Uništavanje životne sredine I dio (šuma) - Ribolov Uništavanje životne sredine I dio (šuma) - Ribolov\nHome Priroda Uništavanje životne sredine I dio (šuma)\nPored C&R (Uhvati i Pusti) izuzetno vazna stvar, ako ne cak i vaznija je postovanje i cuvanje prirode.\nJer ukoliko cuvamo ribu, a ne cuvamo prirodu, i ta riba ce uginuti zbog posljedica zagadjenja.\nNakon sto riba ugine, nase sportsko ophodjenje prema ribama, tj. C&R tad nema smisla.\nU posljednjih 24h je unisteno vise od 200 000 hektara kisnih suma.\nPunih 13 miliona otrovnih hemikalija je ispusteno u nasu zivotnu sredinu.\nPresusilo je preko 120 000 vodenih izvora.\nVise od 45 000 ljudi je umrlo od gladi, od toga 38 000 djece.\nVise od 130 vrsta biljaka i zivotinja je izumrlo djelovanjem “covjeka”!\nI sve to se desilo u samo zadnjih 24h!\nOvaj proces se desava svaki dan, a dodatna zabrinutost je sto te brojke naglo rastu!\n– Svi nasi problemi ne proizlaze samo od tehnologije, ishrane, nasilja i drugih stvari.\nNas glavni problem je pohlepa, nesavjest, los karakter, porusen model vrijednosti i postovanja!\nProstije i globalno receno, imamo najveci problem, a to je moralni problem.\nSvo zagadjenje svijeta nece spasiti doktori, naucnici, prerada otpada, kontrola radjanja, sume, rijeke, jezera, besplatna nafta, besplatna elektricna energija itd.\nCak i hladna fuzija i eliminacija potrebe za naftom nece promijeniti na bolje!\nKada bi se sve predlozene dobre stvari ovog svijeta i naucnika primjenile, nas osnovni problem bi i dalje postojao jer bi i to unistili, a problemi bi se ponavljali i postajali gori.\nJeste li shvatili sta moze promijeniti sve ovo!?\nJedino rjesenje je promjena naseg pogleda na svijet!\nBitno je da razumijemo prirodu i njene potrebe, a to bi nas kasnije automatski prirodno vodilo ka ocuvanju iste, tj. suma, rijeka, jezera, riba i svih drugih zivih organizama.\nKada dovoljno ljudi promijeni svog pogled na stvari, rjesenja problema ce postati ocigledna i prosta, pa cak i cesto na nacine koje nismo mogli ni da zamislimo i shvatimo koliko je priroda mocna i sve moze sama da rijesi bez covjeka koji samo nanosi stetu.\nMnogi ljudi su zaboravili da je razlika izmedju covjeka i zivotinje ta da covjek ima dostojanstvo!\nDanas smo svi pismeni i skolovani, a nasi preci nisu bili pismeni!?\nKad pogledamo oko sebe, upitno je koliko smo skolovani i pismeni zar ne?\nSkola se lako zavrsi, nabuba se i imas zvanje, kao ti sad nesto pametan?\nNasi ljudi sa odusevljenjem slusaju profesore, magistre, doktore nauka itd., a ne zapitaju se da li taj doktor ima ista u glavi osim zvanja!\nSkola odavno ne znaci mnogo ako u glavi nemate nista jer su prosla vremena kad ste dobijali posao na osnovu samo zvanja, a to sto ste ladovina, niko nije ni obracao paznju jer se zivilo u takvom sistemu.\nI dan danas imamo isti problem da se ljudi samo utrkuju ko ce na koji fakultet i da dobro utrpa svoje dijete na poziciju, a sto radi takvog poltrona koji nema mozga i lose obavlja funkciju pate milioni dusa, nikome nista jel?\nDa su nam zakoni i sve ostalo napisani upravo od takvih koji su samo stivo nabubali ili cudnim kanalima zavrsili skole, dokaz je taj kako danas zivimo!\nSami smo sebi krivi, nazalost.\nPrimjecujete da se sa vodostajem nasih rijeka i jezera nesto desava i da nikad nisu bile manje?\nNikad nije bilo manje ribe, a zadivljeni ste pricama svojih djedova kad vam pocnu pricati “kakve je tu ribe bilo uhh.”!?\nMislite da je to tek tako nestalo?\nDiranjem u tok rijeke, tj. eksploatacijom sljunka, rovarenje po dnu itd, narusavamo sistem i od te vode pravimo leglo otrova!\nGdje ste u modernim zemljama vidjeli bager u vodi?\nTaj bi lezao 50 godina u zatvoru samo da uveze masinu u vodu, a necemo govoriti o tome da rovari danonocno ili jos gore da krade sto je kod nas 90% slucaj u ExYu.\nPretjerana eksploatacija pijeska i sljunka sa ekoloskog gledista ravna je katastrofi.\nNe samo da se unistava sve navedeno, vec se kopanjem podizu i razne hemijski toksicne materije natalozene u dnu koje ako ne ubiju ili otruju ribu, onda je tjeraju na migriranje i vremenom se riba povlaci iz te rijeke.\nStalno mucenje i podizanje raznih toksicnih cestica koje se taloze ispod prvog sloja dna rijeke prouzrokuje unistavanje svega zivog.\nKada se digne mali sloj on podize i hranu za ribe, ali kad se predje granica od 20 i vise centimetara dolazi se do toksicnih – otrovnih materija!\nTakve materije se jako brzo sire vodom, a riba ih itekako osjeti..\nAko je to trenutno, riba ce se par puta sklanjati uz kraj ili u glavni tok, odnosno gdje prolazi manji broj tih cestica, ali ako se s tim nastavi i konstantno kopa svaki dan, tad riba krece da napusta svoje dugogodisnje staniste jer tu nemoze da opstane ili djelomican broj ostane (koji se privikne) zatrovan sto kasnije ima posljedice na ljude koji je konzumiraju.\nNije problem samo u trovanje ribe, jos gore je sto ona nema mogucnost razmnozavanja tj. mrijesta jer nema uslove za to.\nU ovakvim vodama riba je skoro pa nikako zainteresovana za hranjenje jer je nesigurna.\nZato su i ulovi slabi, a riba je tu, medjutim ona nece da se hrani.\nOvakva voda treba dugi niz godina da obnovi svoje prirodno godinama stvarano korito i dno.\nIzrovano dno bez zivota ne treba nikome pa ni ribama, jer iste ne zive od sljunka vec od cestica i zivih bica koje se godinama razmnozavaju na netaknutom prirodnom dnu.\nSjeca sume je jos opasnija, jedan od naj vaznijih faktora pa cemo tako i krenuti nas clanak.\nBitno je znati da samo jedno drvo kisnih suma povuce 11 miliona litara vode kroz svoj korijenski sistem i istu oslobodi kao vodenu paru tokom svog zivotnog vijeka.\nMozda to nekima izgleda kao da ce drvo iscrpiti svu vodu iz zemlje, naprotiv, upravo to drvo ce dovesti vodu u zemljiste, sto i predstavlja prvi korak u slozenom ciklusu da nam zemljiste ne postane pustinja.\nSadjenjem mladih sadnica se odredjene drvne firme i lopovi samo reklamiraju kako cine dobro, a u sustini oni nanose jos vecu stetu.\nSjeca stare sume automatski donosi prazninu od nekoliko decenija u vodenom ciklusu, a slijedeci problem je sto oni uspostavljaju ekolosko unistenje sadjenjem iste vrste na terenu gdje je posjecena stara suma.\nKada umjetno posadite sumu, onda je iste starosti, a kao takva nije otporna na gusjenice, bube, gljive itd. sto je polagano unistava i ona obolijeva.\nPrirodna flora i fauna je dodatno unistena sadjenjem mladih sadnica u velikom broju, u isto vrijeme sto pretezno rade firme koje se bave i sjecom sume.\nPosadi to odjednom nabrizinu, zamazi oci politicarima i narodu, a onda udri sa sjecom dalje!\nMedjutim, nisu samo firme krive i nosioci problema, moramo se osvrnuti i na nelegalnu sjecu, sumokradice itd.\nSledeci problem kod sjece sume i njenog korijenja je taj da gubimo pitku vodu!\nPitka voda u sustini pada sa neba i ulazi u zemlju.\nNa dubljim nivoima cesto poprima od zemljista visoke koncentracije rastvorenih minerala, a narocito soli.\nDrvece sa svojim korijenjem dostize duboko u zemlju i povlaci na gore vlagu koja se nalazi odmah iznad tih voda sa solima i pumpa je u atmosferu, koristeci minerale da ocvrsne svoje tkivo.\nTo uklanjanje vode iz zemljista stvara ponovni tok na dole u zemljiste jer slatka voda pada sa neba na zemlju, a ova cirkulacija cini da zemljiste bude zdravo!\nMedjutim, kad se drvece posijece, mnogo slanija voda pocinje da se krece na gore u sve vislje nivoe zemljista.\nKada ovakva slana voda dostigne nivoe od nekoliko metara ispod povrsine, preostalo drvece postaje imunoloski unisteno!\nRezultate takvog unistavanja vidimo u najezdama buba, gljivicnim infekcijama kao sto su bolest rdja i snet koje unistavaju sume i drvece sirom svijeta gdje se isto nekontrolisano sijece.\nNa takve spoljne agense se pretezno djeluje insekticidima sto dodaje so na ranu i stvara dublje probleme o kojima cete procitati u nastavku kad dodjemo do vode u drugom dijelu ovog clanka.\nPitate se zasto su nam poljoprivredni prihodi slabi, a te biljke podlozne infekcijama i bolestima, odgovor je upravo gore naveden, a dodatno zagadjenje biva kad farmer pocne da sprica svoje usjeve.. i tako se vrtimo u krug!\nVecina savremenih zemalja koje su uvidjele ovaj problem ranije, pocele su da uvoze drveni aktivni ugalj, a zamjenu za to su koristili i drugi aktivni ugalj dobijen od kostiju krava kako bi zastitili vodu.\nProblem u Engleskoj je nastao kad je vlada izjavila 1997 godine da nemogu proizvesti dovoljno pitke vode za potrebe svih ljudi i da su primorani raditi umjetne filtere drveta pomocu aktivnog drvenog uglja.\nTrenutno su najunosnije fabrike koje preciscavaju vodu i zaradjuju milijarde eura, a sve one pretezno rade na aktivni drveni ugalj, dok neke uvoze iz indije aktivni ugalj dobijen od kostiju uginulih krava.\nA zasto oni to rade?\nPa zato jer ako se slana voda izdigne i dodje na metar ispod povrsine zemlje tad usjevi i sve biljke pocinju da umiru i stvara se pustinja!\nMnogi svjetski farmeri svjesni ovih problema poceli su da postavljaju duboke pumpe i uklonili ovu vodu koja je bogata solima, a koju je nekada drvece upijalo i cinilo zemljiste sve plodnijim..\nOvaj sistem sa pumpama je samo trenutno rjesenje jer na duze staze takav pristup ce uciniti stanje jos gorim, tj. ta voda se nece vracati u atmosferu kako je to cinilo drvece, vec ce se takva voda pretezno ispustati u potoke i rijeke gdje ce sve zivo zagadjivati do mora.\nRezultat svega toga je trovanje rijeka, jezera, mora, a onda na kraju i stvaranje pustinje.\nKontaminacija ovakve vode sa solju i mineralima predstavlja problem i za ljude koji je piju, a sto je slucaj sadasnjice.\nU mnogim dijelovima svjetska gradska pitka voda je postala tako slana da je opasna po ljude.\nVecina evropskih i americkih gradova ima vodu koja je bukvalno neukusna i sadrzi nivo soli od 1300 PPM (milionitih dijelova), a kao takva je granica kad ljudi postaju bolesni.\nU ExYu je stanje jos gore, ali se to ne provjerava ili zataskava ako se i provjeri.\nUnistavanjem sume cinimo mnogo lose stvari u ovom lancu kojeg nismo ni svjesni, a neko to namjerno sve skriva od javnosti i koristi nestabilno stanje kako bi se posjeklo sto vise sume i zaradili basnoslovni novci.\nPoljoprivrednici cute jer nisu edukovani i neznaju sta znaci sjeca sume, jer misle ako se suma sjece na udaljenostima od 100km to nema veze samnom.\nPrijatelju to ima veze i sa tobom i sa onima udaljenim i po 300 kilometara.\nZnate li da je u prosijeku potrebno oko 400 godina da jedna suma stvori 30cm povrsinskog zemljista koje je u stanju da dadne dobre usjeve!?\nBez sume je nemoguce stvoriti obradivo zemljiste ma kakvu god hemiju koristili.\nSvi ovi podatci pokazuju koliko je poljoprivreda kratkovida i kako znalci edukuju farmere, a najbitnije od svega da im uvale i prodaju sjeme, hemikalije, djubrivo, pesticide, insekticide jer tu imaju profit, a ako ih edukuju onda im nemogu prodati nista vise jer zdrava zemlja daje zdrav plod bez ikakvih dodatnih hemikalija koje u lancu unistavaju onoliko i koliko “navodno” pomognu!\nJedna izreka Franklin D. Roosvelt-a glasi: “Nacija koja unistava sumu i svoje zemljiste, unistava samu sebe.”\nKoristenje pesticida u zadnjim godinama se povecalo za 4000%, a nista manje insekti ne unistavaju usjeve.\nCak sta vise, danas farmeri gube vise od 20% usjeva za razliku od onih iz 1945 godine kad nije bilo hemije i sjece suma kao sad.\nIndustrija pesticida je lobilara na sve strane, pogotovo kod politicara, jos malo i pretec ce farmaceutsku mafiju.\nKasnije se sve to po obicaju razbilo o ledja covjeku, tj. u ovom slucaju farmerima koji svake godine dobijaju da koriste nesto novo, a insekti postaju otporni, usjevi unisteni, pare bacene, a najgore od svega, ljudi i drugi zivi organizmi nisu postali otporni na te pesticide i dogadjaju se cudne stvari o kojima mozete procitati u nastavku kad dodjemo do vode.\nMene licno je zainteresovalo jedno istrazivanje J. Andrewsa sa univerziteta u americi gdje je objavljeno kako je drvece mnogo vaznije u odrzavanju stalnih nivoa atmosferskog ugljenika nego sto je to bilo ko ranije mogao i da pomisli.\nOvaj istrazivac se pretezno bavio proucavanjem vode u zemlji oko drveca i na odredjenim rastojanjima, a otkrio je da voda oko drveca sadrzi vece kolicine ugljen-dioksida, tj. dokazao je da drvece povlaci vece kolicine iz atmosfere i onda ga pumpa na dole u zemlju.\nPodzemna voda sprecava da on ne izadje brzo nazad u atmosferu, a u nekim slucajevima voda odlazi u donje slojeve gdje on biva zarobljen i po nekoliko hiljada godina.\nTakva voda, kada se oslobodi vijekovima kasnije, jeste prirodna gazirana voda, a taj proces se odvija upravo putem drveca.\nOvaj fenomen me pogotovo zanimao jer sam rodom iz Banje Vrucice kod Teslica u BiH koja ima prirodne izvore termomineralne vode na razlicitim dubinama uz razlicitu temperaturu po slojevima.\nKasnije sam sve to povezivao sa nasom rijekom Usorom u kojoj je nekad bilo sarana i soma, a u zadnjih 25 godina ih vise nema, odnosno i ako ih se poribi oni ukoliko imaju mogucnost, napuste ove terene.\nMedjutim ovo nije tema clanka, ali morao sam da spomenem vezu sa ugljen-dioksidom..\nOnoliko, koliko bude postojao odredjeni postotak zivog drveca imat cemo mogucnost da se taj ugljen-dioksid zadrzi u podzemnoj vodi, ali ako se sa sjecom nastavi i gubitak sume padne do kriticne granice onda ce doci do izbijanja i povecanja u atmosferi sto ce se manifestovati naglom promjenom klime koja ce, bojim se biti pogubna za usjeve, sumu, zdravlje ljudi itd.\nKlimatske promjene se vec desavaju u svijetu pa i kod nas, ali to jos nije nista sta ce se nedaj boze desiti ako na odredjenim koncentrisanim lokalitetima nastavimo sa sjecom sume.\nPocetak je destruktivna klima, a za samo par godina dolaze mnogo ozbiljnije posljedice gdje cemo imati nezapamcene suse i ljeto sa 50C°, a kad nam padne kisa to ce da budu poplave koje ce sve da rasture.\nVec osjecamo jedan dio toga, ali sve to jos nije lokalizovano na nas vec nam dolazi iz daleka pa se tjesimo.\nZime ce biti slabe, bakterije ce napredovati, a globalnim zagrijavanjem, tj. uz toplije i vlaznije vrijeme stimulise se rast mocvara koje su glavni izvor metana, a on je 10-12 puta gori od ugljen-dioksida!\nTako ce se lanac samo nastaviti i ubrzati sve do katastrofe ukoliko se ne promijenimo.\nU ovom prvom uvodnom dijelu smo ukratko obradili sumu itd., a u sledecem II dijelu vas ocekuje voda i ribe!\nZabranjeno je publikovanje, kopiranje i koristenja teksta u pisanoj ili elektronskoj formi bez saglasnosti autora!\nTAGkopanje sljunka pitka voda poplave priroda sjeca sume suma trovanje vadjenje pjeska vodostaji zagadjenje zastita prirode zastita suma zastitimo sume\nPrevious PostUništavanje životne sredine II dio (Voda i riba) Next PostAminokiseline u Saranskom Ribolovu\nKorona virus udara i na ribolovce


ČUVAM KRAVE POKRAJ RIJEKE SAVE - CROATIA RECORDS\nČUVAM KRAVE POKRAJ RIJEKE SAVE\n1. ČUVAM KRAVE POKRAJ RIJEKE SAVE\n2. ZBOGOM LOLO\nGRUJO IVICA - IĆO - ŠTRK MIRKO - GRUJO IVICA - IĆO\n3. KAŽU DA JE ŠOKICA\n4. NOĆ NA MORU\n5. EJ GARA, GARAVA\n6. DA SAM ZNALA MAJKO STARA\n7. TAMBURE ĆE SVIRATI\nGRUJO IVICA - IĆO - ORŠOLIĆ STANKO - GRUJO IVICA - IĆO\n8. LAŽEM SEBE, A SRCE ME BOLI\n9. EJ SVIRAČI POMILUJTE ŽICE\nGRUJO IVICA - IĆO - RAOS ANTE - GRUJO IVICA - IĆO\nTRADITIONAL - PAVKOVIĆ MARIJA - GRUJO IVICA - IĆO\nČUVAM KRAVE POKRAJ RIJEKE SAVE\t, 2002\nZA DOBRIM SE DIŽE PRAŠINA\t, 2001\nVJEČNI ŠESNAEST\t, 2000\nJA SAM ROĐEN TAMO U RAVNICI\t, 1999


Delovi Bačke Palanke u četvrtak (14.11.) bez vode\nNaslovna Info Servisne informacije Delovi Bačke Palanke u četvrtak (14.11.) bez vode\nJKP „Komunalprojekt“ obaveštava građane Bačke Palanke da će sutra, 14.11. u periodu od 08:00 do 14:00 zbog radova bez vode ostati deo Nove Palanke, od Ulice Save Kovačevića do ulice Dunavske obala.\nTakođe, radovi se izvode i u ulici Braće Ribnikara gde ce potrošači na parnoj strani ulice ostati bez vode u istom periodu.\nMole se korisnici da obezbede sopstvene rezerve vode.\nPrethodni tekstNije čekala bolja vremena, već je sama napravila svoj posao\nSledeći tekstŠiroka lepeza vannastavnih aktivnosti


Šefik Džaferović: Dodik je odbio da se teret migrantske krize rasporedi na cijelu BiH - Klix.ba\nKako pomoći USK-u Šefik Džaferović: Dodik je odbio da se teret migrantske krize rasporedi na cijelu BiH\nKako pomoći USK-u\n11.6.2019. u 13:26\nMilorad Dodik Oružane snage BiH Šefik Džaferović migranti\n"Nisam za to da se u BiH postavljaju bilo kakve tehničke zapreke. To je put da se zaštitimo od ilegalnih migranata. Migranti trebaju biti raspoređeni u cijeloj BiH", kazao je Džaferović.\n"Teret migrantske krize se mora rasporediti na cijelu BiH. Nije uredu da se teret podijeli na dva ili tri kantona", kazao je on.\n"Dodik je to odbio", kazao je on.\n"Ja sam bio suzdržan zbog određenih formulacija", istakao je Džaferović.\nprije 13h 39m 157\nprije 13h 56m 148\nprije 6h 53m 158


Mojjoizam, 21h: Oleg Kireyev | Radio Bruškin - Radio Station - Kotor, CG\nMojjoizam, 21h: Oleg Kireyev\nRadio Bruškin - Radio Station - Kotor, CG > EMISIJE > Mojjoizam, 21h: Oleg Kireyev\n17.03.2017./By Tomislav Zegura/In EMISIJE, MOJJOIZAM/ 0 Comment\nMojjoizam je i večeras u 21h, a Maja Krivokapić predstavlja proslavljenog ruskog jazz saksofonistu, od 21h: Oleg Kireyev!\nOleg Kireyev je saksofonista, jedan od rijetkih sveobuhvatnih jazz muzičara savremene ruske scene. Jednako je zainteresovan za mainstream i modalni jazz kao i za fusion i klasičnu muziku. Ima poseban odnos sa narodnom muzikom svoje domovine: Kireyev je rođen u Baškiriji, mjestu u blizini evropsko/azijske granice, i razvijao se pod uticajem mješavina ove dvije kulture, Ruske i Baškirijske. Kako je bio i pod uticajem snažnog naslijeđa Bebop i tradicionalnog jazza, u kombinaciji sa afričkim ritmovima, latinskom jazz muzikom i azijskom i moldavskom free jazz muzikom, Oleg je razvio svoj jedinstveni stil.\nKireyeva karijera traje decenijama. Godine 1985., kako je world muzika dobijala na popularnosti, Oleg je formirao bend pod nazivom “Orlan” koji je postigao fantastičan uspjeh u Rusiji I predstavljao revolucionarnu muzičku pojavu za tadašnju sovjetsku publiku. Nakon toga Kireyev je proveo tri godine u Poljskoj i učestvovao na Jazz Jamboree u Varšavi sviravši sa članovima ritam sekcije Miles Davisa. Svake večeri nastupao je u najboljim jazz klubovima sa poljskim muzičarima visokog kalibra. Baš u Poljskoj je Kireyev prvi put primjećen od strane međunarodnih jazz poklonika.\nStipendija za Bud Shank jazz školu za saksofoniste (1994.) ga je lansirala na međunarodnoj jazz sceni, gdje je danas jedan od najpoznatijih muzičara. Nakon što je dobio posebnu nagradu za Izvrsni performans na Montreux Jazz Festival u Švicarskoj (1996.), počeo je osvajati poštovanje širom svijeta učestvujući na raznim jazz festivalima i jazz klubovima.\nIzdao je 5 samostalnih albuma ali i albume sa svojim etno jazz bendom Orlan, kao i sa svojim kolegama. Večeras preslušavamo neke od njegovih ranijih numera kao i album sa Keith Javorsom, američkim jazz pijanistom, objavljen 2009.-te pod nazivom “Rhyme and Reason”.\nTags: jazz, maja krivokapić, mojjoizam, oleg kireyev\n← Underways, 21h: U slavu 3 kantautorke\nMusic 2 Play in the Dark, 23h: Punk is Dad ! →


NAJBOLJE SCENE ZA KRAJ Poslednja epizoda serije "Nemanjići" donela OBRT koji je promenio istoriju Srba\nVeć u prvoj polovini poslednje epizode serije "Nemanjići - rađanje kraljevine" gledaoci su mogli da vide neke od najzanimljivijih scena, a o razgovoru Save i ugarskog kralja Andrije će se zasigurno i te kako pričati.\nNakon što je Sava, kog tumači Dragan Mićanović, dobio pismo u kom Stefan traži od njega da pregovara sa Andrijom, odlazi kod ugarskog kralja, te vodi napet razgovor.\nOTVORILA DUŠU Vesna Zmijanac otvoreno o svom OGROMNOM domu, životu na planini i USAMLJENOSTI\n- Možeš osvojiti ceo svet, a šta ako izgubiš sebe u svemu tome? - poručuje Sava Andriji u jednom trenutku.\nAndrija potom ima neobičan zahtev od njega, da nabavi led, pošto je čuo da je čudotvorac. Malo potom, usledi ledena kiša, te Andrija odluči da neće napasti Srbiju, što je i te kako uticalo na događaje koji su usledili.\nU poslednjoj epizodi prikazano je i krunisanje Stefana Nemanjića, koje je ostavilo mnoge u šoku, a zbog čega pronaći ćete OVDE.


Tanjug 9. aprila 2018. 15:43\nBritanski princ Hari i njegova verenica Megan Markl zamolili su sve koji žele da im pošalju svadbeni poklon narednog meseca, da umesto toga uplate donaciju, saopštila je danas kancelarija britanskog princa Harija.\nU saopštenju iz Harijeve kancelarije navodi se da je par veoma srećan zbog dobre volje koja im je ukazana i da žele da što više ljudi ima koristi od te velikodušnosti, preneo je Rojetrs.\nPrinc Hari i Markl su odabrali sedam humanitarnih organizacija sa kojima nisu direktno povezani, a među kojima su Dečje HIV udruženje, Mina Mahila fondaciju koja pomaže ženama u sirotinjskim delovima Mumbaja, Krizna organizacija za beskućnike i Skotijevi mali vojnici, koji podržavaju decu koja su izgubila roditelja u britanskoj vojsci.\nPar će se venčati u Vindzorskom zamku 19. maja, navela je britanska novinska agencija.\nDuhovit odgovor Rejfa Fajnsa – na srpskom jeziku…\nKakva promena! Bio je ružno pače a sad neverovatan šmeker…


Uspješno završen prvi blok studentskih humanitarnih „Žurki iz bloka”\nU periodu od 28. marta do 18. aprila održano je devet humanitarnih žurki u šest raličitih gradova. Studentima univerziteta u Istočnom Sarajevu i Banjoj Luci koji su u pet gradova Banja Luci, Istočnom Sarajevu, Tesliću, Palama i Bijeljini učestvovali u organizaciji žurki priključili su se i studenti iz Graca i tako su zajedničkim snagama prikupili 6.339,05 KM koje će biti usmjerene za pomoć porodici Stanišić iz Milića. Volonteri Humanitarne organizacije Srbi za Srbe, uz pomoć predstavnika studenata dva univerziteta u Republici Srpskoj došli su na ideju da aktiviraju studente širom naše države. Organizovanjem prvog bloka studentskih žurki za našu organizaciju je prvi put čulo i upoznalo se sa našim radom, zajedno sa onima koji već duže vrijeme prate rad organizacije, preko 1.500 studenata. Zahvljaujemo se svim studentima i njihovim predstavnicima koji su podržali i učestvovali u organizovanju ove velike akcije naše organizacije i tom prilikom prikupili značajna sredstva za osmočlanu porodicu Stanišić. Spisak lokala u kojima su održane žurke:\nBanja Luka: klub Opium, klub K4 i klub Mistik\nIstočno Sarajevo: klub Sparta\nPale: klub Skandal i klub Don\nTeslić: kafe bar TNT\nBijeljina: Moja kafanica\nTakođe, koristimo priliku da se zahvalimo medijima, koji su pomogli u promovisanju događaja:\nI mnogi drugi lokalni mediji\nNa kraju, zahvaljujemo se svim humanim studentima, koji su pokazali veliku svijest za svoje sunarodnike, i koji su svojim učešćem podržali ovaj događaj. Drugi blok humanitarnih studentskih žurki održaće se u drugoj polovini 2019. godine, te vas pozivamo da i ove naredne događaje podržite i da se zajedno borimo protiv siromaštva!\nUspešno održan četvrti turnir u basketu 3 na 3 u Bačkoj Palanci\nNa terenima bloka Partizan u Bačkoj Palanci, uspešno je održan četvrti turnir Basket iz Bloka, 21. jula. Ovom prilikom uz pomoć učesnika prijatelja organizacije i sponzora, kao i od prodatog\nNova sezona Trojke iz bloka u Repubilici Srpskoj startovala je prošle subote u Gradišci, a druga stanica, dan posle, bila je Banjaluka! Najveći humanitarno-sportski projekat po četvrti put došao je\nPalačinka žurka u Kanadi za Đuriće iz Mionice\nU nedelju, 12. maja, 2019. godine, nakon Svete Liturgije, predstavnici Humanitarne organizacije Srbi za Srbe Kanada bili su domaćini šestoj, godišnjoj Palačinka žurci u Misisagi, Ontario, u Kanadi. Preko 1,500


Tema: Visoka ICT skola strukovnih studija\n18.02.2009., 23:06 #1\nSta znate o njoj, kakvi se poslovi nude posle zavrsetka iste ..itd.... prosto receno sve....\n11.05.2009., 22:38 #2\nRe: Visoka ICT skola strukovnih studija\nMoj dobar drug studira visoku skolu za ICT, smer internet tehnologije. Kaze da je skola odlicno opremljena, ima nekoliko kabineta sa racunarima, CISCO laboratoriju, u svakoj ucionici je projektor, profesori su strucnjaci potpuno otvoreni za komunikaciju sa studentima, nastavni program koji se svake godine prilagodjava trendovima u informatici, organizacija u skoli je takodje za pohvalu. Ako te zanima web programiranje ili mreze, neces promasiti sa ovom skolom. Posle osnovnih studija,postoje specijalisticke, ali se one placaju oko 1000eur. Pogledaj sajt ict.edu.rs ,i vidi nastavni program. Toliko od mene.\n19.05.2009., 18:24 #3\n30.03.2010., 22:20 #4\nJa sam procitao sve sa tog sajta alis am i dalje malo zbunjen\nZa prijemni treba matematika ,a vidim da se posle trazi dosta znanja iz oblasti informatike ?!\nSa matematikom dobro stojim, informatiku isto tako znam ali nije bas nesto da je gotivim...pa sada ne znam sat ce mi biti potrebno i jl u opste potrebnmo predznanje iz informatike jer na tom sajtu pise da za smer "Internet tehnolohije" nije potrebno predznanje jer je dovoljno ono sto se uci na faxu !\nInteresuju me utisci onih koji su upisali ovaj fax...jel' perspektivan i koji smer je najbolji ...\n08.04.2010., 11:30 #5\nKoliko je interesovanje za smer Internet Tehnologije? Koliko bodova treba da se upadne na budžet? Da li je prijemni ispit iz matematike težak?\n20.09.2011., 10:35 #6\nDa li neko ima knjige za I godinu, smer: Telekomunikacije ????\nIli da li neko zna gde mogu da nabavim?? Hvala unapred :*\n21.09.2014., 14:16 #7\nE ovako ja bih upisao ICT školu sledeće godine u junu , pa me zanima kakav je prijemni , čuo sam da se polaže matematika i informatika , kakva je škola ovako inače , kakvi su profesori , atmosfera i organizacija u školi pa ako bi neko mogao da mi odgovori bio bih mu veoma zahvalan Hvala unapred\n08.10.2015., 22:08 #8\nJe l' moze neko da napise nesto o smeru za postanske i bankarske tehnologije? Hvala!


Promocija edukativnog centra "Gnezdo Montesori" | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Promocija edukativnog centra "Gnezdo Montesori"\n14.02.2016. Saša Marković Gidra\nU prostorijama Otisa, u subotu 13 februara u popodnevnim satima, je izvršena promocija edukativnog centra za decu od 3 do 6 godina, poznatijeg kao gnezdo Montesori.\nRad u ovom centru se zasniva na metodima Marije Monesori (1870 – 1952), čuvene italijanske lekarke i dečjeg pedagoga čiji se obrazovni metodi i danas primenjuju u mnogim državama širom sveta. U našoj zemlji ovi metodi su počeli da se primenjuju u velikom obimu u poslednjih 10 godina.\nOvu promociju je otvorila Vesna Jovanović, osnivač edukativnog centra u Aleksincu, a zatim je Marija Krstić, pedagog – montesori edukator, objasnila funkcionisanje montesori sistema.\nMontesori pedagogija smatra da dete od rođenja pa do svoje šeste godine ima “upijajući um” i da ova genijalna mogućnost mentalnog upijanja, omogućava deci da nauče maternji jezik, usavrše pokrete tela i nauče da uče.\nEdukativni centar “Montesori gnezdo” će početi sa radom u ponedeljak 15 februara, a nalazi se u ulici Stanka Milosavljevića 19, preko puta škole engleskog jezika “Fair Play”, sa kojom će i sam cenar imati određeni vid saradnje.\nSvi zainteresovani roditelji mogu da dovedu svoje mališane na sedmodnevno adaptiranje, koje je potpuno besplatno, a za detaljne informacije mogu da se jave na telefon 061 110 2 880.\nTakođe, sve aktivnosti ovog novo otvorenog Edukativnog centra možete pratiti na Fejsbuk adresi Gnezdo Montesori Aleksinac.\n# Fair Play škole montesori didaktički materijali Gnezdo Montesori Vesna Jovanović Marija Krstić


Radio TV Stara Pazova - Gužve pred vrtićima zbog povratka mališana i mera prevencije\nGužve pred vrtićima zbog povratka mališana i mera prevencije\nJuče su održani sastanci roditelja i vaspitača u predškolskim ustanovama na teritoriji staropazovačke opštine. U PU "Poletarac" i PU "Radost" roditeljima je predočen način rada vrtića od 1.septembra, u vreme epidemije Covid 19.\nIstaknuto je da vrtić može pohađati samo potpuno zdravo dete, uz lekarsku potvrdu pedijatra koja se dostavlja vaspitačima. Zbog stvaranja velikih gužvi u Domu zdravlja u vezi izdavanja navedenih zdravstvenih potvrda, uprava predškolske ustanove je odobrila prijem dece u kolektiv bez potvrde, s tim da se potvrda donese do petka.\nU prvih nedelju dana za brojne mališane teći će adaptacioni period, s obzirom da pojedina deca nisu bila u koletkivu i šest meseci.\nTokom jutra u dvorištima više objekata bilo je gužvi na prijemu dece, iz razloga što se primenjuju sve neophodne propisane zaštitne mere. Svaki roditelj na ulazu mora da prođe dezobarijeru, njemu i detetu se meri temperatura i dezinfikuju ruke. Roditelj mora da nosi masku. To se isto radi i kada roditelj dolazi po dete.\nU grupama je manje igračaka, i one koje imaju su plastične i gumene i peru se i dezinfikuju svakodnevno. Zadržavanje u objektima je minimalno iz bezbednostnih razloga.


"Suprug je bio najsmireniji": Hilari Daf o porođaju kod kuće, objavila nove fotografije - BIGportal.ba\nHolivudska glumica, Hilari Daf, koja se u martu porodila kod kuće, u bazenčiću, objavila je juče niz fotografija i rekla da je spremna da govori o tom iskustvu.\n“Osećam da sam spremna da podelim nekoliko fotografija sa rođenja Me. Za mene, da bih se osećala sigurno i da bih sve izgurala, važno je da imam dobar sistem podrške. Savršenu količinu prostora, humora, čvrstine i ljudi koji podržavaju moju snagu. Moj suprug je bio najsmireniji u sobi. Moja mama bila je tu da sprema grickalice i hranu i gleda veliki nervozni osmeh dok njeno dete donosi njoj novo unuče. Pomoć koju sam imala, koja mi je bila potrebna oko druge dece dok ja nisam bila u stanju, najviše mi je značila. Ovo je težak posao…Od momenta kada ostaneš trudan, do bolnice ili kućnog porođaja, dojenja i negovanja malih bića odgovorno da postanu samopouzdani, dobri građani sveta. Ovo je magična, čudesna avantura. Živele, svemoćne majke. Vi činite da se planine svakog dana pomeraju”, napisala je na svom Instagramu, deleći nekoliko fotografija pripreme porođaja.\nHilari je posle samog porođaja objavila fotografiju na kojoj je cela porodica. Pošto se nakon ćerkice Benks Vajolet, odlučila da još jednu devojčicu rodi na nesvakidašnji način, mlada glumica je ponovo napunila bazen sa vodom.\nNaime, Hilari (33) se porodila u svojoj kući, u bazenu, a čim je “izronila”, devojčica, koju su nazvali Me, našla se u prisustvu kompletne porodice, a njena starija sestra uskočila je u bazen očarana novim članom.\n“Volimo te lepoto”, napisala je tada glumica pored imena tek pristigle devojčice uz datum rođenja 24. mart.\nSvestrana Hilari je, pored glumačke, ostvarena i u pevačkoj karijeri, a nedavno je, moguće inspirisana čudesnim rođenjem Benks Vajolet 2018. godine, Daf izdala knjgu posvećenju ohrabrivanju svih devojčica da nikada ne odustaju od svojih snova. Knjiga se zove “My Little Brave Girl” (Moja mala hrabra devojčice).\nHilari je objavila snimak svog prethodnog porođaja, uz nagoveštaj da je dugo razmišljala da li tako nešto treba da uradi, s obzirom na ekstremnu privatnost videa. Ona je tom prilikom porođaj opisala kao “apsolutno divan i šokantan”.\nDevojčice će rasti uz velikog brata, osmogodišnjeg Luku, kojeg je Hilari dobila u prethodnom braku.


Race To Dakar - Nacionalna Klasa\nYou are here : Home / Tekstovi / Predstavljnje takmičenja / Race To Dakar\nKategorija: Predstavljanje AutoMoto takmičenja Objavljeno utorak, 09 januar 2007 01:00 Autor Nemanja Šarović Pogodaka: 7512 Charley Boorman nastavlja sa svojim moto avanturama. Ovog puta učestvuje u najvećoj avanturi modernog doba - Dakar reliju! Predstavljamo DVD pod nazivom "Race To Dakar" Charley Boorman je kao dobar drugar, poznatog glumca, Ewan McGregor-a, svojih pet minuta slave ugrabio vozeći "Long Way Round" (u nastavku teksta koristićemo skraćenicu LWR). Nakon velikog uspeha mini serije, koju ste mogili da gledate sa DVD-a ili na nekom od stranih TV stanice (Explorer, BBC), Charlie Boorman je rešio da učestvuje na Dakaru. Velika avantura, ogroman izazov i sasvim prosečan čovek... Da li je uopšte tako nešto izvodljivo?\nZa one koji nisu upoznati, LWR govori o dva dobra drugara, koji su planirali da svoju zajedničku ljubav ka motorima pretvore u dugačko putovanje. Plan da se iz Engleske odputuje u Španiju ili neku drugu evropsku zemlju je ubrzo dosegao neverovatne razmere: put motorciklima od Londona ka New York-u, ali dužim putem. Otud, naravno i ime serijala - "Duži put naokolo" (u slobodnom prevodu autora). Put započeo aprila 2004, iz Londona, a tokom 115 dana putovanja prošli su kroz Francusku, Belgiju, Nemačku, Češku, Slovačku, Ukrajinu, Rusiju, Kazahstan, Mongoliju, Sibir, Aljasku, Kanadu, da bi se putovanje, po planu završilo u New York-u, SAD. Jedan od ključnih momenata priče je svakako momenat kada KTM odbija da sponzoriše putovanje, što BMW spremno koristi i akterima ustupa tri prelepa BMW R 1150 GS Adventure motorcikla, a na putovanje pored McGregora i Boormana, kreće i treći član posade, kamerman, Claudio Von Planta, koji je na sebe preuzeo sve aktivnosti snimanja glavnih aktera. Naravno, u "Race to Dakar" BMW i dalje zadržava poziciju sponzora motoricklima (a i automobilima). Nakon LWR, Boorman je, kao nešto spretniji motorciklista, želeo nešto više. Uz pomoć producenta LWR-a, Russ Malkina, Race To Dakar opisuje planiranje, pripreme i učestvovanje Boorman-a i prateće posade na Dakaru 2006. Još jedan od aktera koje ste, nakratko, mogli videti u tokom LWR, je Simon Pavey, koji je oslonac nove avanture. Simon Pavey vodi BMW Off Road školu u Velsu, koju su McGregor i Boorman prošli u sklopu priprema za LWR, a inače je prekaljeni off-raod motorciklista, čije iskustvo je neophodno da bi se ovakav poduhvat uopšte i započeo na pravi način.\nVrednosti "Race To Dakar" serijala sa aspekta kulturne vrednosti, kvaliteta fotografije, režije ili montaže nećemo komentarisati - to je u drugom planu. U pitanju je pravi dokumentarni pogled "iza kulisa" na Dakar, učesnike i posebno motorcikliste i kao takav, za autora ovog teksta ima neprocenjivu vrednost. Za razliku od LWR, Dakar je takmičarski događaj, gde je određene etape potrebno završiti u unapred određenom roku. Dodatni pritisak na sve učesnike, a posebno aktere ovog dokumentarnog serijala, je imperativ pravovremenog prolaska kroz vremenske kontrole. Serijal prati kompletan proces odlučivanja, pripreme, organizacije, treninga i samog učestvovanja na Dakaru. Motorcikle voze Charlie Boorman, Simon Pavey i Matt Hall. Matt Hall je učesnik brojnih britanskih enduro i off road takmičenja, kojeg je preporučio i pozvao Pavey. Tročlana posada je vozila BMW GS 650 Dakar motorcikle specijalno pripremljene kod Touratech-a (ova firma je već pripremala motorcikle za LWR). Pored toga, producent Russ Malkin je vozio BMW X5 3,0d u kome se nalazila posada za podršku: Gareth Edmunds i Wolfgang Banholzer - mehaničari motorcikala, Claudio Von Planta - kamerman i direktor fotografije (jedan od vozača u LWR), kao i kamerman Jim Foster. Pored toga, ekipa je imala i podršku Bowlers posade kamiona koja je prenosila jedan deo servisne opreme tima. Sama priprema takmičara i vozila je manje-više standardna, sem tragičnog Scorpion tjunera koji je pripremao BMW X5 i koji će pokazati da automobilski sevisi u Evropi nisu ništa manji diletanti od naših lokalnih nazovimajstora. Tokom pripreme, videćete i manje zanimljive detalje, kao što je recimo, nova frizura Boorman-a - ne previše bitno, zar ne? Ukoliko pratite Dakar, koji je upravo u toku (sasvim slučajno), znate da Eurosport prati kompletna Dakar događanja. Međutim, ono što mi kao TV gledaoci vidimo su najbrže posade na Dakaru, koje su uglavnom sa ogromnim budžetima i velikim sponzorima. "Race To Dakar" prati privatni tim, a kroz druženje sa drugim privatnicima tokom serijala, može se zaključiti kolika su odricanja potrebna da bi se neko pojavio na ovom takmičenju. Fizičke i psihičke napore samo treba dodati na činjenicu da su motorciklisti veoma ugrožena kategorija zbog relativno male brzine koju postižu, a to se možda i najbolje može zaključiti po brzini kojom prolaze automobili i kamioni pored njih. Dokaz da čak i veoma iskusni motorciklisti i pored Sentinel sistema (zvučni signal koji se aktivira kada se automobili približavaju motorciklu) je da Simon Pavey kaže: "Mitsubishi just came barrelling straight pass me on that road, i fuckin shat myself" (u prevodu, kad je Mitsubishi proleteo pored mene, napunio sam gaće).\nEvo kako Nick Plumb, jedan od prijatelja Race To Dakar grupe, objašnjava slikovoto šta se događa kada motorciklista i automobil u isto vreme ulete u neku od većih rupa na putu: Motorciklisti, kao kategorija najpodložnija udesima, povredama i iscrpljenosti, se međusobno veoma čvrsto drže, pa ćete videti i kako prilikom pada Matta Halla, u pomoć Boormanu i Hall-u priskače još jedan britanski privatnik (gorepomenuti Nick Plumb). Istom prilikom, čućete još jedan sjajni komentar fantastičnog Pavey-a. Nakon pada Matt Hall-a i potpuno razbijen rezervoar, Pavey ima samo da kaže: "Shit! Ive never seen that berfore! Thats a beauty!" (u slobodnom prevodu: Nikad do sada ovo nisam video. Prelepo!"). Videćete i veliku paniku koja kod motorciklista vlada nakon pada, zato što automobili koji nailaze, idu ogromnim brzinama pa često nisu u mogućnosti da vide na vreme druge vozače koji stoje na putu. Situacija se još više pogoršava sa prelaskom u Mauritaniju, gde zbog ogromne prašine na očigled Hall-a, Simon-a i drugih motorciklista, jedan od automobila bukvalno pregazi motorcikl (na sreću vozač motorcikla nije bio na istom mestu).\nJoš jedan od aspekata, koje nemamo priliku da vidimo u klasičnim prenosima Dakara su takmičari koji odustanu iz bilo kog razloga. U tom segmentu se vidi koliko organizacija, čak i ovako prestižnih događaja ume da zakaže i to za one koji čekaju da ih "čistači" izvuku, uopšte nije prijatno. Pored raznih novih informacija, kao što je da vozači automobila i kamiona ukoliko vide kamilu na putu ne skidaju nogu sa gasa, dok ukoliko je magarac na putu koče iz sve snage, saznajete da su "lokalci" svuda isti. Na jednoj od završnih deonica, vozač "Bowlers" kamiona kaže kako su na toj etapi izgubili čak 4 automobila kojima su bili podrška, a da je naj kritičniji deo bio na vezi. Posle 70-tak kilometara potpuno ravnog puta, put bukvalno propada i, naravno, tu su svi meštani koji gledaju kako se automobili nemilosrdno lupaju i prevrću. Samo 40% vozača motorcikala u proseku završi Dakar. Na slicu ispod su jedina tri quad-a (koji se klasifikuju u kategoriju motorcikala) koji su 2006. uspeli da stignu do cilja. Producenti usled problema koje je njihov tim imao (a imao ih je više nego dovoljno, da ne otkrivamo konkretne detalje) izgleda nisu imali dovoljno materijala, pa svaka od sedam epizoda u dužini od 45 minuta ima špice koje ostavljaju otprilike po 30 minuta stvaro upotrebljivog programa. U svakom slučaju, ukoliko ste u prilici odvojite 15-tak EUR i kupite više nego fantastičan DVD, a onima kojima to nije dovoljno moramo da kažemo da u paketu možete kupiti i knjigu Charlie Boormana koja detaljnije prati kompletnu Race To Dakar avanturu. Ukoliko volite Dakar, motorcikle ili jednostavno želite da vidite kako stvarno izgleda borba sa pustinjom - ovo je PRAVI DVD. Još jedna preporuka: ukoliko je moguće, nabavite DVD i odgledajte ga dok je u toku Dakar. Sa odgledanim "Race To Dakar" daleko bolje ćete razumeti na kave izazove nailaze takmičari. Knjiga Race to Dakar DVD Race to Dakar Auto Godine 2016


Izvor: HotSport.rs, 21.Jun.2021, 11:55\nU pitanju je povreda kolena! Osman Dembele je u drugom kolu grupne faze Evropskog prvenstva odigrao nešto više od 20 minuta za Francusku. Napadač Barselone je doživeo povredu tokom duela sa Mađarskom i selektor aktuelnog šampiona sveta neće moći da računa na Dembelea do kraja turnira. PROČITAJTE JOŠ: SELEKTOR SRBIJE PORUČUJE: ‘Atmosfera u timu je odlična! […]\nThe post PROBLEM ZA FRANCUZE: Fudbaler Barselone završio prvenstvo! appeared first on HotSport....\nSautgejt se nalazi u velikom problemu. Reprezentacija Engleske nakon dva odigrana kola nema zagarantovan prolaz u narednu rundu Evropskog prvenstva. Trenutno se nalaze na drugom mestu u grupi, a ispred njih su Česi koji imaju poput njih, četiri osvojena boda iz dve odigrane utakmice. Selektor Engleske...


Dragan Županjevac novi ambasador Srbije u Keniji | Mondo Portal\nAmbasador Srbije u Keniji je Dragan Zupanjevac\n25. februar, 17:29\nDragan Županjevac novi ambasador Srbije u Keniji 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbija 21.06.2017. / 11:17\nDragan Županjevac novi ambasador Srbije u Keniji\nIzvor MONDO/Tanjug 21.06.2017. / 11:17\nDragan Županjevac imenovan je za novog ambasador Srbije u Keniji, objavljeno je u najnovijem "Službenom glasniku".\nDragan Županjevac ima tridesetogodišnje iskustvo u diplomatiji.\nŽupanjevac je ranije bio ambasador Srbije u Grčkoj.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ukaz o postavljenju Županjevca potpisao je 19. juna.\nUmro srpski ambasador u Keniji\nsrbija kenija ambasador ambasada


Radio TV Stara Pazova - Nova fasada i krov na Ekonomsko - trgovinskoj školi u Staroj Pazovi\nNova fasada i krov na Ekonomsko - trgovinskoj školi u Staroj Pazovi\nNova fasada i krov na Ekonomsko – trgovinskoj školi rezultat su dvogodišnjeg projekta, koji je podržalo Ministarstvo prosvete i Opština Stara Pazova.\nVrednost investicije je više od 13 miliona dinara a sve je rađeno u cilju poboljšanja energetske efikasnosti, tj. uštede struje i grejanja. Vladimir Marinkov, direktor ETŠ „Vuk Karadžić“ kaže da se na fasadi i krovu ništa nije radilo praktično od izgradnje kompleksa srednjoškolskog centra sredinom sedamdesetih godina prošlog veka i da će škola sada lepše izgledati a krov više neće prokišnjavati.\nKako bi se energetska efikasnost dovela na viši nivo, i Pokrajinska vlada je u proteklom periodu izdvajala značajna sredstva za ove namene, te je tako ova obrazuovana ustanova jedna od 23 u Vojvodini u kojoj je postavljena štedljiva rasveta. Postavljenje led rasvete u 16 učionica, koja vredi oko 3,5 miliona, a pored pokrajinske vlade, pomogla je i Opština Stara Pazova jer je po rečima predsednika opštine Đorđa Radinovića, cilj da u lokalnim srednjim školama bude upisano što više učenika i zato im lokalna samouprava obezbeđuje što bolje prostorne uslove.\nEkonomsko-trgovinska škola u Staroj Pazovi sa novom fasadom i rasvetom u zgradi spremno dočekuje novu školsku godinu, u kojoj će imati oko 600 učenika.


Palmerov plan nasuprot Dodikovom političkom driblingu - 10.09.2020, Sputnik Srbija\nNije slučajno što se poseta specijalnog izaslanika Stejt departmenta za jugoistočnu Evropu Metjua Palmera dogodila u danu kada su otvorena mnoga pitanja koja... 10.09.2020, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, cik bih\nOvako Palmerovu posetu komentariše politički analitičar iz Banjaluke Anđelko Kozomara. A pitanja oko kojih članovi najvišeg bosanskohercegovačkog političkog tela ne mogu da se usaglase, pored predloga za preseljenje ambasade BiH u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim, su i priznanje nezavisnosti Kosova, integracija u NATO, kao i memorandum o saradnji koji su potpisali Centralna izborna komisija BiH i američka nevladina organizacija Međunarodna fondacija za praćenje izbora (IFES).\n„Koliko smo mogli da čujemo, on je rekao da odluke u Predsedništvu treba da se donose konsenzusom, jer Dodik prečesto poteže pitanje vitalnog nacionalnog interesa i uvek će biti izglasano ono što on traži. Palmer je na taj način poslao poruku i drugoj dvojici članova Predsedništva da ne treba da preglasavaju Dodika za svaku sitnicu. To ide u prilog Dodiku“, kaže on i dodaje da pretpostavlja da je američki izaslanik srpskom članu Predsedništva u četiri oka sugerisao da bude fleksibilniji i da se više zalaže za funkcionalniju BiH.\n„To se da zaključiti na osnovu onoga šta mu je Dodik odgovorio, a odgovorio mu je da Palmer treba da poradi na tome da se ukinu OHR i visoki predstavnik. Nemoguće da mu je Dodik to rekao bez ikakvog povoda“, objašnjava naš sagovornik.\nDodikov politički dribling\nNakon vašingtonskog sastanka srpskog predsednika Aleksandra Vučića, američkog predsednika Donalda Trampa i premijera prištinskih institucija Avdulaha Hotija, Milorad Dodik je, prema Kozomarinim rečima, odigrao sjajan politički dribling predlažući premeštaj ambasade BiH u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim. Taj je predlog zadao dosta glavobolje drugoj dvojici članova Predsedništva, Željku Komšiću i Šefiku Džaferoviću, dodaje naš sagovornik.\n„Dodik je jedva dočekao da ubedi Palmera da natera Bošnjake da prihvate ponudu. Oni je u ovoj fazi sigurno neće prihvatiti, ali ona će biti predmet mnogih pritisaka Amerike na Bošnjake da to urade, jer svi znamo kolika je povezanost i značaj Izraela u američkim diplomatskim odnosima“, tvrdi Kozomara.\nKomšić i Džaferović uzvraćaju udarac\nKomšić i Džaferović nisu imali drugog izbora, osim da Dodiku uzvrate zahtevom da BiH prizna nezavisnost Kosova, što, kako Kozomara kaže, ne dolazi u obzir, s obzirom da je sam Komšić priznao nakon sastanka da mu je Palmer rekao da BiH i Kosovo nemaju nikakve veze.\n„Dakle, ni jedna, ni druga inicijativa, ni Komšićeva, ni Dodikova, u ovoj fazi neće proći, ali ostaje veliki pritisak na BiH u budućnosti da premesti ambasadu u Jerusalim“, kaže Kozomara.\nMeđutim, navodi Kozomara, ovaj put, po slovu memoranduma, ova organizacija je potpuni vlasnik biračkih spiskova, kao i kontrole na izborima, što bi joj, prema Kozomarinim rečima, omogućilo prekrajanje izbornih rezultata.\n„Podsećam da je njen rad na izborima zabranjen u sedamnaest američkih saveznih država. Nije slučajno da Amerika, koja slovi za najdemokratskiju zemlju u svetu, zabranila rad jednoj takvoj organizaciji koju Komšić i Džaferović, naravno ne iz svoje glave, već zato što su im njihovi mentori tako naturili, pozivaju da kreiraju izbornu volju građana i raspolažu svim mogućim podacima“, kaže Kozomara.\nKomisija za saradnju sa NATO biće formirana, ali Komisija za integracije sa ovim vojnim savezom neće, kategoričan je Kozomara.\n„Ta komisija, koju je pokušala da naturi ministarka inostranih poslova Bisera Turković, koja je već odredila neke Srbe, neće biti formirana, to je jasno. Može samo komisija za saradnju sa NATO, jer je 2022. planirana velika vojna vežba. Dakle, ta komisija bi planirala tu vežbu i neke druge aktivnosti na nivou obuke vojnog potencijala. Podsećam da je plan da se broj vojnika u BiH smanji sa 9600 na 3600. Nema govora, dakle, da BiH ide putem NATO, to je pusta želja Bošnjaka, uzaludan pokušaj destabilizacije BiH“, kaže on.\nNakon susreta sa Metjuom Palmerom, Milorad Dodik je najavio da će, ukoliko na dnevni red Predsedništva BiH bude uvrštena tačka o priznanju nezavisnosti Kosova tražiti od Narodne skupštine RS zaštitu vitalnog nacionalnog interesa, čime će ovaj predlog biti blokiran. Takođe, najavio je neće dozvoliti formiranje Komisije za inter+graciju BiH u NATO, a još ranije tražio je preseljenje ambasade BiH u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim


Velja Stjepanović novi evropski prvak (video) Plivanje Vest Srbija Sport\nSrpski plivač Velimir Stjepanović osvojio je zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u malim bazenima u Herningu u disciplini 200 metara delfin.\nStjepanović je ovu deonicu isplivao za minut, 51 sekundu i 27 stotinki što je novi nacionalni rekord, a srebrna medalja pripala je Poljaku Pavelu Koženijovskom sa vremenom 1:51:36, dok je bronzu osvojio Rus Nikolaj Skvorcov u vremenu 1:51:62.\nSrpski plivač je pre nekoliko dana na EP osvojio bronzu u disciplini 400 metara slobodno.\nČaba Silađi je sa vremenom 26,69 zauzeo je šesto mesto u finalu trke na 50 metara prsno na EP. Zlatnu medalju osvojio je Slovenac Damir Dugonjić u vremenu od 26 sekundi i 21 stotinke. Francuz Đakomo Perez Dortona došao je do srebra (26,55), dok je bronzana medalja pripala Ircu Beriju Marfiju (26,56).\nMešovita plivačka štafeta Srbije (Radovan Siljevski, Boris Stojanović, Miroslava Najdanovski i Rebeka Repman) zauzela je osmo mesto u finalu trke na 4x50 metara slobodnim stilom. Zlatna medalja pripala je Rusiji uz novi svetski rekord, srebro je pripalo štafeti Italije (1:30.26), dok je bronzu osvojila Holandija.\nSrbija Sport - 05:00 15/12/2013


Školarci Archives - Page 3 of 21 - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Deca » Školarci (strana 3)\nComments Off on Promena ponašanja kod dece\nU vreme kada devojčice I dečaci napune devet ili deset godina, možete uvideti neka nova ponašanja koja možete smatrati neadekvatnim , I koja u sebi nose nepoštovanje. Neka od ovih ponašanja su posledica promene hormona u telu mladih. Neka ponašanja su modelovana iz televizijskih emisija, od prijatelja u školi, okruženja i želje da se odvoje od roditelja i postanu nezavisniji. ... Nastavak »\nStrana 3 od 21«12345 » 1020...Poslednja »


Nakit je oduvek bio nezaobilazan detalj koji će krasiti svaku odevnu kombinaciju. Ističe ono što postoji u Vama i na neki način je odraz svake žene.\nDosta govori o karakteru, kao i o modnom stilu. Osim što privlači pažnju, ženi daje i određenu sigurnost. Najveću dozu originalnosti pružiće Vam isti takav nakit – unikatan, ručno rađen i poseban!\nTAGOVI: Online kupovinaHangarFrida nakitAksesoariŽeneModaStilOgrlicaNakitUnikatPoklon


ZAKLEO SE A VREME ĆE REĆI: „Zaklinjem se da ću sve svoje snage posvetiti očuvanju suverenosti i celine teritorije Republike Srbije, uključujući i Kosovo i Metohiji kao njen sastavni deo" | WebTribune\nHome IZBOR ZAKLEO SE A VREME ĆE REĆI: „Zaklinjem se da ću sve svoje snage posvetiti očuvanju suverenosti i celine teritorije Republike Srbije, uključujući i Kosovo i Metohiji kao njen sastavni deo”\n“Zaklinjem se da ću sve svoje snage posvetiti očuvanju suverenosti i celine teritorije Republike Srbije, uključujući i Kosovo i Metohiji kao njen sastavni deo, kao i ostvarivanju ljudskih i manjinskih prava i sloboda, poštovanju i odbrani Ustava i zakona, očuvanju mira i blagostanja svih građana Republike Srbije i da ću savesno i odgovorno ispunjavati sve svoje dužnosti”, zakleo se Vučić.\n“Stojim pred vama, Srbijom, svim njenim građanima i više mi je nego jasno da koliko god da sam se pripremao, a jesam se pripremao, čitav politički život, da je teško da nađem reči da sažmem i objasnim i strah i nadu koje osećam preuzimajući za sebe svetu dužnost. Za to da budem predsednik potrebna su dela, a ne reči, a konačna ocena će biti izrečena kada budem završio ovu dužnost. Želim da se zahvalim svim prethodnim predsednicima, a posebno predsedniku Nikoliću i to ne kurtoazno, već jer je podržao najteže poteze Vlade”, rekao je Vučić.\nOn je, na početku svog govora, izjavio da dosadašnjem predsedniku Tomislavu Nikoliću želi mnogo uspeha, a zatim se osvrnuo na to da je sa iste govornice u protekle tri godine predstavljao rad Vlade koji je bio “preobiman”.\n“Danas ću izneti par naznaka kojih ću se držati kao predsednik, nastojeći da menjam sebe i Srbiju i da ohrabrim građane da Srbija postane bolja, a mi srećniji i zadovoljniji”, rekao je Vučić.\n“Kao i pre tri godine nemam sumnju u to šta treba da uradim za Srbiju, njenu budućnost”, kazao je Vučić.\nSada već bivši premijer je dodao da je “svestan da mora da uradi sve a da za uzvrat ne dobije ništa”.\n“To je najveći račun koji narodu moram da podnesem, pred našom decom i njihovom decom”, istakao je novi predsednik Srbije i dodao da, koliko god da želi sigurnu i jaku Srbiju to ipak ne može sam nego mu treba volja i energija svakog građanina.\n“Potrebno nam je svima zajedništvo, oslobođeno dnevnih, partijskih i ideoloških razlika. I ja ću na tome raditi”, kazao je Vučić i dodao: “Politički sam se ostvario, iživeo sve ambicije, oborio sve izborne rekorde i nema šta da dohvatim na tom političkom nebu, ali to zajedništvo potrebno je Srbiji i svakom čoveku u njoj.”\nVučić je govorio i o podelama u srpskom društvu i ocenio da zemlja koja je podeljena tako “potpisuje da zauvek bude mala”.\n“Mi smo rekli istinu. Priznali smo da nismo nikakav izabrani narod, da nismo najveći i najpametniji i da ne živimo na nekakvom nebu, već na zemlji na kojoj radom treba da stvorimo svoju zemlju. Prestali smo da čekamo, počeli smo da tražimo, prestali da se pravdamo, počeli smo da prihvatamo odgovornost, prestali smo da se skrivamo, sada izlazimo na crtu, prestali smo da tražimo krivce i izgovore, već tražimo greške u nama, prestali smo da verujemo u smrt i rat, verujemo u rad”, rekao je Vučić.\n“Želimo sami da sačuvamo zemlju od onih koji nam svakodnevno prete, neki otvoreno, neki prikriveno. Srbija je suverena zemlja”, rekao je Vučić.\n“Želimo da budemo svoji na svome da imamo dobro opremljenu armiju – spsku vojsku. Tuđe nećemo a svoje nećemo da damo. Moramo da razgovaramo sa svima i jačamo svoje odbrambene kapacitete, jer samo tako možemo da se sačuvamo od onih koji nam prikriveno prete”, rekao je Vučić i dodao da Srbija neće ulaziti u paktove i učestvovati u akcijama protiv drugih naroda, kao što su neki drugi učestvovali u akcijama protiv nje, nakon čega je dobio veliki aplauz prisutnih.\nNešto ranije, Vučić je građanima ispred Skupštine poručio da “gledaju u budućnost”, a pre polaganja zakletve je rekao “Ajde zdravo, odoh ja da radim”.\n“To je veliki posao… i neću lako odustati i boriću se zajedno sa svima vama da u tome uspemo”, kazao je Vučić.\n“Treba gledati pravo jer da smo gledali unazad imali bi smo oči na potiljku i treba ljubiti zemlju naše dece, a ne potomaka”, rekao je on.\n“Posao koji je pred nama ne plašim se da radim, jer kako kažu, niko se još nije u svom znoju udavio”, kaže Vučić.\nNa kraju se zahvalio građanima Srbije na velikoj podršci ali i odgovornosti koja mu je data da se obave svi teški i odgovorni poslovi. Članovima Vlade kojima je bio do danas šef, zahvalio se što su ga trpeli kao predsednika i zajedno s njim radili. “Nadam se da ćemo nastaviti da sarađujemo”, poručio je Vučić.\nSMAK SVETA JE DANAS: Udariće jak zemljotres, Sunce će postati crno, evo kad treba da pogledate u NEBO – VIDEO


Razlika između savezne i nacionalne vlade - Političke Institucije\nRazlika između savezne i nacionalne vlade\nSavezna protiv nacionalne vlade\nI 'federalna' i 'nacionalna' izrazi su koji se koriste za opisivanje vlada koje pripisuju mnoge vlade širom svijeta. Postoji vrlo mala razlika između savezne i nacionalne vlade. Primjerice, nacionalne vlade zauzimaju najvišu razinu upravljanja. Nacionalna vlada obuhvaća sve ostale, niže razine vlasti, poput lokalne, državne i regionalne. Budući da je riječ o najvišoj razini, sve akcije ili pokreti provedeni na ovoj razini izravno utječu na sve oblike vlasti pod njezinom jurisdikcijom.\nNacionalna vlada također se naziva središnjom vladom. Kao najvišu razinu upravljanja, čine je ljudi koji su postavljeni na vrlo istaknute, moćne, utjecajne i visoke položaje poput predsjednika, potpredsjednika, premijera, monarha ili drugih ljudi koji funkcioniraju kao predstavnici ili kao šef države . Nacionalna vlada također uključuje zakonodavno tijelo, kao i sudstvo i druge grane vlade određene zemlje.\nNacionalna vlada, kako joj i samo ime kaže, tiče se pitanja ili nadležnosti cijele nacije. Nadležnost nacionalne vlade također je velika i sastoji se od odjela ili ureda koji su dizajnirani za javnu službu, a resursi su često dovoljno veliki da mogu primiti svakog građanina te zemlje. Zakoni doneseni na nacionalnoj razini ne mogu se ukinuti (osim ako drugi nacionalni zakon ne čini nevaljanim prethodni zakon), a provode se u nižim oblicima vlasti.\nS druge strane, savezna vlada poseban je sustav vlasti koji karakterizira postojanje središnje (ili nacionalne) vlade, a sastoji se od nižih vlada ili jedinica, posebno državne vlade. Savezna vlada posebno je povezana sa federacijom.\nU ovoj vrsti vlade moć se dijeli s nacionalnom vladom, iako obje vlade mogu ostati neovisne jedna o drugoj, ovisno o opsegu problema ili zabrinutosti. Jednostavno rečeno, u saveznoj je vladi nacionalna vlada najviša komponenta.\nAko određena država usvoji savezni sustav, savezna vlada se također naziva nacionalnom vladom. U drugim zemljama, 'nacionalna vlada' izraz je koji se koristi za vladu.\n1. Glavna razlika između nacionalne i savezne vlade je u njihovoj prirodi. Nacionalna vlada je najviša razina upravljanja u državi, dok je savezna vlada vrsta vlade koju država može usvojiti. Nacionalna vlada sastavni je dio bilo koje vrste vlade, što znači da je dio savezne vlade.\n2. Nacionalna vlada ima najširu nadležnost i najveće resurse. To se uvijek tiče zemlje ili nacije u cjelini. Bilo koja akcija u nacionalnoj vladi - poput nacionalnog zakona, pitanja i nedoumica - utječe na sve preostale manje i niže vladine jedinice u određenoj vrsti vlade. Nacionalna vlada često ima figuru koja predstavlja ljude ovisno o vrsti vlade koju država podržava.\n3. Nacionalna vlada dio je savezne vlade. Postoji uz državnu vladu. Na čelu nacionalne vlade je predstavnik, dok državna vlada ima vlastite vlasti ili vođe u svojoj određenoj nadležnosti.\n4. U zemljama koje su usvojile savezni sustav, nacionalna se vlada često naziva federalnom vladom zbog njezinog opsega jurisdikcije i moći, kao i zbog odvajanja nacionalne vlade od državne vlade. U zemljama koje nisu usvojile savezni sustav, 'nacionalna vlada' izraz je ne samo za vrh vlade, već i za vladu u cjelini.\nRazlika između očinskog i majčinog\nOčinski i majčinski Riječ 'očinski' dolazi od latinske riječi 'pater' što znači 'otac'. Sufiks 'al' tada bi značio 'koji se odnosi na'. Dakle riječ\nChurchill preuzima odgovornost\nNovi premijer Winston Churchill uspješno se suočio s raspadom Francuske, britanskom političkom oporbom nastavku rata, odnosima sa Sjedinjenim Državama i tehnološkom prijetnjom koju je predstavljala nacistička Njemačka Luftwaffe.\nRazlika između Epiphone Dot i Sheratona\nEpiphone Dot vs Sheraton Epiphone je tvrtka koja se bavi proizvodnjom glazbenih instrumenata, posebno gitara. Epifonske gitare imaju svoje ime\nRazlika između CRNA i asistenta anesteziologa\nCRNA vs asistent anesteziologa CRNA znači certificirana registrirana medicinska sestra anesteziolog, a AA skraćenica od anesteziologa. Studenti koji studiraju pod\nRazlika između aljaškog i sibirskog haskija\nAljaska vs sibirski haski Aljaska i sibirski haski mogu izgledati donekle slično u svom izgledu, a također se mogu činiti da imaju iste karakteristike i\nodnos moći i vodstva u organizaciji\nrazlika između ortocikla i orto tri cikla lo


24.1.2014. – Beta: Pomoć raseljenima u kolektivnim centrima | Novinsko-informativna agencija Roma\nProjekat “Hoću produktivan život, a ne azil!” ima cilj da pomogne povratnicima, deportovanim i raseljenima i romskim porodicama u kolektivnim centrima u deset opština da integrišu decu i porodice u život Srbije, rečeno je u petak u Beogradu.\nNa konferenciji za novinare rečeno je da će projekat biti realizovan u 10 opština.\n“Pružićemo podršku unapredjenju života romske populacije koja je postala hronično zavisna od socijalne i državne pomoći i pomoći u registraciji neregistrovane dece i roditelja i omogućiti im da se povežu sa obrazovnim, socijalnim i zdravstvenim institucijama”, rekla je zamenica direktora udruženja “Pomoć deci” Svetlana Glodić.\ndeportovani kolektivni centri pomoć raseljenima pomoć Romima povratnici\t2014-01-24


Museum Luciano Minguzzi Milano : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nMuseum Luciano Minguzzi Milano hotels near muzej: Museum Luciano Minguzzi Milano, Milano\nMuseum Luciano Minguzzi Milano (Италија)\nTelefon 1: 39236565441\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Milano. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Posluženje doručka u Nastavaksobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Corso Garibaldi 68, a pozicija mu je severozapad za grad Milano. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Linate je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 16 minuta kolima.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 3 od 5.U njemu postoji brza internet konekcija.Deo je lanca IR.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sforzesco Castle, Basilica of San Lorenzo Maggiore, Church of Santa Maria delle Grazie, Basilica of Saint Ambrose.Sakrijte\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Corso Garibaldi 84 sa pozicijom sever za grad Milano, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dNastavakana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Milano je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Linate je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 17 minuta kolima.Pripada hotelskom lancu WV.U blizini hotela nalazi se nekoliko spomenika: Sforzesco Castle, Basilica of San Lorenzo Maggiore, Church of Santa Maria delle Grazie, Basilica of Saint Ambrose.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil hotela ARENA HOTEL je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 103 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici VIA GIULIANOVA 2 sa pozicijom jugoistok za grad Rovio,Nastavak idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Do aerodroma Linate možete da stignete kolima za 17 minuta (aerodrom je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nStil hotela Brera Apartments je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Brera Apartments ima 5 soba/e/uNastavak. Cene se kreću od 10 309 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa 1 Apartment 3 pax.Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via San Fermo 1, a pozicija mu je istok za grad Milano. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: čajna kuhinja.Deo je lanca WV.Ima brzu internet konekciju.Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Milano je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gNastavakostiju, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano.Na 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Fiorichiari, 21, a pozicija mu je severozapad za grad Milano. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 8 od 10.Do aerodroma Linate možete da stignete kolima za 16 minuta (aerodrom je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela).U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer masaža. U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sforzesco Castle, Church of Santa Maria delle Grazie, Basilica of Saint Ambrose, Basilica of San Lorenzo Maggiore.Sakrijte


Moji doživljaji - Prota Aleksa Ilić (1931) | Antikvarneknjige.com\nMoji doživljaji - Prota Aleksa Ilić (1931)\nOpis: 1. izdanje, Beograd 1931, meki povez, stanje vrlo dobro 4+, neraseceni tabaci, str. 532, cirilica, ekstremno retka, vidi opis\nArtikal broj: 24056\nIzdavač: Štamparija "Sv. Sava" M. Sladekovića\nAutor: Aleksa Ilić, prota\nPoznati beogradski prota Aleksa Ilić (1842-1920), imao je veliki uticaj na Nikolaja Velimirovića tokom njegovog školovanja u bogosloviji. Aleksa Ilić, nekada predsednik Konzistorije beogradske, bio je veoma bogat. Nezadovoljan crkvenom jerarhijom, zbog penzionisanja, izdavao je svoj list Hrišćanski vesnik, u kome je kritikovao episkope i višu jerarhiju. Protina vila i vinograd, bili su mesto gde se okupljala mlađa, napredna, generacija bogoslova, uglednih ljudi, književnika, diplomata, među kojima i ruski poslanik na našem dvoru, mnogi sveštenici, nacionalni radnici iz neoslobođenih srpskih krajeva, kao i mladi Nikolaj Velimirović.\nKako je govorio prota Aleksa ilić: “Pocepanost, netrpeljivost i omraza, koje je porodilo političko partizanstvo, prešli su i na sveštenstvo. Naprednjaci i radikali nisu hteli u svoj dom da prime sveštenika liberala, i obratno: liberali popa naprednjaka i radikala. Na taj način stvoren je čitav haos i u narodu i u crkvi.\nVođa svešteničke opozicije protiv beogradskog mitropolita Mihaila (1826-1898) bio je godinama prota Aleksa Ilić. On opisuje položaj sveštenika pod mitropolitom Mihailom:\n“Mi smo doista do tada bili duhovno roblje naših vladika, koji su s nama postupali ne kao s mlađom braćom svojom, već kao robovima svojim. Zato je i ubijen duh u sveštenstvu i zavladala apatija prema svemu.”\nMemoari prote Alekse Ivića, iako štampani 1931. godine, spadaju u ekstremno retke srpske knjige. Prema COBISS bazi podataka, trenutno se u svim bibliotekama u Srbiji nalaze samo 3 primerka.


Iz istorije Srpske crkve - Od autokefalije do Patrijaršije - :: Forumi Tvorca Grada ::\nПридружен: 26 Апр 2008, 19:57\nПорукаод sevastokrator » 13 Авг 2013, 03:50\nOd autokefalije do Patrijaršije\nDoseljavanjem na Balkansko poluostrvo, Srbi su došli na prostor koji je već bio temeljno hristijanizovan. O njihovom pokrštavanju saznanja crpimo iz spisa Konstantina VII Porfirogenita, koji navodi da je proces započeo odmah nakon naseljavanja, za vladavine vizantijskog cara Iraklija (610-641), koji je kao misionare pozvao sveštenike iz Rima. Takođe, od istog autora nam je ostalo svedočanstvo da je ostatak nehristijanizovanog stanovništva pokršten za vladavine cara Vasilija I Makedonca (867-886), što navodi na zaključak da se proces završio u drugoj polovini IX veka, kada se među članovima vladarskog roda pojavljuju prva hrišćanska imena. Na osnovu ova dva podatka, vidi se da Srbi nisu odjednom primili novu veru, već je to bio dugotrajan proces, u kome su najznačajniju ulogu imali primorski gradovi, koji je tekao sa izvesnim prekidima, i vraćanjem na stare kultove. Mogućnost temeljnijeg prihvatanja nove religije pojavila se tek nakon prelaska iz plemenske zajednice na nivo organizovane države. Na konačno primanje hrišćanstva u srpskoj etničkoj skupini, kao i drugih slovenskih grupa na ovim prostorima, nadovezuje se misija Konstantina i Metodija, a posebno Metodijevih učenika, odnosno prevođenje bogoslužbenih spisa na slovenski jezik. O samoj crkvenoj organizaciji među Srbima iz ovog perioda nema podataka. Prostor koji su naseljavali Srbi bio je na razmeđi grčkog i latinskog kulturnog i crkveno-administrativnog uticaja. Crkvena sedišta koja su imala uticaj na proces hristijanizacije bili su: Split, Drač, Sirmijum, a kasnije Dubrovnik i Bar. Nakon sloma Samuilove države, vizantijski car Vasilije II reorganizovao je crkvu uspostavljajući autokefalnu Ohridsku arhiepiskopiju (1018. godine), u kojoj je jedan broj episkopija obuhvatao i srpsko stanovništvo. Među eparhijama je drugom poveljom cara Vasilija pridodata i raška episkopija (1020. godine), koja postaje duhovni centar Srba, do pojave i delatnosti Save Nemanjića. Hristijanizacija nije iz temelja preobratila narodna verovanja, te stoga religijski život nije bio razvijen. Sve će se to iz korena početi menjati tek nakon organizovanja samostalne srpske crkve.\nOd velikog, konačnog raskola hrišćanske crkve 1054. godine, granica između pravoslavne i rimokatoličke sfere prelazila je preko srpskog etničkog prostora. Sam osnivač nove dinastije, koji je svoju vladavinu započeo jedan vek nakon ovog događaja, najpre je kršten po latinskom, a drugi put po pravoslavnom obredu. Politika velikog župana Stefana Nemanje bile je okrenuta prema istoku, odnosno Vizantiji, i u kulturnom i verskom pogledu, što potvrđuje i njegova ktitorska delatnost i borba protiv jeresi. Njegov sin i naslednik na prestolu, veliki župan Stefan Nemanjić se od prvih godina svoje vladavine, iako zet vizantijske vladarske porodice, politički okreće zapadu, tražeći kraljevsku krunu kao međunarodni legitimitet svoje samostalnosti, koju i dobija mnogo kasnije, 1217. godine. Srbija postaje kraljevina, krunom iz Rima, ali ono što je nedostajalo, u srednjevekovnom načinu vrednovanja i razmišljanja, posebno pravoslavnog, potpunoj samostalnosti jeste autokefalna crkva, kao drugo krilo nezavisnosti jedne srednjevekovne države.\nTreći, i najmlađi sin, velikog župana Stefana Nemanje, 1191. godine zamonašio se u ruskom manastiru svetog Pantelejmona na Svetoj Gori, dobivši ime Sava. Sedam godina je kao monah proveo u grčkom manastiru Vatopedu, u kome je i dočekao oca, sada već kao monaha Simeona. Stekavši ugled na Svetoj Gori, pojačan dolaskom njegovog oca, bivšeg vladara kao monaha, uz bogate darove svetogorskim manastirima, Sava Nemanjić počinje rad na ideji o okupljanju srpske monaške zajednice i osnivanju srpskog manastira na Atosu. Simeon i Sava, od vizantijskog cara Aleksija III Komnina uspevaju da izdejstvuju, u junu 1198. godine, da se manastir Hilandar stavlja pod upravu Simeona i Save, kao potpuno samoupravni, nezavisni manastir sa svim pravima i povlasticama kao i ostali negrčki manastiri na Svetoj Gori, što je car potvrdio hrisovuljom iz jula meseca iste godine. Materijalno potpomognut od tadašnjeg srpskog vladara, velikog župana Stefana Nemanjića, u pravcu srpskog crkvenog pitanja, prvi srpski manastir na Svetoj Gori predstavljao je ugaoni kamen budućoj autokefalnosti srpske crkve. Nakon osnivanja Hilandara, i očeve smrti (1199), Sava ostaje na Svetoj Gori, do poziva braće da sa očevim moštima dođe u Srbiju radi njihovog izmirenja. Od 1206. godine, Sava je postao iguman Studenice, i sa zvanjem arimandrita, po položaju je bio najviše negrčko crkveno lice u Srbiji, što potiskuje Ras kao srpski duhovni centar.\nU državi Stefana Nemanjića, srpski narod nije bio obuhvaćen jedinstvenom crkvenom organizacijom. Delom je potpadao pod Ohridsku, a delom latinskih arhiepiskopija u Primorju. U jeku pregovora za dobijanje kraljevske krune iz Rima, 1217. godine, Sava odlazi na Svetu Goru da bi obavio sve pripreme za rešavanje crkvenog pitanja. Nakon pada Carigrada 1204. godine, vizantijski car je, kao i vaseljenski patrijarh, stolovao u Nikeji. Savinoj misiji išli su na ruku loši odnosi između Nikejskog cara i Epirske države Anđela, obrazovane 1205. godine, koja je takođe pretendovala na obnavljanje vizantijskog carstva, kao i loših odnosa između carigradskog patrijarha i ohridskog arhiepiskopa. On odlazi u Nikeju, 1219. godine, i od cara Teodora I Laskarisa i patrijarha Manojla dobija dokument o autokefalnosti srpske crkve, a za prvog srpskog arhiepiskopa hirotonisan je Sava Nemanjić na Cveti ili 15. avgusta na praznik Uspenja Presvete Bogorodice. Autokefalnost je podrazumevala da srspki episkopi, ne tražeći saglasnost cara i patrijarha, sami biraju i rukopolažu svog arhiepiskopa. Obaveza je bila da se prilikom bogosluženja, patrijarhovo ime pominje pre svih episkopa (što je i činjeno do 1274. godine i Lionske unije cara obnovljene Vizantije Mihaila VIII Paleologa, i njegovog pokušaja ukidanja srpske crkve dve godine ranije), čime je isticano duhovno prvenstvo, ali nikako administrativno, što u suštini nije ugrožavalo samostalnost srpske crkve.\nDelatnost Save Nemanjića na organizaciji crkve\nIz Nikeje je arhiepiskop Sava najpre otišao u Svetu Goru, odakle je poveo monahe za koje je smatrao da su dostojni episkopskoga zvanja, a zatim do Soluna gde je prikupljao bogoslužbene i kanonske knjige, i sve ostalo što mu je bilo potrebno za organizovanje samostalne crkve. U manastiru Žiči, gde je smešteno sedište arhiepiskopije sa sopstvenom dijecezom, Sava je 1220. godine, rukopoložio nove episkope srpske crkve. Pored već postojećih, Raške, Prizrenske i Lipljanske u okviru ohridske arhiepiskopije, osnovane su i nove episkopije koje su pokrivale teritoriju cele srpske države: Humska, Zetska, Hvostanska, Budimljanska, Dabarska, Moravička i Toplička, kojoj je pripojen deo Niške eparhije. Primorske episkopije, Humska i Zetska, predstavljale su branu rimokatoličkom uticaju iz Primorja, a istovremeno je granica između pravoslavnog i rimokatoličkog sveta pomerena na zapad. U ovim oblastima, srpsko pravoslavno stanovništvo bilo je obuhvaćeno sopstvenom crkvenom organizacijom, ali nije došlo do ukidanja latinskih episkopija niti postavnjani pravoslavni na mesto rimokatoličkih episkopa. Grčki episkopi iz starih eparhija, nisu mogli opstati na teritoriji srpske države, jer su predstavljali političku pretnju kao eksponenti epirske države. Na njihova mesta, milom ili silom, postavljene su srpski arhijereji. To je dovelo do reakcije ohridskog arhiepiskopa Dimitrija Homatijana, koji je osporavao autokefalnost srpske crkve ističući jurisdikciju svoje crkve nad teritorijom srpske države, i protestujući protiv proterivanja prizrenskog episkopa. Srpski arhiepiskop nije se osvrtao na ove proteste, a ovo pitanje se nije pretvorilo u crkveni spor, niti raskol, jer su autokefalnost priznale Jerusalimska, Aleksandrijska i Antiohijska patrijaršija, najznačajnije i najuticajnije u pravoslavnom svetu, ispred kojih stoji Vaseljenska, tada u Nikeji, odakle je samostalnost srpske crkve i dobijena. Takođe, vođen svojim političkim razlozima, i vladar epirske države Teodor I Anđeo nije osporavao autokefalnost srpske crkve.\nhttp://www.koreni.rs/iz-istorije-srpske ... rijarsije/\nsveti savaZa razvitak i organizaciju novoosnovane samostalne srpske crkve najznačajnije mesto pripada Savinom Nomokanonu ili Zakonopravilu, koji je po ugledu na vizantijske, sačinjen od kanona sa tumačenjima (vizantijskih kanonista Aristina i Jovana Zonare) i građanskih zakona (prevod zbirke vizantijskog građanskog i javnog prava – Prohiron ili “Zakon gradski”). Pored crkve, ovaj zbornik je bio važan i za uređenje države, čime postaje i vrhovni državni zakon. Sačinjen na Svetoj Gori i Solunu 1220. godine, predstavlja samostalnu kodifikaciju vizantijskog prava, obzirom da ne postoji identičan Nomokanon na grčkom niti na nekom slovenskom jeziku. Prilikom sastavljanja svesno su izbegnute odredbe koje bi ugrožavale mladu autokefalnu crkvu, a prema državi isticana ravnopravnost, odnosno načelo simfonije u njihovim odnosima.\nNa planu kanonskih pitanja značajno mesto zauzima “Čin obnavljanja svete istinite vere pravolsavne”, poznatiji kao “Žička beseda Svetog Save o pravoj veri” iz 1221. godine, kojom se potvrđuje pravovernost srpske crkve, temeljena na odlukama vaseljenskih sabora i učenju svetih otaca crkve i kojom se osuđuju jeretička učenja. Za ustrojstvo crkve bilo je potrebno doneti brojna pravna i upravna akta. Savina aktivnost se ogleda i u širenju hrišćanskog učenja među najširim slojem stanovništva, obilazeći sve delove arhiepiskopije, davajući značajnu ulogu parohijskom sveštenstvu, obnavljajući crkve, a posebno mesto zauzimaju episkopski zastupnici – protopope, sa svojom misionarskom ulogom, ali i upravnim i poreskim ovlašćenjima. Značajno se angažovao oko razvoja monaškog života i samih manastira, kao izvorišta duhovnosti u Srbiji toga doba. Još kao monah, sastavio je tipike za karejsku isposnicu, manastire Hilandar i Studenica, koji postaje uzor na koji će se ugledati srpski manastiri. Manastiri postaju kulturna sedišta, u kojima se razvija književni i obrazovni rad, školuje sveštenstvo, a takođe i humanitarni, ne zaboravljajući na gladne, bolesne i uboge. Sava je delovao i na međunarodnom planu, dva puta, iz ličnih potreba ali i da osigura autokefalnost crkve, obilazio je mesta hodočašća u Svetoj zemlji, kao i drevne patrijaršije na istoku. Bogato je darivao manastire, i dobio dozvolu da gradi srpske manastire u Palestini. Pre prvog putovanja 1229. godine, Savino delo je delimično bilo ugroženo na unutrašnjem planu, grkofilskom politikom njegovog sinovca kralja Radoslava, koji se pismeno obraćao starom Savinom protivniku, ohridskom arhiepiskopu Dimitriju Homatijanu, oko nekih bogoslužbenih pitanja. Političke prilike su krajem 1233. godine dovele do promene na prestolu, te je Sava 1234. godine, krunisao svoga drugog sinovca Vladislava za srpskoga kralja, a iste godine odstupio sa trona srpskog arhiepiskopa, na koji je izabran njegov učenik Arsenije. Nakon ovoga, Sava preduzima svoje drugo putovanje u Svetu zemlju, u povratku odlazeći u Trnovo bugarskom caru, gde je i preminuo 14. januara 1236. godine. Zemni ostaci prvog srpskog arhiepiskopa ležali su van srpske zemlje, do akcije sledeće godine koju je preduzeo kralj Vladislav kod svoga tasta, te je mošti Savine preneo u svoju zadužbinu manastir Mileševu.\nOd povlačenja prvog arhiepiskopa do prvog patrijarha\nLičnost prvog srpskog arhiepiskopa, ostavila je dubok trag u srspskoj državi i crkvi, na koga su se ugledali njegovi naslednici na arhiepiskopskom tronu. Na temeljima koje je postavio, srpska arhiepiskopija je uzrastala, napredovala i širila svoje granice, kako se širila državna teritorija. Nakon osvajanja kraljeva Milutina i Dragutina, na jugu su postavljeni srpski episkopi u eparhijama koje su pre osvajanja pripadale ohridskoj i carigradskoj crkvi, a na severu i u unutrašnjosti teritorije prvobitne arhiepiskopije osnovane su nove. Pored postojećih, za vladavine kralja Milutina, prema sačuvanim podacima, nove episkopije bile su: Banjska, Končulska, Limska, Mačvanska, Braničevska, Beogradska i Skopska. Arhiepiskop Arsenije (1234-1263) je 1253. godine, nakon stradanja Žiče, sedište crkve premestio u hram Svetih Apostola u Peći. U vreme unutrašnjih političkih trzavica i sukoba, crkva je težila izmirenju zavađenih strana. Jedan od sukoba, početkom XIV veka, među braćom Milutinom i Dragutinom, naterala je kralja Milutina da saveznike traži na zapadu, što ga je dovelo do bliskih odnosa sa papom i nekoliko pokušaja sklapanja unije, koja na kraju ipak nije sprovedena. Svakako da je u tome značajnu ulogu imala i crkva i njen odnos prema pitanju unije. Većina arhiepiskopa su bili hilandarski monasi, a Hilandar, iako van srpskih granica, ostao svetionik srpske duhovnosti. U prvoj polovini XIV veka, svojom sposobnošću, upravljanjem i vođenjem crkve, naročito se ističu arhiepiskopi Nikodim (1317-1324) i Danilo II (1324- 1337), značajan i po svome književnom radu. Srpski vladari su materijalno pomagali crkvu, zidali manastire, i potpomagali učvršćivanju kulta Nemanje i Save, i svetorodne loze. Manastirskim i crkvenim vlastelinstvima država je davala imunitetna prava (ekonomska i sudska). Zahvaljujući privrednom razvitku, naročito je značajna ktitorska delatnost kralja Milutina kome se pripisuje izgradnja oko 40 hramova.\nEkspanzija srpske države ka jugu i osvajanje prostranih vizantijskih teritorija za vladavine kralja Dušana, bili su povod da se srpski vladar, najverovatnije na Božić 1345. godine u Seru, proglasi za cara. Da bi se izvršilo krunisanje i miropomazanje, neophodan uslov je bio da to učini patrijarh, kojeg srpska država i crkva nisu imale, a nije mogao ni računati da bi mu carsku krunu na glavu stavio vaseljenski patrijarh. Kralj Dušan je odlučio da srpsku arhiepiskopiju uzdigne na nivo patrijaršije, a arhiepiskopa Joanikija proglasi za patrijarha, što je i učinjeno možda u januaru, ali svakako najkasnije početkom aprila 1346. godine. U ovom činu, kao i samom krunisanju Dušana za cara na Vaskrs 16. aprila iste godine, učestvovali su bugarski patrijarh Simeon, ohridski arhiepiskop Nikola, predstavnici Svete Gore, koja je ulazila u sastav Dušanove države. Dušanovim zakonodavstvom obuhvaćena je i crkva, zarad očuvanja čistote vere, društvene moći davanjem širokih imunitetnih prava, ali se odredbe Zakonopravila ne ponavljaju u Dušanovom zakoniku, tako da Nomokanon ostaje osnovni zbornik kanonskog prava.\nMitropolije i episkopije carigradske patrijaršije, koje su nakon osvajanja ušle u okvire srpske države, pripojene su srpskoj patrijaršiji, a neke stare srpske episkopije uzdizane na nivo mitropolija. Grčki episkopi, koji su do osvajanja bili pod vaseljenskom patrijaršijom, bili si proterani i zamenjeni srpskim, osim onih koji su pristali da zadrže eparhije pod srpskom jurisdikcijom. U okvirima Carstva, našla se i Ohridska arhiepiskopija, koja je sačuvala status i ostala teritorijalno neokrnjena. Dosta zakasnela odluka je bila carigradske patrijaršije, iza kojih su zapravo stajali politički ciljevi. Patrijarh Kalist je 1350. godine, ekskomunicirao srpskoga cara, patrijarha i sveštenstvo srpske crkve. Zbog opasnosti od Turaka, car Dušan je pokušao da sklopi saradnju sa papstvom, koje nije uspelo da iskoristi raskol i sklopi uniju, kojoj se suprotstavljao patrijarh Joanikije, kada je papsko poslanstvo došlo u Srbiju 1355. godine. Izopštenje i raskol između dveju crkava, postao je naročito bolan nakon Dušanove smrti. Do zalečenja raskola dolazi četiri godine nakon smrti cara Uroša, poslednjeg Nemanjića na srpskom prestolu. Posredovanjem kneza Lazara, koji je u Carigrad poslao delegaciju na čelu sa svetogorskim monahom Isajiom, 1375. godine, srpskoj crkvi je priznat rang patrijaršije koji je od tada poštovan na celom hrišćanskom istoku.\nhttp://www.koreni.rs/iz-istorije-srpske ... jarsije-2/


Krpo: Za oporavak od korone košarkašima je potrebno mjesec dana | Čapljinski portal\nKrpo: Za oporavak od korone košarkašima je potrebno mjesec dana\nSpecifičan slučaj je košarkaša Čapljine u tekućem prvenstvu. Naime, imali su tri puta prisilne stanke zbog virusa COVID – 19, zarazu su preležali skoro svi igrači i članovi stručnog stožera.\nTreći put je to potrajalo mjesec dana, nakon čega su odigrane dvije zaostale utakmice.\nAmara Krpu pomoćnog trenera koji je nedavno također preležao bolest, a zatim na te dvije utakmice, zbog bolesti prvog trenera Borisa Džidića, vodio ekipu, pitali smo kako je igrati poslije tako duge stanke.\n”Tri puta po skoro mjesec dana je zaista previše, zadnja ova jednomjesečna stanka je na nas ostavila velikog traga. Doslovno mjesec dana trenirali smo sa samo sedam igrača. Ne možemo ništa uigravati, konkretno raditi na treningu, održavamo fizičku formu, ali igra pet na pet koja je osnov naš, tu ništa nismo mogli raditi, pa nije čudo što smo obje utakmice izgubili.\nTo sve ostavlja posljedice, ali nadamo se da ćemo se do kraja tjedna kompletirati, da će spremni biti i Savković poslije viroze i Brajković poslije povrede leđa. U nedjelju u Kaknju bi trebali biti kompletni, prvi puta u tekućem prvenstvu”.\n”Trener je imao određenih komplikacija nakon zaraze, stanje je bolje, pa očekujemo da će u Kaknju u nedjelju, biti na klupi”.\n”Realno oni se ne mogu za mjesec dana vratiti koliko toliko u normalu, zaraza ostavi posljedicu na tijelo. Deset dana minimalno se leži, temperatura učini svoje. Primjerice Jugović trenira već petnaest dana nakon izlaska iz karantene, ali se na njemu i dalje vide posljedice. Ne može raditi maksimalno, brzo se umara. Uglavnom, bar mjesec dana treba da bi se igrači vratili u pogon”, kaže Krpo, te na opasku hoće li se sve skupa odraziti na igre plasman kluba, nastavlja:\n”Sve skupa se već odražava na plasman. Mi smo sastavili ekipu koja bi se trebala boriti za prvih pet mjesta. Situacija je sad takva da smo na sedam pobjeda i osam poraza, ali ima još igre. Dva mjeseca su pred nama, sve ekipe su u jednu dvije pobjede tako da se mi s dvije vezane pobjede možemo vratiti među prvih pet”.\n”Od 13 ekipa koje igraju plus Igokea, jedino trenutno prvoplasirana ekipa Čelika nije imala zaraženih igrača, što ne znači da do kraja prvenstva neće. Čelik realno ima najbolje šanse da se plasira u Ligu šest.\nE, što će se događati ako se njima ili nekoj drugoj ekipi pojavi virus u od 20. travnja kada počinje Liga za prvaka, onda bi to moglo stvoriti velike probleme. Minimalno se odlažu tri utakmice, tako da bi tu moglo biti pravih problema. Tu Savez treba mudro odlučivati – što raditi, odnosno komesar saveza”.\n”Po pravilima, prvenstvo je regularno, samo je stvar što imate toliko tih pauza koje su u svrhu zdravlja. Može se reći da je prvenstvo istodobno i regularno i nije regularno. Najvažnije da se da se ostane do kraja zdravo, košarke je bilo prije virusa i bit će i poslije”, konstatira Amar Krpo, pomoćni trener KK Čapljine.\nJučer bez zaraženih u Čapljini; U HNŽ 61 pozitivna osoba


Od danas automatsko upisivanje razvoda u matične knjige - juGmedia\nOd danas automatsko upisivanje razvoda u matične knjige\nU Srbiji od danas počinje automatsko upisivanje razvoda u matične knjige venčanih, saopšteno je na sajtu Ministarstva pravde i Ministarstva državne samouprave, tako da će matičari na osnovu elektronskog izveštaja nadležnog suda, bez odlaganja upisati podatak o razvodu braka u elektronski Registar matičnih knjiga i u papirni oblik matične knjige.\nNa ovaj način će se postići veća efikasnost u radu državnih organa i maksimalna ažurnost Registra matičnih knjiga, stoji na sajtu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nZahvaljujući saradnji ova dva ministarstva, obezbeđeno je da se činjenica o razvodu automatski upiše u matičnu knjigu venčanih.\n„Na ovaj način idemo u korak sa ciljevima reforme javne uprave, to jest, smanjenja birokratije i dodatnog trošenja i vremena i novca naših građana“, rekao je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić koji je danas poslao instrukciju svim matičarima širom Srbije za postupanje u ovakvim slučajevima.\nMinistarka pravde Nela Kuburović istakla je da će matičari sami upisivati promenu o venčanom stanju na osnovu elektronskog izveštaja nadležnog suda. „Ideja je da daljim umrežavanjem baza podataka olakšamo svakodnevnicu kako građanima, tako i zaposlenima u upravi i postanemo efikasniji u radu“, rekla je ona.\nTragedija: Majka poginula, troje dece povređeno\nKOLAPSI NA JAVNIM MESTIMA ZBOG VRUĆINA Hitna pomoć intervenisala na ulicama i po kućama\nČoveku iz kuće ukrali 20.000 evra\nPIROT - Policija uhapsila tri osobe zbog sumnje da su tokom septembra upali u jednu kuću u Pirotu i iz nje ukrali 20.000 evra. (više…)\nGrad Pirot finansira uređenje kanala i vodotokova\nIz budžeta grada Pirota za redovno održavanje i uređenje kanala i vodotokova ove godine izdvojeno je pet miliona dinara, a sve u cilju preventive i…


Uputstvo za radove | FSFV conference\nPočetnaVestiVažni datumiOdboriUputstvo za sažetkeŠablon za sažetkeUputstvo za radoveŠablon za radoveInstrukcije za uplatuRegistraciona formaZbornik sažetaka 2016Zbornik radova 2016Program 2016SmeštajVideo galerije\tImamo 19 gostiju na mreži\tZAHTEVI PREMA VRSTI PREZENTACIJA\nKategorije prezentacija određivaće se u registracionoj formi: poster prezentacije ili usmene prezentacije.\nZa usmene prezentacije autora predviđeno je vreme u trajanju od 10 minuta.\nAudio - vizuelna oprema biće dostupna prema propozicijama za Power Point prezentacije.\nPower Point prezentacija mora biti na engleskom jeziku, izlaganja koje pratie Power Point prezentaciju mogu biti na srpskom ili engleskom jeziku.\nZa autore poster prezentacija predviđeno je da svoje radove izlože u trajanju od 10 minuta.\nVeličina postera prema standardima treba da bude 90 cm širine i 130 cm visine.\nPoster prezentacije moraju biti na engleskom jeziku, izlaganja koje pratie poster prezentacije mogu biti na srpskom ili engleskom jeziku.\nZahtevi u pogledu radova u celini:\nZa konferenciju se mogu predati radovi koji nisu objavljeni ili izlagani na bilo kojoj akademskoj konferenciji:\nRok za dostavljanje radova u celini je 10. Decembar 2016.;\nRadovi moraju biti na srpskom i engleskom jeziku;\nRadovi u celini moraju biti napisani prema zahtevu koji se nalazi na sajtu konferencije: www.fsfvconference.rs;\nSvaki autor može imati jedan rad kao prvi autor i jedan kao koautor. Molimo Vas da vaše radove u celini prosledite putem e-pošte: Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je videli\nFormat radova u celini\nFormat se koristi za pripremu radova u celini (uključujući naziv, tekst, slike, tabele, grafikone i literatura);\nMolimo Vas da koristite šablon za radove u celini, sa dostavljanjem fotografija, slika i grafikona u nijansama sive ili crne i bele boje;\nStranice formata: beli papir, veličine A4 (297x210 mm), margine: levo, desno, gore, dole – 2.0 cm.;\nBroj strana: 6-8 stranica.\nPoslednje ažurirano ponedeljak, 03 oktobar 2016 18:54\tCopyright 2011 University of Belgrade, Faculty of Sport and Physical Education , Str. Blagoja Parovica 156, 11030 Belgrade, Republic of Serbia | Contact


BIC Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala (Poljska) (SWIFT kod).\nBIC Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala (Poljska) (SWIFT kod)\nŠifra filijale za Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala u gradu Warszawa je 80150004 i koristi se za identifikaciju banke. Šifra filijale se danas više ne koristi zasebno. Razlog tome je što u većini zemalja ona čini deo IBAN-a, a to je ono što u današnje vreme morate da navedete kada se od vas traži broj računa. Za međunarodne prenose se uvek koristi BIC (= SWIFT kod) umesto šifre filijale.\nBIC za Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala u gradu Warszawa je POLUPLPRXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 777768061 i šifre banke 80150004, rezultat će biti IBAN sličan ovome: PL99 8015 0004 7777 6806 1. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala, to je 80150004. Iz tog razloga BIC, u našem primeru POLUPLPRXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala u gradu Warszawa. Shodno tome, Warszawa se nalazi u zemlji Poljska. Warszawski Bank Spółdzielczy, Centrala se može kontaktirati na 22 514 89 40.


Dr Igor Ristić: CDEI – Mesto primene digitalnih tehnologija u stomatologiji\nDr Igor Ristić, spec. stom. protetike, Centar za dentalnu estetiku i implantologiju\nCDEI – Mesto primene digitalnih tehnologija u stomatologiji\nDigitalna tehnologija je unapredila stomatologiju\nDigitalna tehnologija je intenzivno ušla u stomatologiju i promenila protokole. Za registraciju situacije u ustima sada koristimo intraoralne skenere a odgovarajući softver postaje mesto za planiranje rehabilitacije pacijanata. U isti softver ubacujemo sve podatke pacijenta 3D CBCT snimke, njegov foto protokol i virtuelno pre početka rada u ustima planiramo i predočimo pacijentu stomatološku terapiju.\nOno što je najznačajnije je da sve digitalne fajlove možemo da delimo sa kolegama iz celog sveta i sa njima se konsultujemo kako bismo unapredili naš rad.\nJoš jedna velika prednost digitalnog protokola je da pre izrade definitivnog rada štampamo 3D prototip odnosno maketu punog volumena budućih zuba i predamo ga pacijentu. U trenutku kada protip prilagodimo do detalja uz uvažavanje svih želja pacijenta, prelazimo na sledeću fazu u kojoj se izrađuju definitivne keramičke krune. Na taj način se izbegava faktor iznenađenja i potencijalna razočarenja pacijenta krajnjim rezultatom jer je pacijent sve vreme bio uključen u proces rada, na prototipu definitivnog rada pacijent ukazuje na sve eventulne nekomfornosti koje se koriguju te je definitivni rad bez ikakvih potreba za korkciju.\nOvakav pristup je najsavremeniji na globalnom nivou! Naš tim nastoji da isprati trenutne protokole rada, ali da se i dalje razvija u saradnji sa svim partnerima, softverskim, hardverskim kompanijama, proizvođačima materijala. Fantastične alate danas imamo i drugim granama stomatologije u ortodonciji, kao i tretiranju mlađih pacijenata!\nMeđutim, digitalna tehnologija u stomatologiji nije čarobni štapić već samo alat. Nikad kao danas od stomatologa se traži da vlada širim spektorm dijagnostike i kompjuterizovanom akvizicijom podataka. ali sigurno je da smo danas precizniji, efikasniji i mnogo manje invazivni!\nČemu nas je naučila kriza\nKomentar 21 децембра 2020\nKako smo u ovo vreme 2019. zamišljali ovu 2020 godinu. Pre svega,kao jednu, u odnosu na prethodnu,daleko bolju godinu. No, ona nas je toliko...\nIntervju 21 децембра 2020\nBila je dete željno uspeha, a učiteljica je neprestano govorila videćemo dokle ćeš izdržati. Sve što radi, radi da ne bi izneverila tu devojčicu...\nČlan Izvršnog odbora Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK), čovek sa desetak važnih funkcija u svetskom sportu, govori o izazovima s kojima se suočavao u 2020....\nStevan Gadol, direktor, Ferry Agent d.o.o.\nLogistika za podvig\nPriče uspešnih 21 децембра 2020\n„Ferry Agent“ je kompanija za drumski transport fokusirana na tržište Velike Britanije na kojem posluje od osnivanja. Od ukupne robne razmene između Velike Britanije...\nIzvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović sastala se danas sa ministarkom trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjanom Matić i izvršnim direktorom...\nRegion 14 априла 2021\nNedavni izbori na Кosovu odrazili su snažnu želju za promenama, rekao je šef tamošnje misije UN-a UNMIК na svom...


elitemadzone.org - Prikaz srpske startup scene u EU Startups\n15.04.2005. balkan on the game scene :>\n03.03.2006. pozicioniranje (navigacija) iz mc-a problem\nPrikaz srpske startup scene u EU Startups\nelitemadzone.org :: MadZone :: Zanimljivi linkovi :: Prikaz srpske startup scene u EU Startups\n[ Pregleda: 2876 | Odgovora: 0 ] > FB > Twit\nPrikaz srpske startup scene u EU Startups 25.05.2020. u 11:18 - pre 9 meseci\nJedan od najpoznatijih evropskih tech blogova je objavio prikaz srpske startup scene\nSerbia’s startup ecosystem at a glance\n26.05.2008. Windows Dream Scene, šta je to?\n12.10.2011. Maksimiziran prozor - vidi se i van scene\n13.03.2012. Imate ideju za posao i znate govoriti Spanski?


RTV BIR - Brojni programi trećeg kampa Mreže mladih Muftijstva mostarskog\nBrojni programi trećeg kampa Mreže mladih Muftijstva mostarskog Istaknuto\nKamp okuplja 44 mladića i djevojke iz Konjica, Prozora, Mostara, Stoca, Čapljine i Livna i trajat će do 8. januara ove godine. Predviđeni su brojni sadržaji edukativnog, rekreativnog i sportskog karaktera. Stručnim seminarima će rukovoditi Valdet Peštalić, Lejla Mezit, Harun Macić, Lejle Mutić. Učesnici će posjetit, pored znamenitosti Mostara još i Stolac, Trebinje i Sarajevo. U sportskim i rekreativnim programima imat će priliku da pokažu svoje vještine u streljaštvu, gađanju lukom i strijelom, zračnom puškom, futcalu, odbojci i skijanju\nViše iz kategorije: « Općina Centar - Završena faza projekta razvoja motorike kod predškolske djece\tRazgovor s povodom: Hafiza Ajla Tipura, nova hafiza Karađoz-begove medrese »