 „Plavne šume“), gde su lideri projektnih timova nosioca radnih paketa upoznali prisutne sa aktivnostima iz perspektive trenutnog i potencijalnog stanja radnih paketa.\nU okviru RP6, aktivno učešće su imali Markus Erhard (European Environment Agency) na temu satelitskih podataka Copernicus Land Monitoring Services-a koji odslikavaju stanje ekosistema, ekosistemske usluge i zelenu infrastrukturu, zatim Ruedi Haller (Swiss National Park) ispred ALPARC-a – Alpske mreže zaštićenih područja sa strateškim alatom za ekološku povezanost JECAMI i Andrea Funk (Institute of Hydrobiology and Aquatic Ecosystem Management, BOKU Vienna) analizirajući uticaj glavnih pokretača i pritisaka na akvatične komponente biodiverziteta duž reke Dunav.\nGlavni zadatak RP5 bio je razmena iskustava na putu ka Memorandumu o saradnji dunavskih kanjona (Memorandum of Cooperation for the Danube Canyons). Pilot aktivnosti radnih paketa RP5 i RP6 prezentovane su na temu konverzije plantaža u prirodne šume, ponovnog pošumljavanja, promocije relevantnih vrsta drveća, monitoringa slepih miševa, pašarenja, uklanjanja žbunja i upravljanja travnim površinama, a konverziju plantaža, borbu protiv invazivnih vrsta i košenje livada u SRP „Gornje Podunavlje“ prikazala je Ivana Vasić.\nWorkshop Corridor Land


Arhiva 44 - Antikvarijat Libar\nPočetna / Proizvod Regbr / 44\nPROGRAMIRANJE ; radna\nVatroslav Zuppa Bakša Tehničke škole - područje elektrotehnike ELEMENT 46,80 kn\nVatroslav Zuppa Bakša Predmet:Tehničke škole - područje elektrotehnike Vrsta izdanja: Izdavač:ELEMENT Razred:3 - 3. Reg. broj:44 Šifra: Cijena: 46,80 kn 44\n46,80 kn Vatroslav Zuppa Bakša Predmet:Tehničke škole - područje elektrotehnike Vrsta izdanja: Izdavač:ELEMENT Razred:3 - 3. Šifra: Dodaj u košaricu


Izvor: RTS, 13.Jun.2021, 07:49\nUhapšeni su D. K. (1982) iz Vrbasa, A. Š. (1990) i O. V. (1975), obojica iz Bačkog >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Gradišta, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga.\nN1 televizija: Zaplenjeno 20 kg amfetamina, 10 kg marihuane, uhapšene tri osobe\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave kriminalističke policije, u saradnji sa Bezbednosno-informativnom agencijom, policijskim upravama Sombor i Novi Sad i Žandarmerijom, zaplenili su oko 20 kilograma amfetamina, 10 kilograma marihuane, dva litra amfetaminskog ulja, devet kilograma smese...


Iz štampe je izašao novi majsko-junski 373. broj „Pravoslavnog misionaraˮ • Radio ~ Svetigora ~\nPočetna » Aktuelni razgovori » Iz štampe je izašao novi majsko-junski 373. broj „Pravoslavnog misionaraˮ\n20. maja 2020. 20. maja 2020. ZVUČNI ZAPIS admin\nIme: 20. 05. 2020. Branislav Ilic PRAVOSLAVNI MISIONAR; Opis: Iz štampe je izašao novi majsko-junski 373. broj „Pravoslavnog misionaraˮ Tip: audio/mpeg\nNovi broj majsko-junski 373. broj „Pravoslavnog misionaraˮ u duhu teme „Na putu za emausˮ\nIz štampe je izašao novi majsko-junski 373. broj „Pravoslavnog misionaraˮ, zvaničnog misionarskog glasila Srpske Pravoslavne Crkve za mlade.\nTema trećeg broja u ovoj godine je „Na putu za Emausˮ, a pored tekstova na navedenu temu među stranicama ovog broja nalazi se intervju sa Njegovim Preosveštenstvom Episkopom bihaćko-petrovačkim G. Sergijem (Karanovićem), kao i intervju sa igumanom sveštene obitelji manastira Savina, jeromonahom Makarijem (Imamovićem).\nSlušaocima radija Svetigora sadržaj ovog izuzetnog broja „Pravoslavnog misionaraˮ predstavio je katiheta Branislav Ilić, član uređivačkog odbora ovog misionarskog glasila, zadužen za odnose sa medijima.\nNa kraju predstavljanja sadržaja „Pravoslavnog misionaraˮ, slušaocima radija je premijerno predstavljena nova internet stranica „Pravoslavljaˮ – novina Srpske Patrijaršije (http://pravoslavlje.spc.rs) koja je na praznik Svetog Vasilija Ostroškog otvorena blagoslovom glavnog i odgovornog urednika novina Srpske Patrijaršije, protođakona dr Damjana Božića. O navedenoj internet stranici detaljnije možete da pročitate na portalu Mitropolije crnogorsko-primorske: https://mitropolija.com/2020/05/18/internet-stranica-pravoslavlja-u-novom-ruhu/\nU ime uređivačkog odbora katiheta Branislav Ilić je zablagodario redakciji radija Svetigora i info-službi Mitropolije crnogorsko-primorske, na čelu sa protojerejem Nikolom Pejovićem, na blagoslovenoj saradnji, izrazivši nadu da će trajati još dugo godina rađajući divne plodove.\nOtac Dragan Ristić sa četvoricom sveštenika beranskog namjesništva saslušan danas u beranskom sudu


Arnautović: Prijeti nam katastrofa, imamo informaciju o napadu na sistem CIK-a – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»BiH»Arnautović: Prijeti nam katastrofa, imamo informaciju o napadu na sistem CIK-a\n“U ovom trenutku očito je da se zakon ne provodi. Novca za izbore ima, a razlog može biti politički”, kaže za N1 Suad Arnautović, predsjednik Centralne izborne komisije BiH i dodaje da ima informacije o cyber napadu na sistem CIK-a.”\nSuad Arnautović, predsjednik Centralne izborne komisije BiH komentarisao je odluku ministra finansija BiH Vjekoslav Bevanda koji je bio protiv da Vijeće ministara osigura novac za Općinske izbore u oktobru koji su rapisani 4. maja ove godine.\n“Novac može da dođe iz budžeta, ali i da se osigura Zakonom o finansiranju institucija. U ovom trenutku očito je da se taj zakon ne provodi. Novca ima, a razlog može biti politički. Ja mislim i mi u CIK-u kažemo da možemo provesti izbore. Budžet od prošle godine nije usvojen, a sredstva su nam već trebala 26. aprila prošlog mjeseca”.\nArnautović kaže da je iz povjerjivih izvora dobio informaciju da se planira cyber napad na sistem CIK-a i bazu podataka i da bi to bila katasrofa. Da li je to povezano sa dojavam o bombama u Kantonu Sarajevo, nije htio prejudicirati.\n“U ponedjeljak ćemo razmoriti situaciju jer imamo upozorenja o cyber napadima, ali ne mogu reći više detalja. Naša IT služba nas uvjerava da smo u nedostatku sredstava i zaštite podataka i da je moguće da nam se napravi katastrofa u sistemu”.\nIsto tako je istakao da su moguće opstrukcije izbora na dan održavanja. Da postoje strukture iz oba entiteta koje su spremne na to. Spremne da ne dozvole otvaranje glasačkih mjesta.\n“To je nedavno izjavio Milorad Dodik, sjetite se da je rekao da će RS sama organizirati izbore”.\nPrevious ArticlePripreme za obilježavanja 27. godišnjice genocida u Srebrenici teku prema planu\nNext Article Darku Elezu izrečena jedinstvena kazna zatvora od 20 godina