En reform af jobcentrene ville måske betyde, at du ville kunne spare en hel del skattekroner, og at vi ville få et beskæftigelsessystem, der rent faktisk hjalp mennesker i stedet for at gøre dem hjælpeløse.\nFredag d. 18. marts 2016, kl. 17.00\nJakob Hedegaard Kristiansen, kontanthjælpsmodtager siden august 2012\nRegeringen og dens støttepartier har netop vedtaget en lov, der skal få 700 flere kontanthjælpsmodtagere i arbejde, men som samtidig forringer levevilkårene for 30.000 mennesker og risikerer at føre til flere hjemløse og flere udsatte børn. Loven rammer nemlig både de kontanthjælpsmodtagere som er syge, de, som har sociale problemer, de, som har skånehensyn som følge af gigt, diskusprolaps, angstlidelser eller andet, samt de, som er så uheldige at være ramt af manglende uddannelse, eller hvis kompetencer ikke efterspørges af arbejdsgiverne. Synes du, kære skatteyder, at der her er sammenhæng mellem mål og midler?\nHvis regeringen vil spare penge, hjælpe flere kontanthjælpsmodtagere i arbejde og øge det reelle arbejdsudbud, bør regering og folketing i stedet ændre lovgivningen for beskæftigelsesindsatsen og reformere jobcentrene.\nDesværre har medier og politikere hovedsagelig beskæftiget sig med ydelserne til kontanthjælpsmodtagere og ikke gjort meget for at give offentligheden indblik i, hvilke muligheder eller mangel på samme ledige og syge har for at blive hjulpet videre.\nKommunerne bruger milliarder af dine penge på ligegyldige aktiveringer og projektforløb. Ledige og syge mennesker er blevet den valuta, der holder beskæftigelsen oppe i jobcentrene. Der er ganske enkelt penge i at fastholde kontanthjælpsmodtagere i uendelige aktiveringer. Penge som bliver taget fra dig, kære skatteyder.\nHvor mange af jer, der læser dette, ved noget om, hvad kommunerne reelt (ikke) gør for at hjælpe mennesker tilbage i beskæftigelse eller lave en hurtig visitering til fleksjob eller pension, hvis der er behov for det? Hvor mange ved, at kontanthjælpsmodtagere over 30 år med fysiske skånehensyn eller forældede kompetencer ikke må få uddannelse/eller lade sig omskole, mens de er på kontanthjælp? Hvor mange ved, at antallet af bevilligede revalideringer er blevet halveret de sidste 15 år? Hvor mange ved, hvor mange milliarder der bliver brugt på diverse, afklaringer, udredninger, projekter, forløb, praktikker, afprøvninger, teammøder, vurderinger, rehabiliteringsplaner, forberedende rehabiliteringsplaner og andet? Mit gæt er, at det er der ikke ret mange, som ved.\nDe fleste af jer, der læser dette, tror sikkert, at kommunerne har et hav af tiltag, der kan hjælpe borgerne videre. Ligesom de fleste af jer måske tror, at de groteske sager, der har været fremme i medierne om mennesker, der hænger fast i kontanthjælpssystemet og nægtes revalidering, fleksjob eller pension, mens de (sommetider med en seng) sendes rundt i systemet, er enkeltstående tilfælde.\nDet er det ikke. Det er rigtigt, at kommunerne har et hav af tiltag. Desværre går langt de fleste af disse ud på, at kommunen skal holde liv i deres egne aktiverings-projekter og undgå at bevilge en borger efteruddannelse, revalidering, fleksjob eller pension.\nTænk på, hvor mange penge der kunne spares, hvis man ændrede lovgivningen for beskæftigelsesindsatsen, så mennesker rent faktisk blev hjulpet. Det ville betyde, at både blå og rød blok skulle erkende, at der under de seneste mange regeringer har været ført en dyr og forfejlet beskæftigelsespolitik. Det ville også betyde, at partierne skulle være villige til at tage et opgør med deres kommunale baglande, som helt sikkert vil skrige op om indgriben i den kommunale selvbestemmelsesret, hvis de blev tvunget til at lade ledige med skånehensyn, ingen eller forældet uddannelse få lov til at blive omskolet eller efteruddannet, så de kunne komme i arbejde, i stedet for år efter år at være i kommunale aktiveringer som koster samfundet kassen, men som ikke gør de syge raske, og som i hvert fald slet ikke giver ledige nogle faglige kompetencer, der gør dem mere interessante for en arbejdsgiver.\nJeg forstår godt de skatteborgere, der er vrede over, at der går så mange skattekroner til jobcentrene, uden at der kommer nævneværdigt mange kontanthjælpsmodtagere i arbejde. Det har de jo ret i, men det ville være rart, om vreden blev rettet mod stat, kommune og forvaltning og ikke mod kontanthjælpsmodtagerne.\nFaktum er, at der hvert år bruges milliarder af kroner på at holde mennesker fast i systemet. Det er nemmere og mere bekvemt for politikerne uanset partifarve at tage penge fra ledige, syge og socialt udsatte, end det er at tage et opgør med det bureaukratiske monster, man selv har skabt.\nTænk, hvad der kunne spares af dine skattepenge, kære skatteyder, hvis de af os, der har problemer ud over ledighed, men som er i stand til det, fik lov til at uddanne os til et job, vi kunne varetage, i stedet for blot at blive sendt rundt i diverse ligegyldige forløb, der ikke bringer os nærmere beskæftigelse. Dertil kommer de mange syge mennesker, der aftjener 10-12 års værnepligt i kontanthjælpssystemet med diverse projekter og aktiveringer inden der startes en afklaring med henblik på evt. fleksjob eller pension. En afklaring, der kan tage yderligere både tre-fire-fem år eller endnu længere, fordi de stakkels mennesker skal igennem endnu en række af de forløb, de allerede har været igennem, og som blot har fået en ny titel. Ressourceforløbet er et godt eksempel på dette. Med den mængde af forløb, som kommunerne råder over, kan et menneske holdes fast på kontanthjælpsydelse i en evighed, alt imens han eller hun bliver mere og mere syg, marginaliseret og udstødt fra samfundet.\nDe af os, der sidder fast i kontanthjælpssystemet, holder et hav af socialrådgivere, faglige konsulenter, administrativt personale med mere beskæftiget. Der er med andre ord store grupper af mennesker, som i bund og grund lever af at bruge skattepenge på at sende andre mennesker rundt i det offentliges hamsterhjul med enorme samfundsmæssige og menneskelige omkostninger til følge. Dertil kommer den afledte beskæftigelseseffekt hos de mennesker, der lever af at udtænke nye projekter og forløb, som de ledige, de syge og de socialt udsatte kan sendes rundt i. Oveni kommer så professionshøjskoler og kursusudbydere, der lever af at uddanne og efteruddanne socialrådgivere og andre til at passe de forskellige »forlystelser« i jobcenterland.\nDer er blevet fremavlet en kultur i de kommunale forvaltninger, hvor det ikke handler om at hjælpe den enkelte borger, men om at overholde budgetter og holde forvaltningen kørende. Der findes masser af projekter, som kun eksisterer, fordi der bliver visiteret til dem, og der bliver kun visiteret til dem, fordi de eksisterer. Ikke fordi de hjælper borgeren til selvforsørgelse.\nLige nu er det faktisk dine penge, kære skatteyder, der finansierer et system, som sender dødssyge mennesker i arbejdsprøvning med en seng, og som forhindrer ledige med helbredsproblemer eller forældede kompetencer i at blive omskolet eller opkvalificeret, så de igen kan blive en reel del af arbejdsudbuddet. Er du OK med det? En reform af jobcentrene ville måske betyde, at du ville kunne spare en hel del skattekroner, og at vi ville få et beskæftigelsessystem, der rent faktisk hjalp mennesker i stedet for at gøre dem hjælpeløse.\nNyt kontanthjælpsloft kan fange flere i fattigdom


Godset er i gang med et kæmpe puslespil | jv.dk\nKoncerten med Anders Blichfeldt var udsolgt den 2. april, men nu er koncerten flyttet til den 24. september. Arkivfoto: Peter Leth-Larsen.\nMed et tæt pakket sæsonprogram har coronakrisen givet Godset en stor opgave med at flytte eller aflyse koncerter. Hvor det hele ender, tør den daglige leder ikke spå om.\nKolding: Coronakrisen betyder aflysninger mange steder i samfundet, og som kulturinstitution er spillestedet Godset hårdt ramt, fordi forårsprogrammet for længst lå parat med massevis af koncerter i tæt forlængelse af hinanden.\n- Vi er i gang med et at lægge et stort puslespil, hvor vi prøver at flytte så mange koncerter som muligt og tale med med vores samarbejdspartnere om, hvad vi gør, hvis det her bliver ved, siger Martin Røen, der er daglig leder af Godset.\n- Men vi kan heller ikke flytte alt for mange koncerter hen i efteråret, hvor vi i forvejen har et stort program. Vi skal også tage hensyn til, at der til den tid skal være et publikum til koncerterne, så derfor kan vi ikke belægge hver eneste aften i efteråret. Så må vi hellere udskyde noget til næste år, siger Martin Røen, som blandt andet har flyttet koncerter med Orm og H.E.R.O. til helt hen i det kommende år.\nDisse ændringer kan man allerede nu finde på Godsets hjemmeside:\nFrank Gambale – aflyst\nHjalte Ross – aflyst\nKarmen Roivassepp Brazilian Group – aflyst\nRoss The Boss - aflyst\nBernard Allison - aflyst\nOrm – 19. februar 2021\nFaustix – 12. september 2020\nAnders Blichfeldt – 24. september 2020\nH.E.R.O. – 21. januar 2021\nCarl Emil Petersen – 26. september 2020\nBragr – 17. marts 2021\nArt og Persuasion – 27. marts 2021\nDer kan ske flere ændringer, så man skal følge med på www.godset.net\nHvis den koncert, du skulle til, bliver flyttet, vil din billet være gyldig til den nye dato. Du kan også få billetten refunderet indenfor en given tidsfrist, som du får direkte besked om.\nHvis koncerten helt aflyses, får du besked om refundering.\nAflyste navne kan komme alligevel\nSelv om nogle koncerter er aflyst, betyder det ikke, at publikum må opgive at se kunstnerne på scenen i Kolding på et senere tidspunkt.\n- Når vi har aflyst nogle af koncerterne, så skyldes det måske, at vi ikke har fundet en ny dato i første omgang, men vi har jo booket de navne ind, fordi vi synes, det er god musik, så derfor kommer de nok senere ude i fremtiden, hvor vi endnu ikke har lagt et program.\nNår man kigger på Godsets hjemmeside, er der koncert igen fredag den 3. april, hvor Annika Aakjær efter planen spiller for en udsolgt sal. Om det kommer til ske, er dog tvivlsomt, og Martin Røen kan kun anbefale folk at følge med i medierne og på Godsets hjemmeside, inden de begiver sig af sted til koncert.\n- Vi ved ikke, hvad der kommer til at ske, men jeg tror ikke, der er nogen i branchen, som regner med, at vi kommer i gang lige foreløbig, siger han.\nDerfor kan man ikke forvente, at koncerterne bliver gennemført, blot fordi de stadig er at finde på sæsonoversigten på Godsets hjemmeside.\n- Det skyldes måske, at vi stadig forhandler om, hvornår der er en ny dato, som er ledig, og som passer alle parter. Der er mange hensyn, vi skal tage, og vi har kontakt til alle musikagenter for at høre, hvor de står. Hvis koncerten på Godset er en del af en større turné, så vil de måske hellere lægge turneen på et andet tidspunkt, men så er der jo mange andre koncertsteder, der også skal tages med ind i forhandlingen. Lige nu er vi ved at forhøre os om alle de koncerter, der er planlagt i april, forklarer han.\nSelv om det er et puslespil med mange brikker, så er der dog en ting, som er blevet nemmere på Godset, siden krisen brød ud, fortæller Martin Røen:\n- Vi skal ikke selv vurdere længere, om vi vil gennemføre en koncert eller ej, og det er en stor lettelse, for så er der et sundhedsfagligt udgangspunkt, at det er sådan, det er. Meldingen er, at folk ikke skal samles, og derfor skal man heller ikke lave koncerter.\nVil det ende med at true Godsets eksistens?\n- Nej, det kan jeg ikke tro. Helt naivt tror jeg, så tror jeg, at det går over på et tidspunkt, og så må vi som spillested være helt skarpe til den tid. Hvis situationen forsætter et halvt år, vil det nok være kritisk, men det tror jeg heller ikke, at det gør.\nGodset afholder sine koncerter: Vi følger med i alle melding...


10Business - en del af det nye EUD10. Start din 10. klasse hos SBC\nSkal du i 10. klasse, og er du klar til nye udfordringer og oplevelser? Har du drømme og ambitioner om en fremtid inden for erhvervslivet?\nSilkeborg Ungdomsskole og Handelsskolen Silkeborg Business College tilbyder sammen 10Business.\nKlar til nye udfordringer og ny viden\nDu skal være klar til at blive udfordret af nye fag. Du skal tænke, at det er spændende at blive en del af en hverdag, hvor du færdes på to skoler og bliver en del af ungdomsmiljøet på både Ungdomsskolen og Handelsskolen Silkeborg Business College.\nPå 10Business er du tre dage om ugen på Ungdomsskolen og to dage om ugen på Handelsskolen i Silkeborg. Du får undervisning i de obligatoriske fag for 10. klasse på Ungdomsskolen samtidig med, at du får lov at snuse til de fag, Handelsskolen i Silkeborg tilbyder. Du vil blive undervist af lærere fra både Silkeborg Ungdomsskole og Handelsskolen Silkeborg Business College. Du bliver fagligt dygtigere, så du er helt klar til din ungdomsuddannelse.\nFag på Handelsskolen\nEr du klar? Så tilmeld dig nu!\n10Business er en anden måde at gå i skole på. Undervisningen er meget varieret, og på Handelsskolen i Silkeborg kommer du til at arbejde med emner inden for f.eks. handel, butik, økonomi, marketing og innovation. Du arbejder med konkrete problematikker fra virkeligheden i forskellige virksomheder og brancher, og du får et indblik i, hvordan man starter sin egen virksomhed.\nMed 10Business bliver du en del af to spændende ungdomsmiljøer. På Ungdomsskolen vil du møde jævnaldrende unge fra hele Silkeborg Kommune. På Handelsskolen Silkeborg Business College, som ligger i centrum tæt ved tog- og busstation og ikke mindst bylivet i gågaderne, vil du komme tæt på eleverne og hverdagen på en ungdomsuddannelse. Dermed får du et godt indblik i, hvad der sker på en ungdomsuddannelse.\nDu kan ringe til os på tlf. 75 360 360 i åbningstiden, eller vi kan kontakte dig. Udfyld venligst alle felter, hvis du ønsker, at vi kontakter dig.


Sanseintegration, sensitive børn, samsynsproblemer, artikler, Serviceloven: Dit sensitive barn bør kende sine fordele og styrker\nDit sensitive barn bør kende sine fordele og styrker\nTænker du som forælder nogensinde over hvornår dit sensitive barn bør vide lidt om baggrunden for deres stærke reaktioner?\nVær positiv og se sensitiviteten som en styrke\nSom forælder til sensitive børn har vi en afgørende indflydelse på om sensitiviteten bliver en gave eller en byrde i deres voksen liv. Fakta er, at vi lever i en ikke-sensitiv verden og vi gør vores sensitive børn en bjørnetjeneste, hvis ikke vi forbereder dem bedst muligt til at være en del af verden derude.\nGør meget ud af at vælge den positive vinkel i relationen med dit sensitive barn. Ros, anerkend og snak med dit barn om de sensitive fordele og muligheder. Lær dit barn, at det har mange muligheder og kan gøre hvad det vil med indsats og flid. Snak med dit sensitive barn om, at det kan være hårdt at kunne mærke andre menneskers sindsstemninger, men at det også er en gave, hvis barnet samtidigt lærer, at det er i orden at trække sig tilbage på værelset og være alene med de aktiviteter, der giver fred og ro i sindet.


Angiv startdatoen eller slutdatoen for projektet i Project til skrivebordet - Project\nAngiv startdatoen eller slutdatoen for projektet i Project til skrivebordet\nSom standard er startdatoen for alle nye projekter dags dato. Du kan naturligvis ændre dette til et andet starttid. Du kan også angive, at projektet skal planlægges ud fra en slutdato.\nTip!: Projektstyring Planlæg dit projekt ud fra et starttid, hvis det er muligt. Selvom du kender den dato, hvor et projekt skal være færdigt, giver planlægningen ud fra en startdato den største grad af fleksibilitet.\nKlik på > projektoplysninger.\nVælg Projektets startdato eller projektets slutdato på listenTidsplan.\nAngiv den dato,du vil planlægge ud fra, i feltet Startdato eller Slutdato.\nEt projekt kan kun planlægges ud fra startdatoen eller slutdatoen på et hvilket som helst tidspunkt. Den kan ikke planlægges fra begge datoer samtidigt.\nFlytte starttid for et projekt\nDu kan når som helst ændre projektets startdato eller slutdato, selv efter du har opbygget projektplanen. Klik på projektruden > Flytte projekt.\nNår du flytter et projekt, kan du beslutte, om du vil have Project til også at flytte datoer for faktisk udført arbejde. Hvis du vil have mere kontrol over, hvordan faktiske og uafsluttede dele af opgaver flyttes, skal du bruge funktionen Projektopdatering først, før du flytter. Klik på > projektopdateringsprojekt,og vælg derefter indstillingen Omlæg uafsluttet arbejde til at starte efter. Angiv et tidspunkt i fremtiden, hvorefter uafsluttet arbejde kan planlægges. Faktiske datoer på opgaver flyttes ikke. Når du har gjort det, kan du bruge funktionen Flyt projekt.\nFordele ved at planlægge ud fra en slutdato\nDu vil identificere den dato, hvor et projekt skal starte, for at det kan slutte på en bestemt påkrævet dato. Det er ofte stadig en god ide at skifte tilbage til planlægning fra startdatoen, når arbejdet på projektet begynder.\nHvad sker der, når Project planlægger ud fra en slutdato?\nNår du angiver nye opgaver, tildeler Project automatisk ALAP-værdier (Så sent som muligt) begrænsning disse opgaver. Du bør kun angive andre begrænsninger, hvis det er nødvendigt.\nHvis du trækker en Gantt-søjle for at ændre slutdatoen for en opgave, tildeles betingelsen Afslut senest (AT) automatisk.\nHvis du bruger automatisk udjældning til at reducere ressource-overallokeringer i projektet, tilføjer Project automatisk et negativt tal for udjivelsesforskydningen for at holde ressourcens tilgængelighed balancere. Da projektet planlægges ud fra slutdatoen, tilføjes der tid efter en opgave i negative udjivelsesforskydninger i stedet for før en opgave.\nHvis du ændrer et projekt, der tidligere blev planlagt ud fra en startdato, så det nu er planlagt ud fra en slutdato, fjerner Project automatisk alle udjivelsesforskydninger og udjivelsesopdelninger fra opgaver og tildelinger.\nHold øje med datobegrænsninger\nHvis slutdatoen ikke ændres, efter du har ændret startdatoen, kan en eller flere opgaver have en datobetingelse. Gennemse begrænsningerne i din plan for at sikre, at de alle er nødvendige og relevante. Hvis du vil have vist en opgaves betingelser, skal du højreklikke på opgaven, klikke på Oplysningerog derefter klikke på fanen Avanceret.\nHold øje med den faktiske fremdrift rapporteret for opgaver\nHvis startdatoen ikke ændres, efter at du har ændret slutdatoen, kan det enten være, at en eller flere opgaver enten har fået faktisk status rapporteret, eller at der er anvendt en datobetingelse. Gennemse begrænsningerne i din plan for at sikre, at de alle er nødvendige og relevante. Hvis du vil have vist en opgaves betingelser, skal du højreklikke på opgaven, klikke på Oplysningerog derefter klikke på fanen Avanceret.\nFlere oplysninger om projektets startdatoer og slutdatoer\nBrug planlægning oppefra og ned til et projekt\nHvis du vil planlægge ud fra startdatoen, skal du klikke på Projektets startdato i tidsplanen på listen.\nHvis du vil planlægge ud fra slutdatoen, skal du klikke på Projektets slutdato på listen tidsplan.\nHvis du vælger at planlægge ud fra slutdatoen, fordi du vil identificere den seneste dato, hvor du kan starte projektet og stadig afslutte efter denne slutdato, er det ofte stadig en god ide at skifte tilbage til planlægning fra startdatoen, når arbejdet på projektet begynder. Dette hjælper dig med tydeligt at se status for dit projekt og holde styr på faktorer og situationer, der kan forårsage, at slutdatoen ændres.\nEt projekt kan kun planlægges ud fra projektets startdato eller fra projektets slutdato på et hvilket som helst tidspunkt. Den kan ikke planlægges fra begge datoer samtidigt. Når du planlægger ud fra projektets startdato, beregnes projektets slutdato automatisk, når projektet ændres. Når du planlægger ud fra projektets slutdato, beregnes projektets startdato automatisk. Hvis du vil ændre den automatisk beregnede dato, skal du enten ændre planlægningen af projektet fra den aktuelt beregnede dato eller foretage ændringer af opgaverne i projektet, som vil justere datoberegningen.\nHvis slutdatoen ikke ændres, efter du har ændret startdatoen, kan en eller flere opgaver have en datobetingelse. Gennemse begrænsningerne i din plan for at sikre, at de alle er nødvendige og relevante. Hvis du vil have vist en opgaves betingelser, skal du markere opgaven og derefter klikke på Opgavedrivere i menuen Funktioner.\nHvis startdatoen ikke ændres, efter at du har ændret slutdatoen, kan det enten være, at en eller flere opgaver enten har fået faktisk status rapporteret, eller at der er anvendt en datobetingelse. Gennemse begrænsningerne i din plan for at sikre, at de alle er nødvendige og relevante. Hvis du vil have vist en opgaves betingelser, skal du markere opgaven og derefter klikke på Opgavedrivere i menuen Funktioner.\nHvis en spørg i projektet starter tidligere end projektets startdato, har du muligvis angivet en datobetingelse, opgaven kan have en ekstern afhængighed, eller opgaven kan have en faktisk startdato registreret før projektets startdato. Prøv følgende løsninger:\nHvis opgaven har en datobetingelse til at starte tidligst på projektets startdato, skal du nulstille betingelsen. Markér opgaven, klik på Opgaveoplysninger,og klik derefter på fanen Avanceret. Klik på Så tidligt som muligt på listen Begrænsningstype.\nHvis opgaven kræver en ekstern afhængighed, kan du ændre projektets startdato, så den passer til den eksterne afhængighedsdato. Klik på Projektoplysninger i menuen Projekt. Skriv den nye dato i feltet Startdato.\nHvis opgaven har en forkert faktisk startdato, skal du markere opgaven og derefter pege på Registrering i menuen Funktioner og derefter klikke på Opdater opgaver. Rediger datoeni feltet Start under Faktisk.\nDu kan når som helst ændre projektets startdato eller slutdato, selv efter du har opbygget projektplanen. Hvis du f.eks. forsøger at overholde en bestemt slutdato, og din tidsplan i øjeblikket går ud over denne dato, kan du manuelt angive startdatoen tidligere til automatisk at justere slutdatoen. Hvis du vil flytte projektets startdato eller slutdato, skal du klikke på Juster datoer på værktøjslinjen Analyse. Denne makro ændrer opgavedatoerne i forhold til den nye startdato eller slutdato for projektet.\nFå mere at vide om planlægning ud fra en startdato eller slutdato\nNæsten alle projekter skal planlægges ud fra en kendt startdato. Selvom du kender den dato, hvor et projekt skal være færdigt, giver planlægningen ud fra en startdato den største grad af fleksibilitet.\nDer er dog nogle få tilfælde, hvor det kan være bedst at planlægge ud fra en slutdato. Det er f.eks. normalt en god ide at planlægge ud fra en slutdato, når:\nDu vil identificere den dato, hvor et projekt skal starte, for at det kan slutte på en bestemt påkrævet dato.\nDu er ikke sikker på, hvornår projektet starter (hvis startdatoen afhænger af, at du har modtaget arbejde fra en anden kilde, og modtagelsesdatoen for arbejdet endnu ikke er kendt).\nNår du arbejder med et projekt, der er planlagt ud fra en slutdato, skal du huske på forskellene på den måde, som Visse processer i sådanne projekter håndteres på i Microsoft Office Project. I et projekt, der er planlagt ud fra en slutdato:\nNår du angiver nye opgaver, tildeler Office Project automatisk ALAP- begrænsning til disse opgaver. Du bør kun angive andre begrænsninger, hvis det er nødvendigt.\nHvis du trækker en Gantt-søjle for at ændre slutdatoen for en opgave, tildeler Office Project automatisk betingelsen Afslut senest (FNLT).\nHvis du bruger automatisk udjældning til at reducere ressource-overallokeringer i projektet, tilføjer Office Project automatisk et negativt tal for udjivelsesforskydningen for at balancere ressourcetilgængelighed. Da projektet planlægges ud fra slutdatoen, tilføjes der tid efter en opgave i negative udjivelsesforskydninger i stedet for før en opgave.\nHvis du ændrer et projekt, der tidligere blev planlagt ud fra en startdato, så det nu planlægges ud fra en slutdato, fjerner Office Project automatisk alle udjivende forsinkelser og udjivelsesopdelninger fra opgaver og tildelinger.


SOLGT - Ålykken 5, 6710 Esbjerg V - Villa på 112 kvm. - Sagsnr. 117043V\nEjerudgifter i alt 1.872\nSOLGT på 1 uge - meget stor interesse så villaer i Sædding/Fovrfeld søges\nNu har du muligheden for at blive næste ejer af denne klassiske gulstensvilla, der med tre værelser har plads til børnefamilien. Villaen fremstår i original stand, så her er masser af muligheder for at sætte dit eget præg. Ejendommen byder også på en stor, sydvendt have med solterrasse, hvor livet under åben himmel kan nydes. Samtidig får du en super beliggenhed i attraktive Sædding med en kort spadseretur til stranden og kort afstand til skole og indkøbsmuligheder.\nVillaen udbydes til en pris, der er usædvanligt lavt sat i forhold til områdets normale niveau. Den skarpe pris skal ses i forhold til, at her er tale om en tidstypisk villa, der fremstår i original stand. Rammen er god og gedigen, men du vil givetvis gerne foretage opdateringer eller give villaen den helt store omgang, og det skulle der også være råd til med denne udbudspris.\nLad os bare tage det klassiske forrammekøkken som eksempel. Her vil du givetvis installere et spritnyt køkken, men det er også muligt at vælte væggen ind til stuen og etablere et åbent opholdsområde med gennemløbende lysindfald. Derudover er villaen indrettet med et praktisk bryggers, et gæstetoilet, et badeværelse samt tre gode værelser fordelt omkring entréen, der også har garderobe.\nHuset ligger på en hjørnegrund på en fredelig, lukket vej, og haven er et scoop for dig, der har grønne fingre. Den er lukket og ugeneret, og foruden græsplæne er her farverige bede, frugttræer samt masser af plads til at dyrke grøntsager. Og vil du slappe af i solen, har du glæde af både en sydvendt og en vestvendt terrasse.\nHer får du med andre ord en villa med masser af muligheder og en skarp pris i attraktive Sædding. Kontakt PumaBolig allerede i dag.


De bedste antivirale lægemidler til børn\nfleste antivirale lægemidler til børn\nantiviral behandling skaber en barriere spredning af patogener, hæmme formering af smitstoffer øger lokal immunitet.\nInfluenza narkotika Lister beregnet til brug af Tamiflu til børn omfatter, Rimantadin, Rimantadin, Orvirem, zanamivir, oxolinsyre salve Ingavir.\nFra den tidlige barndom bruges mod infektioner rimantadin, som er indeholdt i den rimantadin, rimantadin, sirup Orvirem, Alguire.\nFra år barn kan give Alguire, efter 5 års brugervenlige Relenza antiviralt stof, som er fremstillet i form af inhalationspulver hjælper mod virusinfektioner Tamiflu tilladt efter et år.\nFra år giver sirup Citovir-3 indeholdende ascorbinsyre, saccharose, det er tilgængeligt med jordbær, appelsin, tranebær smag, perfekt opfattes, selv de mindste børn.\nrimantadin tabletter administreret i form af en 7 år gammel. Ejendom modstå infektion adskiller riboverin, der fungerer bestanddel betyder Veera vrede ribamidil.\nBlandt de bedste midler til et år er billige antivirale sugetabletter Anaferon børn. Listen over gode immunstimulerende virkning fra 1. år med SARS, forkølelse, influenza, antivirale lægemidler oseltamivir omfatter Kanon, Tamiflu, fra 3 år - Nomides.\nLæs også om antivirale lægemidler til voksne i artikler:\nBillige og effektive antivirale lægemidler for voksne.\nfra influenza behandlede sammensætninger med planteekstrakter anvendes:\nImmunal, Ehinabene indeholdende Echinacea ekstrakt;\nBioaron, som omfatter en ekstrakt af chokeberry Aronia, aloe.\nFra 2 år kan bruges til at styrke børns immunforsvar antivirale immunala sirup og tabletter immunala - 4 år.\nMåske vil du også være interessant at vide, end at styrke immunitet hos voksne - læs vores artikel Hvordan til at hæve immuniteten for en voksen.\nFor billige antivirale lægemidler til børn refererer Bioaron - sirup, tilladt 3 år. Som en del af sirup kun naturlige ingredienser, kan det bruges til at forebygge, i komplekset behandling under sygdom.\nSe også: Snot hos spædbørn og nyfødte - hvordan man behandler det snot og hvad man skal gøre for at behandle\nWHO anbefaler, at behandling med influenza antivirale midler børn begynder i de første 24 timer efter debut af symptomer hos børn yngre end 5 år. Denne gruppe er i risiko for komplikationer, alvorlig lækage af smitsomme sygdomme.\nEfter 5 år, denne gruppe af lægemidler ordineret kun når svækket immunitet. WHO anbefaler, at ved det første tegn på virusinfektion tager oseltamivir, zanamivir.\nFor lave omkostninger, men effektive antivirale midler, som kan anvendes til børn mod influenza refererer oxolinsyre salve.\nFødsel Anaferon børn, Laferobion\nfra 6 måneder Ergoferon, Viferon\nved årets Tamiflu, sirup Citovir, Orvirem\n2 år Vitaferon, Oscillococcinum, Derinat, Ribarin, Groprinozin\n3 år Arbidzhol, Kagocel, Imudon, Acyclovir, IFN-EU Lipint\nEfter 5 Relenza, Zanamivir\nfra 6 Immunal\nefter 7 år Amiksin\npå anbefalingerne fra den russiske Unionen af børnelæger løst fra influenza medicin til børn fra bordet ellere.\nNavne Form Age Dosering\nTamiflu-kapsler med 8 år 75 mg 2 gange / per dag\nTamiflu suspension fra et år til 8 år 2-4 mg per 1 kg legemsvægt / pr dag\nRelenza pulver efter 5 år 2 inhalationer\nViferon stearinlys fra fødslen ét stykke.morgen / aften\nViferon i form af salver fra år til 2 år 0,5 cm af salve påføres nasalpassagerne og 12 år i 0,5 cm\nArbidol i kapsler, pulver 2 år til 6 år -ved 0,05 g, med 6 til 12 år - 0,1 g, efter 12 års 0,2 g 4 gange / dag\nAmiksin tabletter med 7 år 60 g / dag\nAnaferon barn antiviralt lægemiddel godkendt til børn fra1 måned, anvendes lægemidlet som en opløsning. At fremstille en opløsning, en tablet fortyndet med kogt vand.kan tilbydes\nBørn fra 3 år til at tage det antivirale lægemiddel i tabletter, opløsning indtil fuldstændig opløsning under tungen. Accept af anti-drug fremskynder helbredelse og reducerer risikoen for lungebetændelse.\nSe også: halsbetændelse( ondt i halsen): behandling med varme og uden\nPricks i genyantritis, navnet på pricks fra bihulebetændelse, hvilke antibiotika er prikket på en genyantritis?\nLungens mangel: symptomer, årsager, behandling\nOtitis: symptomer og behandling, hvad er det, forebyggelse, er det smitsomt\nForside » ENT Otitis: symptomer og behandling, hvad det er, forebyggelse, uanset om det · Du skal bruge en smitsom læ...\nForside » ENT Brande i øret til venstre, til højre: hvad man skal gøre, end at behandle derhjemme? · Du skal læse 8 m...\nHoste med arytmi i hjertet, kan der være hoste med arytmi?\nHjem » ENT Hoste i hjertearytmi, kan der være hoste med arytmi? · Du bliver nødt til at læse: 6 min En masse me...


Om også at anvende sin sunde fornuft i specialpædagogikken - PDF\nDownload "Om også at anvende sin sunde fornuft i specialpædagogikken"\n1 Om også at anvende sin sunde fornuft i specialpædagogikken John Maul Maul, J. (2000). Om også at anvende sin sunde fornuft i specialpædagogikken. I: J. Holst, S. Langager & S. Tetler (eds.), Specialpædagogik i en brydningstid, side Århus: Systime. Denne publikation stammer fra - hjemstedet for: Forum for eksistentiel fænomenologi Forummet er et tværdisciplinært netværk af praktikere og forskere, som anvender eksistentiel-fænomenologisk grundlagsteori i deres arbejde, og som publicerer om dette. Forummet er grundlagt i Husk at angive korrekt kildehenvisning ved referering til denne artikel. Den korrekte reference fremgår ovenfor. English: This publication is downloaded from the home page of The Danish Society for Existential Phenomenology. The Society consists of an interdisciplinary group of practitioners and researchers who make use of existential phenomenological theory in their work and who publish articles and books about it. The Society was founded in 2010.\n2 Om også at anvende sin sunde fornuft i specialpædagogikken af John Maul i Specialpædagogik i en brydningstid side 83-95, Århus: systime 2000 red. Jesper Holst m.fl. Med udgangspunkt i De måske egnede af Peter Høeg og eksempler fra egen specialpædagogisk praksis er det meningen at belyse betingelserne for en sansende og fortællende specialpædagogik. Og med en sansende specialpædagogik mener jeg i denne sammenhæng ikke at tage eleverne med i skoven, men hvordan vi ser på og vurderer børn i specialundervisningen; og med en fortællende specialpædagogik tænker jeg ikke på at fortælle historier eller læse eventyr op for dem, men på hvordan vi beskriver disse elevers evner, viden og færdigheder. Disse forhold vil blive belyst i spændingsfeltet mellem den upersonlige og magtfulde videnskabelige forklaring og så den personlige og mere jordnære hverdagsforståelse. Og selv om det - af dem som vil føle sig ramt - vil kunne læses som fjendtligt over for videnskaben, da er det kun ment sådan over for videnskabeligt hovmod - over for videnskaben som sådan er det blot ment kritisk. Optakt I De måske egnede lykkes det i en central scene Peter at kravle uset op til skolens nervecenter i form af uret. Mens han sidder deroppe og er i færd med at ryste skolen i sin grundvold ved at stille uret tilbage, da kommer den sadistiske viceskoleinspektør ind. Han så ikke op, han så mig ikke. Det var ikke held. Det var fordi det ikke faldt ham ind, fordi tanken ikke meldte sig. Han kunne ikke. Han havde jo aldrig set opad efter børn. De havde altid været under ham. Nede i klassen eller nede i gården eller nede i salen eller nede i kirken, altid nede. Han kunne ikke mere løfte ansigtet op mod loftet og lyset. Ikke for at få øje på et barn (Høeg, 1993 s. 186). Som vi ser nogen behandler vi vedkommende. Videnskab og fornuft Som nyuddannet lærer mødte jeg Tom og 5 andre børn i kørestole. Tom var 11 år, han kunne ikke tale og havde kun bevidst kontrol over sine hovedbevægelser. Mens han med et par levende øjne kommunikerede sine tanker, begyndte jeg at ane min læreruddannelses teori og metode fortone sig i det fjerne i. I stedet skulle dette møde vise sig at rumme brændstoffet til at gå ind i fremtidige faglige udfordringer. Tom lærte mig ydmyghed over for metoder, fordi de som hovedregel ikke virkede på ham. I forbindelse med videreuddannelse på Danmarks Lærerhøjskole gennemførte Tom og jeg i løbet af et års fredage neuropsykologiske undersøgelser med henblik på indkredsning og beskrivelse af Tom s læringspotentiale. Samtidig lykkedes det en usædvanlig ihærdig kollega at formå Tom til at medvirke i et andet eksperiment: Der er i det forløbne år lagt stor vægt 83\n3 på indøvelse af 120 hyppige ord, de er skrevet gang på gang, men glemmes hurtigt igen, fremgår det af Tom s journal. Bagefter kan man blive helt taknemmelig over en sådan ensidig iver, fordi det så tydeligt demonstrerer, at metoden ikke virker. Sidenhen forsøgte Tom og jeg os med en forståelse af hvorfor en sådan undervisning må være dømt til at mislykkes (Maul & Svendsen, 1988). Og når den specialpædagogiske forklaring har en tilbøjelighed til at knække i relation til en elev som Tom, hænger det for mig at se sammen med den klassiske måde at skabe viden på, som en pendling mellem det teoretiske og det empiriske. Kigger man i Tom s journal fremgår det: at indtil 10-års alderen synes alle personalegrupper på skolen enige i deres vurdering af Tom. I hvert fald strømmer de nærmest over i begejstring for hans personlighed, arbejdslyst og begavelse. Men 10 år gammel karakteriseres han pludselig ved følgende konferencekonklusion: Der er efterhånden enighed i afdelingerne om at han er mentalt retarderet, langsom i både skolen og behandlingsafdelingen (Maul & Svendsen, 1988). Hvad er der sket? Er Tom pludselig blevet posttraumatisk hjerneskadet? Nej, men det slår klik for psykologerne, lærerne, pædagogerne og terapeuterne. I deres teori kan begavede børn læse, skrive og regne ved 10 års alderen. Når deres teori konfronteres med deres erfaringer eller empiri med Tom, da kortslutter deres tænkning, og på den årlige konference enes de først i mundtlighed for efterfølgende at formulere sig skriftligt i Tom s journal, så vi kan huske meget det længe endnu. Ved hjælp af en idé eller rationel teori om hvad børn skal kunne på bestemte tidspunkter i deres liv, forsøger de at forklare årsag og virkning hvad Tom s undervisning angår. Da han er blevet vurderet til at være normalt begavet gennem 10 år, da man synes overbevist om at han er blevet undervist på den rigtige måde, og man så pludselig konfronteres med en helt ny erfaring med hensyn til effekten af den anvendte metode, da ændrer man med et snuptag ved en af præmisserne, så verden atter kan se normal ud ifølge teorien: han er åndssvag, det er derfor vi ikke kan lære ham noget. Måske var det rationelt tænkt, med det viste sig hurtigt ikke at være så klogt tænkt. Når man tænker og agerer på denne måde synes man lukket inde i en sæbeboble af pendlen mellem teori og empiri. Netop dén pendlen som den rigtige, rationelle videnskab typisk benytter som sin fremmeste metode. Den forudsætter et lukket univers, hvor alle forhold er reducerede til at kunne være under bevidst kontrol. Her kan man entydigt forholde sig til årsag og virkning. Problemet opstår når man overfører denne lukkede og forenklede verden til specialpædagogikkens åbne og virkelige verden. Eksemplet Tom illustrerer hvor megen magt der kan ligge i formuleringen: psykologiske undersøgelser tyder på ringe sproglig udvikling. Der må sættes spørgsmålstegn ved om han overhovedet forstår hvad vi siger til ham (Maul & Svendsen, 1988 s. 72). Her løb målebåndet af med personalet, og de stod tilbage med en blanding af vrede miner og røde øren da afsløringen blev til selverkendelse. 84\n4 Det kvantitative og det kvalitative: Mange år senere var jeg involveret i et eksperiment (Maul, 1997b), hvor en naturvidenskabeligt arbejdende sprogpsykolog og jeg med et neuropsykologisk orienteret udgangspunkt skulle undersøge den samme 22-årige unge mand som frivilligt havde indvilget i at medvirke. Han var blevet udvalgt blandt andre unge som frekventerede et specialundervisningstilbud i læsning og stavning. I løbet af én dag lod han sig på videooptagelser først undersøge ud fra en overvejende kvantitativ og sprogpsykologisk indfaldsvinkel og derefter ud fra en overvejende kvalitativ og neuropsykologisk indfaldsvinkel. Meningen var at få afklaret hvorvidt to forskellige undersøgelsesstrategier ville kunne mødes i et kompromis omkring undervisningsforslag. I den første undersøgelse, som er kvantitativ, er det sprogets elementpartikler i form af lyd og fonemer samt orddele og morfemer som er i fokus. Hver deltest indledes med nogle eksempler. Derefter gennemføres hver eneste opgave ud fra den foreskrevne instruktion til den bitre ende med anvendelse af tidtagning i form af stopur uden yderligere kommunikation mellem undersøgeren og den undersøgte. I den anden undersøgelse, som er kvalitativ, er der mulighed for frit at kommunikere undervejs. Den slående forskel på de to videooptagelser er hvordan to vidt forskellige erkendelsesteoretiske idealer i den grad kan være styrende for samværet med hovedpersonen for undersøgelserne. Spørgsmålet er så om der er forskel på de to forslag til efterfølgende handling? I den første undersøgelse indkredses tydelige fonologiske- og morfologiske vanskeligheder. Disse vanskeligheder foreslås imødegået ved træning af fonologiske- og morfologiske opmærksomhedsfaktorer, som det væsentligste i det specialpædagogiske tilbud. Men det fremgår ikke i hvor mange år han skal trænes, eller hvad han iøvrigt skal stille op med uddannelse og arbejde imens. På baggrund af den anden undersøgelse udtrykkes en undren over at den unge mand ikke har modtaget undervisning i regning og matematik siden 4. klasse og aldrig har fået undervisning i et fremmedsprog som f.eks. engelsk. Tiden i skolen og efter skolen er, ifølge forhåndsoplysningerne, anvendt til specialpædagogiske aktiviteter i læsning og stavning. Men på 15 år har den unge mand ikke nået et skriftsprogligt niveau som andre elever opnår på 15 måneder. I den sidste undersøgelsesform viser det sig at den unge mand er i stand til at medvirke ved indenadslæsning og højtlæsning af enkle sætninger, samtidig med at han har langt vanskeligere ved at læse enkeltord og stavelseselementer. Hvis han, som noget tyder på, i den hidtidige specialundervisning hovedsagelig er blevet beskæftiget med fonem- og morfemanalyse samt læsning af isolerede enkeltord, peger den sidste undersøgelsesform på muligheden for i undervisningen at forsøge sig med indenadslæsning og højtlæsning af sætninger bestående af korte ituklippede tekster. Og som noget helt centralt må det være tiden at gøre sig overvejelser over uddannelses- og 85\n5 erhvervsmuligheder på trods af teksthandicappet, og herunder anvendelse af elektroniske hjælpemidler. Der er således ikke blot en slående forskel på de to måder at undersøge på, hvad man spørger efter i undersøgelsen, men også det man kommer frem til i de efterfølgende undervisningsforslag. Den ene er sprogvidenskabelig og kvantitativ, den anden er neuropsykologisk og kvalitativ og der synes ikke megen mulighed for at mødes i et praktisk kompromis. Sprogvidenskabeligt tror man med stor sikkerhed at kunne bevise, at den unge mand udviser vanskeligheder hvad angår fonologisk- og morfologisk opmærksomhed, og at dette skulle være årsagen til hans læsevanskeligheder. Den unge mand kan ikke på et bevidst niveau operere med regelsættet for sprogets lyd- og stavelsesniveau. Men denne evne er i lige så høj grad et resultat af tilegnelse af skriftsprogsfærdigheder på et alfabetisk skriftsprog som en forudsætning herfor. Her sker den første kortslutning som Vygotsky advarede imod allerede før sin død i 30erne. Vygotsky fandt, at fejlen ved den hidtidige forskning skulle søges i den metodologi, der var anvendt. Dens analysemetode var atomistisk, dvs. den søgte at opdele helheder i enkeltelementer og forventede forståelse af helheden ud fra en forståelse af enkeltdelene (Danielsen, 1997 s. 66). Også den sprogvidenskabelige skoles udgangspunkt er at læsning kan reduceres og forklares ud fra mindsteelementerne. Den anden kortslutning opstår som en naturlig følge heraf, når den sprogvidenskabelige synsvinkel reducerer den undersøgte til et objekt, samtidig med at hans vanskeligheder reduceres til at dreje sig om sprogets mindsteelementer og forstås i et årsag-virkningsforhold. Det eksemplificeres på videoundersøgelsen og hænger for mig at se sammen med et læsesyn som er gennemsyret af naturvidenskab med stor gennemslagskraft hos forældre, lærere og læseforskere. Flertallet ville ønske sig en sådan systematisk sammenhæng, og mange pædagogiske spørgsmål ville da også være lettere at afklare endegyldigt. Men det ville forudsætte at man kunne reducere læsningen til en form for afkodning, sætningerne til lodrette kolonner af enkeltord, ordene til klart definerede enkeltlyd og mennesket til en maskine! Og når vi først har været ude for den rutsjetur er det spørgsmålet om vi igen kan komme fra noget upersonligt til noget personligt. Spørgsmålet er om vi skal svigte vores egne øjne til fordel for teorien, eller om man skal tage udgangspunkt i teorierne fra forsøgslaboratorierne på bekostning af vores egen hverdagserfaring. Ud af en sådan historie kan man efterfølgende se det fatale i at hovedpersonen ikke siden 4. klasse har deltaget i regne- og matematikundervisning eller i engelskundervisning, fordi han i stedet skulle lære sig at læse og stave, men det kunne han ikke. Når han så som voksen fortsætter sin ubrudte specialundervisning og bliver undersøgt med anerkendt læseteori - som nogle læseforskere ynder at udtrykke sig - da konkluderer man, at det som andre børn udvikler i forbindelse med at lære sig at læse og stave, det magter han - pudsigt nok - endnu ikke ifølge undersøgelserne, hvorefter man foreslår ham at træne det 86\n6 med henblik på at han skal lære sig at læse og stave. Normalt optræder videnskaben magtfuld og dominerende, men her afslører den sin afmagt. Her er i stedet brug for en portion sund fornuft, som udtrykt af Niels Christie på en nordisk konference om læsevanskeligheder og social tilpasning i Oslo i efteråret 1997: Det samfundsmæssige problem med ordene er ikke bare, at nogen kan dem for dårligt, men at mange kan dem for godt. Der findes to typer sproglige defekter, på den ene side de ordsvage og på den anden side ordgyderne, misbrugerne af ord, de som fjerner tankens klarhed ved brug af tusind ord, hvor hundrede ville være tilstrækkeligt eller som bruger hundrede ord, hvor tavshed burde have været svaret. I vores samfund, hvor man må kunne læse og skrive, skal vi passe på ikke at blive blinde for at læsning og skrivning også kan føre til tab, at skriftsproget både blænder og blinder os. Det er godt og nødvendigt at flest mulige med de rette forudsætninger lærer sig disse færdigheder. Men de ordsvage skal ikke ses som tomme kar, der skal fyldes eller bærere af defekter, der skal repareres, hvorved respekten for det tavse sprog ikke kan bevares. Vi lærere må ikke ved insisterende oplæring i læsning forvandle en ordsvag men udtryksfuld person, til en med nogen adgang til læsning men uden udtryk. Der bliver måske brugt så megen energi på indlæringen, at tanken bliver konform og rigid. Tænk hvis lærere også blev opfattet som og så sig selv som tolkere af de lavmælte gruppers ubetydelige sprog (Nielsen & Nielsen, 1998 s. 5). Over for en sådan forståelse af situationen med de forbavsende mange funktionelle analfabeter i vores del af verden, da søger den moderne læsevidenskabs forklaring mod sprogets mindstedele i form af fonemer og morfemer. Og for at lære sig at læse og stave må den 22-årige først tilegne sig reglerne for hvordan skriftsproget er sat sammen på logisk, rationel vis i stedet for i mere dagligdags forstand blot at lære sig at læse og stave. Når han nu gennem 15 år ikke har kunnet tilegne sig en levende læse- og stavefærdighed, hvorfor skulle han så kunne tilegne sig det på en dissekeret og fortænkt måde? Specialundervisningen som et produkt af sin tid I De måske egnede fortæller Peter om hvordan han husker sig selv som ordløs, og at han tidligere havde klaret sig med meget få ord. Men så overtog han skolens og lærernes sprog. Først var det som en befrielse, som en nøgle, som en vej. Den eneste vej ind. Meget senere opdager man så, at det man dengang blev lukket ind i var en tunnel. Af hvilken man aldrig mere i levende live vil blive sluppet fuldstændig ud (Høeg, 1993 s. 19). Fortællingen udspiller sig på Biehls Privatskole, hvor den naturvidenskabelige kundskab var den højeste. Biehl selv var biolog fra universitetet og den sadistiske viceskoleinspektør underviste i matematik og fysik. Biehl underviste også i historie, men 87\n7 naturvidenskaben var det højeste. På en sådan skole måler man som den naturligste ting af verden børnenes evner og færdigheder. Intelligensen blev målt med en Binet-Simon og Peter fik så at vide hvor mange procent hans intelligens lå under landsgennemsnittet. I Jepsens tale- og sprogtest fik man at vide hvad ens lix var, de brugte en båndoptager, og skrev bagefter ned hvad man havde sagt og talte ens pauser, og målte hvor lange ord man brugte, dermed kunne de måle hvor kompliceret ens sprog var, jo færre pauser og jo længere ord des højere lix. I Danmarks pædagogiske Instituts standardiserede standpunktsprøver i stillelæsning målte de antal fejl og læsehastighed, det gav to tal som man så kunne sammenholde med landsgennemsnittet på dette alderstrin (Høeg, 1993 s. 108ff). Man sammenholdt altid testresultatet med tiden, derved fremkom et måltal, som var ret objektivt, næsten helt naturvidenskabeligt, som Peter bemærker. Men han undrer sig også, fordi der i verdenshistorien ikke findes nogen fremgangsmåde til at kvalitetsvurdere sammensatte fænomener. Og hvis der ikke findes nogen fremgangsmåde til afgørelse af hvornår noget er godt eller dårligt, hvorfor taler man så som om der gør? Hvordan kunne de være så sikre når de gav stjerner og karakterer og skrev i journalen? (Høeg, 1993 s. 92). Undervejs i fortællingen afsløres det at denne privatskole i 70ernes Danmark er med i et storstilet projekt sammen med Danmarks Pædagogiske Institut og Danmarks Lærerhøjskole ii med det formål at udskille de uegnede til specialskoler og finde de måske egnede med henblik på særlige specialpædagogiske foranstaltninger. De ville hjælpe børnene og samfundet. Ved at lokalisere de svagtbegavede eller direkte defekte så de kunne komme på skolehjem eller anstalt og få den omsorg de behøvede. Det var tanken (Høeg, 1993 s. 112). Samtidig ville de indkredse de elever som var på grænsen og som ikke kunne overholde testtiden. Dem ville de hjælpe opad ved at tage dem under deres vinger. De mente at det var en stor hjælp for børn at blive vurderet. Det mener man vel stadig, det er ret udbredt i samfundet. At det er godt at blive vurderet (Høeg, 1993 s. 112). Og som Peter anfører: det er ikke i nogen ond mening når man vurderer folk. Det er bare fordi man selv så mange gange er blevet testet. Til sidst er der ikke nogen anden måde at tænke på. Man ser det måske ikke så tydeligt, hvis man altid har kunnet præstere nogenlunde hvad der er blevet forlangt. Man ser det måske bedst hvis man véd at man hele sit liv altid vil være på grænsen (Høeg, 1993 s. 112). I slutningen af bogen når hovedpersonen frem til følgende konklusion: Jeg tror Biehls Privatskole var det sidste mulige punkt på 300 års naturvidenskabelig udvikling. På det sted var kun den lineære tid tilladt, alt liv på skolen var indrettet i overensstemmelse hermed, skolens bygninger, omgivelser, lærere, elever, køkkener, planter, inventar og dagligliv var som en bevægelig maskine, et symbol på den lineære tid. Vi stod ved randen, vi havde nået en grænse. For hvor langt man med tidsinstrumentet kunne presse den menneskelige natur (Høeg, 1993 s. 113). Problemet er i al sin enkelhed, at den objektive 88\n8 metode er blevet ophøjet til en verdensanskuelse. Og verdensanskuelser er skabende visioner, de er ikke bare uskyldige neutrale teorier. Og på samme måde som de fleste af os er gennemsyret af kristendom, er vi på tilsvarende vis inficeret af moderne videnskabelig tænkning. Hvordan det hele begyndte Da Galilei for mere end 300 år siden for første gang rettede sin kikkert mod himlen og så den hvide, koparrede måne på den sorte nattehimmel, da var det starten på en ny verdensanskuelse, som i løbet af de næste århundreder vandt stor gennemslagskraft. Den nye astronomi betød samtidig en gennembrydning af menneskets hidtidige grundlæggende følelse af at høre hjemme i verden, en gennembrydning som fik to umiddelbare konsekvenser. For det første blev det klart at jorden ikke var universets midtpunkt og dermed også at mennesket måske blot var en betydningsløs tilfældighed. Og man kan ikke opretholde en etik eller en moral uden en overbevisning om at mennesket har ubetinget værdi i sig selv. For det andet blev der for alvor sat tvivl ved sandhedsværdien af vore sanser. I vores jordiske perspektiv kan det se ud som om solen drejer om jorden, men i lyset af den nye astronomi viste det sig at være en stor illusion og sansebedrag, hvorimod kikkerten viste de nøgne kendsgerninger. Den sansede verden blev frakendt gyldighed og betydning, hvilket er nært knyttet til menneskets betydningsfuldhed og dermed også etikken og moralen. Man kan sammenligne det med et syndefald nummer to. Læser man i det Gamle Testamente fremgår det at Gud skabte Adam og Eva, men også at de skabte sig selv som mennesker via civil ulydighed ved at spise af kundskabens træ. Derved de blev fordrevet fra paradis til den menneskelige tilværelse vi kender så godt i vort ansigts sved. Ved det andet syndefald vinder mennesket ny indsigt, hvis seneste resultater vi kan beundre eller skræmmes af, alt afhængig af indstilling til den moderne naturvidenskabs resultater. Men at den sansede verden gik under betød ikke at den forsvandt, men det betød at al opmærksomhed blev vendt mod den objektive, videnskabelige verden. Et mekanistisk univers dukker op Langsomt men sikkert skete der en forskydning fra at stole på egne sanser til en tilbøjelighed til at tillægge sansning af verden gennem instrumenter en større betydning. Hvor den sansede verden er oplevet og forstået i dagligdagens mere subjektive sprog, så bygger den objektive beskrivelse på at et eksperiment kan gentages gang på gang med samme resultat til følge. Mange overså tilsyneladende i farten at der ikke udspringer nogen etik eller nogen moralsk vurdering af den objektive beskrivelse. I stigende grad blev vi tilbøjelige til at tillægge teorier om verden større vægt end vores førvidenskabelige erfaringer med den. Den subjektive menneskelige dimension var på vej ud 89\n9 og eksperimenterne og apparaterne blev skubbet ind mellem mennesket og naturen og mellem mennesket og virkeligheden. Den objektive, videnskabelige verden er opstået ved at man har isoleret et ganske bestemt perspektiv på verden, det subjektive. I denne nye mekanistiske verdensanskuelse blev kroppen reduceret til en maskine, og som en naturlig følge heraf taler vi i dag om at automatisere indlæring netop som om barnet var en automat eller en maskine. Samtidig skulle mennesket disciplineres og hertil tjente institutioner som klostre, kaserner, fængsler og skoler. I klostret reguleredes munkenes liv ved hjælp af de ensartede celler og de skemalagte tidsforløb. På kasernen uniformeredes såvel påklædning som bevægelse og det enkelte individ tildeltes sin nøje udregnede plads i en detaljeret rangorden. Det moderne fængsel blev udviklet i Nordamerika, hvor kvækerne ikke brød sig om at henrette forbrydere. I stedet fandt de på at sætte dem i fængsel på en ny måde: en mand i hver sin celle, hvor de kun modtog det allermest fornødne indtil de døde. Her viste det sig at ensomheden havde en utrolig stærk virkning. I skolen skemalagde man tiden og styrede undervisningen med minutiøse læseplaner, samtidig med at børnene blev nøje inddelt efter alder og gentagne gange dagligt bevægede sig under militærisk disciplin. Og disciplin kommer af undervisning, dvs. det man kan lære af undervisning eller den orden der skal til for at kunne undervise. Det smager i den grad af to rækker, tvang og øretæver. Og hertil kom så den mest europæiske af alle maskiner, uret. Med uret kunne man skaffe sig den oplevelse, at man kan styre tiden. Med disciplinen kan man styre sine medmennesker. Det er det, der er det fine ved den. Læg godt mærke til at disciplin ikke, netop ikke, kun udspringer af tvang og øretæver, men først og fremmest af undervisning, belæring. Når man har lært, er blevet disciplineret, så er man blevet klogere. Man har udviklet sig. Har gjort fremskridt. Man er blevet et andet menneske. Bedre! (Mørch, 1991 s. 104ff). Som f.eks. i skolens vurdering af Peter, som er forsvarsløs over for dens magtfulde sprog. Det dunkle og det tvetydiges genkomst Samtidig med udbredelsen af dette videnskabelige hovmod opstod lysten til også at begynde at måle det umålelige, eller det som Peter kalder for sammensatte fænomener. Det skete under slagordet: gør det umålelige måleligt. Her begynder vanskelighederne. For det første blev det afsløret at ikke alt kunne måles med naturvidenskabelig metode. For det andet skabte målinger af komplekse sammenhænge ikke troværdighed men blev mødt med stigende mistro. En mistro som næres af at der altid er noget før det videnskabelige og objektive niveau. Vi genkender og håndterer helt uden rationelle og logiske tankemæssige operationer at vi holder en ske i hånden eller at vi står over for et træ. Vi gør disse ting dagligt livet igennem uden nogensinde at behøve at komme til en videnskabelig erkendelse heraf. Den primære erkendelse er kraftfuld og gådefuld, den er 90\n10 ikke irrationel men før-rationel. Den rationelle og objektive erkendelse er altid sekundær og tillært. Det ses også ganske tydeligt deraf, at det ikke er alle som læser til psykolog som nogensinde opnår menneskekundskab. Det er paradoksalt at tænke på den unge psykologiske videnskab, som for at blive anerkendt som videnskab søgte tilflugt under naturvidenskabens banner som om menneskets psyke kunne måles. Men man er aldrig kommet til nogen videnskabelig klarhed over fænomenet bevidsthed. Søger vi derimod til den latinske kerne af: consciousness, da afslører ordet i al sin hverdagsbetydning at scire betyder at vide og at con betyder sammen. Bevidsthed er altså at vide noget sammen eller en form for medviden. Det er noget imellem mennesker som videnskaben kun vanskeligt eller slet ikke kan måle. Og tager vi tilsvarende: awareness, da fornemmer man en grundbetydning om at blive noget vàr, at blive opmærksom på noget eller sig selv. Her står vi ved naturvidenskabens grænse. Ordet subjekt forekommer aldrig i en fysikbog og sjældent som fænomen i naturvidenskaben. Vi kan ikke anslå vægten af subjektet og vi kan ikke kopiere det iii. Og selvom man ikke kan erkende eller beskrive subjektet, så kan jeg hver morgen når jeg vågner erkende at jeg er mig, og at det også var mig som oplevede min første skoledag. Problemet for psykologien er at subjektet ikke kan iagttage sig selv, fordi det er det selvsamme subjektet som iagttager. Psykologien huggede den gordiske knude over ved at slå sig på behaviorismen, hvorved man tragisk nok bortreducerede menneskelige intentioner, samtidig med at man utilsigtet kom til at reklamere med sin egen indskrænkning iv. Psykologien og i særdeleshed behaviorismen er eksempler på, at har man først accepteret den objektive anskuelse af universet, naturen og mennesket, så er der kun én virkelighed, og det er den objektive. Men stillet over for komplekse fænomener kommer den objektive anskuelse ud for illusioner, som er parallelle til de sanseillusioner som vi kan opleve, og som næsten altid hænger sammen med det perspektiv vi befinder os i. Så snart vi ser vort solsystem fra rummet eller fra månen, da kan vi med egne øjne ane et helt nyt perspektiv. De menneskelige sanseorganer er netop ikke instrumenter men derimod åbninger til verden. Vi mærker ikke de øjne vi ser med eller de ører vi hører med, medmindre vi får noget i øjet eller mister noget af hørelsen. Goethe taler om øjet som lysets organ og synet som naturens samtale med sig selv (Goethe, 1810). Som fisk er nedsænket i vand, som de formodentlig aldrig reflekterer over, er vi nedsænket i sansning, som vi aldrig kan komme om bag eller trække os ud af, men som vi nok kan reflektere over. Sansningen er et mysterium som samtidig er nært knyttet til sprog. Vi forstår altid hvad vi sanser ved hjælp af sprog, og da vi ikke kan komme fri af sproget når vi sanser, så findes der ingen ren sansning for os. Vi ser kun det vi kikker på. 91\n11 I denne sammenhæng er diskussionen mellem Goethe og Newton værd at bringe på bane. Som en parallel til diskussionen mellem Piaget og den afdøde Vygotsky er det Goethe som reagerer på den afdøde Newtons farveteori. Newton har fortsat tråden fra Galilei og beskrevet universet som et urværk, samtidig med at han også leverede den farveteori som i dag er den dominerende i skolen. Newton underkastede naturen, dvs. farverne eksperimentets betingelser; han så farverne gennem et prisme, dvs. et instrument, hvorved han dissekerede og dermed reducerede farverne til deres talværdier. Men man kan ikke komme fra beskrivelsen af en elektromagnetisk bølgelængde på 400 nanometer til kvaliteten af farven blå. For Goethe var det en alt for atomistisk anskuelse hvor farverne blev reduceret til deres livløse niveau. I stedet gik Goethe ud i naturen og brugte i vid udstrækning sine egne øjne til at sanse de farver, som han også tillagde forskellige egenskaber. Det er f.eks. alment menneskeligt at opleve de gule og røde farver som varme og opstemmende, mens de blå og violette farver virker kølige og udvidende. Hos Goethe smelter subjekt og objekt sammen som en dynamisk sansning af farverne under naturlige betingelser. Den farvede verden er en stemt verden. Newtons rationelle, objektive anskuelse skal ikke fornægtes, man må blot acceptere at den er en reduktion, et udsnit af noget mere om farver, som altid må være sekundært i forhold til hverdagens før-rationelle anskuelse af farverne som fænomen. Den umiddelbare sansning er altid forud for den rationelle anskuelse. Vi er nemlig aldrig forudsætningsløse til stede, hverken som spæd, barn eller voksen. Smilet ligger allerede på spring hos det nyfødte barn og talesproget flyder uproblematisk ud af skolebegynderen, selvom især moderne læsepædagoger med deres ofte reduktionistiske sprogsyn har vanskeligt ved at anerkende det sidstnævnte fænomen. Konsekvenserne af dette kommer vi tilbage til om lidt. Men allerede nu kan vi slå fast, at det hænger uløseligt sammen med den moderne videnskabelige udvikling, som i sig bærer på den vildfarelse, at noget kan være givet uden sin forforståelse eller sin kontekst. Problemet er bare, at når man reducerer noget, så mister man oftest det menneskelige. Gennem de seneste 300 år har der således været en ulykkelig tendens til at søge alting udtrykt gennem videnskabens logisk-rationelle sprog på bekostning af tillid til egne erfaringer og egen viden. Vores egen kulturelle arv Også i Danmark har vi haft en berømt men dog mindre kendt diskussion om videnskabelige principper, det var i forrige århundrede mellem N.F.S. Grundtvig og H.C. Ørsted. Også her var det Ørsted v og naturvidenskaben som vandt frem. I skriftet Om mennesket og verden (Grundtvig, 1817) opponerer Grundtvig imidlertid mod en videnskab som udelukkende søger at begribe det større i det mindre og reducere bevidstheden til fysik. Grundtvig anfører at en sådan videnskab snyder, fordi den sætter livet uden for i en parentes. Han argumenterer istedet for en poetisk videnskab som 92\n12 medinddrager det dunkle i mennesket repræsenteret ved kroppen. Han kalder legemet det dunkleste i mennesket men afviser ikke at man kan få noget at vide om mennesket ved at opskære og sønderlemme lig, selvom man ikke på den måde kan få kendskab til levende legemer, fordi denne blotlægning af de forskellige bestanddele ikke samtidig blotlægger helheden. Her er Grundtvig tidligt ude set i lyset af en moderne filosofisk forståelse af kroppen á la franskmanden: Maurice Merleau-Ponty (Rasmussen, 1996). Senere i samme århundrede og med inspiration fra Grundtvig fremstiller Christen Kold sine pædagogiske tanker i opposition til videnskaben og i tråd med dagliglivet. Om en sand og virkelig undervisning skriver han: Undervisningens sande mål er at bringe klarhed over livsforholdene, og dygtighed og selvstændighed til at udføre de for livet gavnlige foranstaltninger. Med dette for øje vil man let kunne se, at omend meddelelsen fra lærerens side er nok så sand og virkelig, så mangler dog det halve, hvis det samme ikke er tilfældet med modtagelsen. Denne halvdel, der er så vigtig for at gøre undervisningen frugtbringende, mangler ikke sjældent, og måske oftere end man ved først øjekast skulle synes. Det kan være fordi læreren mangler den nødvendige kendskab til barnets sjælsevner og forsøger at virke gennem forstanden, selvom indbildningskraft og følelse er de fremherskende evner hos ungdommen. Eller det kan være fordi kundskaber, der meddeles, går uden for barnets synskreds, fordi dets livserfaring endnu er for indskrænket (Kold, 1996 s. 40). Kolds betragtninger er på mere end 100 års afstand stadig en overvejelse værd: Man har så travlt med at få børn til at læse, som om hele hemmeligheden lå begravet der. Man begynder med dette, inden der er sket nogen udvikling af betydning af deres sjælsevner. Vi har bragt det så vidt, at alle danske børn kan læse - men det er kun få, der kan have nytte deraf. Thi er ånden sovende, og det nytter kun lidt, at en sovende mand har nok så mange gode kundskaber (Kold, 1995, s. 8). Slutspil Springer vi til nutiden har den moderne læsevidenskab netop kunnet måle sig til at børn hurtigst og sikrest lærer sig at læse, hvis der i de tekster de præsenteres for er overensstemmelse mellem bogstav og lyd. Undervisningsministeriet blåstempler i Nyhedsbrev nr , at den første læseundervisning kræver lyd. Men dermed har man bortreduceret læsningens liv med en interessant parallel til Newton og Goethe. Af Goethes farvelære fremgår det at Newton og Goethe ikke så de samme farver (Boëtius m.fl., 1998 s. 23ff). Goethe så også Newtons farver, som var de lyse og lette udledt via dissektionen med prismet, og som vi kender så godt fra regnbuen. Men Goethe tilføjede de dunkle, mørke og fyldige farver. Som farverne hos Newton er lyse, lette og reducerede er teksterne i Søren og Mette læsebøgerne lydrette, lette og reducerede hvad angår sproglig livfuldhed. Samtidig argumenteres der fra læsevidenskaben for en læsepædagogik med hovedvægt på afkodning og dermed læsningens tekniske aspekter, 93\n13 således at læsning og liv bliver reduceret til læsning og lyd. Spørgsmålet er nu om sådanne reducerede videnskabelige tankegange skal drives så vidt som i De måske egnede? Lytter vi til Christen Kold er svaret fyndigt og præcist: Man må have noget at skrive om før man lærer at skrive, føle trang til kundskab, før man lærer at læse, for at man ikke skal tage skin for virkelighed, middel for hensigt og tegnet for tingen (Kold, 1995 s. 10). Men han var heller ikke blevet taget i skole af videnskaben, som her ved årtusindeskiftet excelerer i en århundredegammel misforståelse, nemlig dén at menneskelige færdigheder kommer sig af at vi lærer nogle regler, og at disse regler sætter såvel børn som sidenhen maskiner i stand til at mestre kunsten (Nørretranders, 1995 s. 675ff). Men det er ligeså stor en fejltagelse som forestillingen om barnet som den tomme tavle var det for 300 år siden. For det første giver det mere mening at tale om det kompetente spædbarn med et neurobiologisk overskud fra begyndelsen af. Og for det andet kan man kun lære noget gennem erfaring og konkret vekselvirkning med verden, altså ved at tale- og læse sproget, snarere end ved at studere dets fonetik. Men inden for læsevidenskaben har man taget parti for det mekanistiske og det faglige, som om faglig viden og livskvalitet skulle modarbejde hinanden. Det er naturligvis noget vrøvl, man kan modsigelsesfrit oplive og oplyse på én og samme tid; og oplivelse det er hvad vi trænger til (Holck, 1996 s. 56). Derfor gælder det også i specialundervisningen om ikke at lade sig forblænde eller blinde af videnskaben ved f.eks. at meddele forældre testresultater i et objektivt og autoritativt sprog, som om de var eviggyldige sandheder. Eller alt for ofte at falde i, som moren der roser sit barn der gynger: så dygtig du er. Men som Peter forbitret konstaterer: Barnet havde bedt om opmærksomhed. Hun havde bedt om at blive set. Men hun fik en vurdering (Høeg, 1993 s. 113). Alternativet hertil kan være at fortælle om sine oplevelser med- og iagttagelser af barnet på en mere ydmyg og indlevende måde, hvorved man har en større chance for at få flere forældre til at fortælle med som ligeværdige partnere. Specialpædagogik er alt for kompleks en størrelse til udelukkende at overlade den til videnskaben. Den har også i høj grad brug for lærere, pædagoger og andre, som tør tage udgangspunkt i sig selv og deres egne erfaringer på en reflektorisk måde med henblik på at skabe viden. Og det må foregå i et samspil mellem følelse og fornuft, hvor følelsen står for spontaniteten, åbenheden og livskraften med henblik på at bemestre et felt, og fornuften står for holdning og handlekraft med henblik på at kunne beherske det selvsamme felt (Pahuus, 1998). Specialpædagogikken har brug for såvel hjerne som hjerte og ikke mindst livsmod. 94\n14 Litteratur Boëtius, Henrik, Marie Louise Lauridsen og Marie Louise Lefévre: Lyset, mørket og farverne, Goethes Farvelære - indblik og perspektivering, København: Multivers Forlag, Danielsen, Eric: Psykologiens Mozart, Introduktion til L.S. Vygotsky og den kulturhistoriske skole, København: Dansk Psykologisk Forlag, Goethe, J.W.: Farbenlehre, i indledningen, Weimar, Grundtvig, N.F.S.: Om mennesket og verden, Dannevirke, 1817 og Information s. 14, 14/ Holck, Niels: Lærerpersonligheden i Undervisningsministeriets tidsskrift: Uddannelse nr. 1, side 56, Høeg, Peter: De måske egnede, København: Munksgaard/Rosinante, Kold, Christen: Om børneskolen, udgivet af Friskolebladet/Dansk Friskoleforening, Fåborg: 2. udgave (1986), 8. oplag, Kold, Christen: Om børneskolen i Dansk Pædagogisk Tidsskrift, nr. 5, Maul, John og Tom Svendsen: En troldsplint i øjet - en motorisk skade og dens følger, København: Gyldendal, Maul, John: Specialpædagogikkens krop, i Kognition og Pædagogik v/dansk Psykologisk Forlag, nr. 24, side 15-23, 1997a. Maul, John: Når fokus på læsevanskeligheder resulterer i videnskabeligt kikkertsyn, i Forskningstidsskrift om Læsning og læsevanskeligheder fra Danmarks Lærerhøjskole, første årgang, nr. 1, 1997b. Mørch, Søren: Det europæiske hus, civilisationen, København: Gyldendal, Nielsen, Birgit og Jonna Nielsen: Er mit barn ordblind? Danmarks Pædagogiske Bibliotek i Aalborg, afsluttende eksamensopgave på Speciallæreruddannelsen, Nørretranders, Tor: Person på en planet, København: Aschehoug, Pahuus, Mogens: Det gode liv, indføring i livsfilosofi, København: Gyldendal, Rasmussen, Torben Hangaard: Kroppens filosof, København: Semi-forlaget, Wolf, Jacob: Etikken og universet, København: Forlaget Anis, i Historien om Tom er som et eventyr: hver gang man præsenteres for den, kan man lære noget nyt. ii Og som belønning for mange års veludførte målinger af børn kan de nu ved årtusindeskiftet ende med at blive slået sammen til Danmarks- eller måske snarere Bispebjergs Pædagogiske Universitet p.g.a. beliggenheden på Emdrupvej. Og der er da også ligesom mere ægte katedralstemning over det sidstklingende navn. iii Enæggede tvillinger er, som de kloninger de også er, alligevel udstyret med hver sit subjekt. iv Om behaviorismen sagde han [Niels Bohr] spøgende, at det var ejendommeligt, at en psykologisk skole alene ved valget af sit navn reklamerede med sin egen begrænsning, side 105 fra David Favrholdt: Fysik, bevidsthed og liv - studier i Niels Bohrs filosofi, Odense Universitetsforlag, v Ørsted betragtede dog også sin forskning som en del af en romantisk enhedsfilosofi. 95


Don't take it personal – Københavns Universitet\nDette er algoritmernes tidsalder. En tidsalder, hvor personlig information er blevet en valuta, der ved hjælp af algoritmer omsættes til personlige profiler. Profiler der, på platforme såsom Facebook og Google, bliver styrende for de personaliserede nyheder, søgeforslag, reklamer og informationer, som brugerne præsenteres for. Dette til trods er platformsudbydere ikke interesserede i brugerne personligt, men ”blot” i deres sociale mønstre, netværk og præferencer. ’Tag det ikke personligt’ siger de. Undersøgelser viser imidlertid, at mange brugere tager det personligt. De oplever, at de har mistet kontrollen over, hvilken information der opsamles om dem, og hvordan den anvendes, hvorved deres ret til privatliv udfordres. Det er dette misforhold, der er udgangspunktet for dette forskningsprojekt.\nOverordnet spørger vi til forholdet mellem personlig information og retten til privatliv. Hvordan kan vi i en data-dreven tid, hvor tjenester er baseret på profilering og personaliserede services, gentænke, hvad det vil sige at have ret til privatliv? Hvordan forstår og beskytter vi ’personlig information’; når information om den enkelte kan udledes af hver eneste handling, der foretages online? og; når brugere i stigende grad bevidst vildleder og dermed ”gamer” den personlige profil, som platformene opbygger?\nVi vil undersøge disse spørgsmål både konceptuelt og via dataindsamling om brugeres og platformes perspektiver på personlig information, personlige profiler, privatliv og regulering.\nProjektet ledes af institutleder Jens-Erik Mai med deltagelse af postdoc Sille Obelitz Søe, seniorforsker Rikke Frank Jørgensen (Institut for Menneskerettigheder), lektor Bjarki Valtýsson (Institut for Kunst- og Kulturvidenskab) og lektor Taina Bucher (Institut for Medier, Erkendelse og Formidling).\nProjektet er støttet med 5.751.089 kr. af Danmarks Frie Forskningsfond.


Biofach - 2007 - stemningsrapport\nØkologisk kosmetik har fået sin egen messe\nLæs mere om Vivaness\nBiofach slog endnu en rekord\nStemningsrapport fra Biofach 2007 - 15. - 18. februar\nBiofach er som andre messer et mødested for branchen. Mange kommer blot for at holde møde med mangeårige samarbejdspartnere.\nDen danske stand var flot og større end tidligere, men det IKEA-agtige design kunne næsten få beskueren til at glemme, at messen handlede om fødevarer\nDen ungarske stand var nok den, som stilmæssigt adskilte sig mest fra den danske. Hele standen var indrettet som en gammeldags landsbykro med musik, folkedansk og farverige nationaldragter.\nDen østrigske stand var ligesom den danske præget af ost og andre mejeriprodukter.\nKina var stærkere repræsenteret end nogensinde. Her en af de mere prangende kinesiske stande.\nArche er en tysk virksomhed som har specialiseret sig i økologiske sushi-produkter. Kimonopigen er dog japaner.\nUrtekram havde to stande. En mindre stand var placeret på den danske fællesstand, mens hovedstanden lå i kosmetik-hallen Vivaness.\nLandbrugskommisær Mariann Fischer Boel lagde vejen forbi messen den første dag\nAndalusien i Sydspanien havde en af de vel nok største stande på Biofach\nDet danske frugt- og bær firma Berrifine havde valgt at placere sig udenfor den danske fællesstand\nVivaness er Biofachs kosmetik-afdeling. Den var præget af stor vækst på området.\nLe Blé D'or præsenterede bl.a. wienerbrød.\nVerdens største økologiske messe - Biofach i Nürnberg overgik også i 2007 sig selv. Næsten 45.000 besøgte messen, som både omfattede den traditionelle fødevaremesse og kosmetik-messen Vivaness.\nDe to messer havde tilsammen 2.566 udstillere fra 116 lande.\nDanmark var stærkere repræsenteret end nogensinde - både blandt udstillere og besøgende. Mest markant var den danske fællesstand, som blev åbnet af fødevareminister Hans Chr. Schmidt.\nStanden virkede stor, og det lykkedes givetvis at vise omverdenen, at Danmark ønsker at være med på den økologiske udvikling. Under åbningen opfordrede fødevareministeren den danske øko-branche til at prale mere. Det syntes dog ikke helt at være nødvendig. Den danske stand gav tilstrækkeligt indtryk af pral - især når man tager i betragtning, hvor mange flere produkter, andre lande havde at byde på.\nFlere andre landes stande var endnu større, og de store nationale stande er på vej til at blive et problem for overskueligheden på Biofach. Det bliver stadigt sværere at finde de produkter man søger, fordi messen overvejende er delt op i lande, og ikke sektorer for Mejeri, Kød, Kolonial o.s.v.\nProblemet er historisk betinget men skyldes også at mange lande yder betragtelige statstilskud til store nationale stande, hvilket gør det næsten umuligt at dele messen mere fornuftigt op.\nNogle af de helt store stande repræsenterer naturligvis Europæiske områder med stor økologisk produktion, blandt andet Italien og Andalusien. Flere oversøiske lande stormer dog frem. Indien var stærkt repræsenteret, og Kina viste også flaget som fremadstormende - også på det økologiske felt.\nSelv om Biofach er verdenskendt, er messen dog stadig meget tysk. 66 procent af de besøgende er tyskere. Hertil kommer mange besøgende fra det tysktalende Østrig. De nationale tyske haller er tydeligvis de tættest befolkede.\nBiofach er blevet større - men ikke nødvendigvis mere spændende. En erfaren dansk besøgende sagde, at det er blevet sværere at finde "diamanter" på Biofach. Man kan snart få alle typer varer økologisk, og de fleste nyheder består blot i nye smagsvarianter, eller kopier af noget andre allerede har produceret før. Blandt dette års nyheder bør dog nok nævnes de økologiske flødeboller, som vakte opmærksomhed blandt mange. Blandt de danske seværdigheder var bl.a. Le Blé D'ors wienerbrød til bake-off.\nSelv om kosmetik er en gammel nyhed på Biofach gav det alligevel messen et løft, at kosmetikken har fået sin egen messe. Selv om Vivaness kun omfatter en enkelt hal, har den allerede fået sin egen identitet. Man mærker tydeligt forskellen, når man træder ind i hal 7A, hvor Vivaness var placeret.\nDen danske fællesstand omfattede i år Arla, Naturmælk, Thise, Hanegal, Friland, Farre a/s, Crisby Food, Mølle Skovly, Økoladen, Coesam, Agrova, Visionfoods, Sunprojuice, Le Blé D'or.\nHerudover havde blandt andet det danske firma Berrifine sin egen stand i en anden hal. Flere andre danske virksomheder var repræsenteret i samarbejde med udenlandske virksomheder, heriblandt INCO Danmark.\nBiofach holdes næste år 21. - 24. februar 2008


Om os - Terndrup By\nVi er en klub, der lægger stor vægt på det sociale aspekt. Vi har spillere i alderen fra 4 år og op. Vores arbejde med de mindste bygger meget på leg med fodbolden og hyggen ved at være sammen.\nFra spillerne er ca. 12 år bliver træningen mere koncentreret. Her styrker vi konkurrencemomentet mere end vi har gjort mens spillerne er mindre. Dog lægger vi til stadighed vægt på holdspillets vilkår og at det skal være sjovt at være i klubben og ikke mindst på banen.\nVores seniorer spiller i de mellemste rækker. Også her lægges der mest vægt på det sociale aspekt. Oldboys- og girlsholdene holder ved sporten længe, og flere spiller helt op til efterlønsalderen. Der er plads til alle i klubben.\nVi lægger også vægt på, at kunne give vores spillere oplevelser i kraft af deltagelse i større landsdækkende turneringer, forskellige cups, ture til såvel indland som udland – i denne forbindelse har vi en venskabsby i Tyskland.\nSom en del af et mindre samfund lægger vi også vægt på til stadighed at skabe rammer, så der er diverse tilbud til vores børn og unge. Derfor ser vi positivt på oprettelse af samarbejdsaftaler med nabobyer, for at samle så mange børn/unge at vi kan etablere nogle fornuftige og indholdsrige hold.\nPå det nye anlæg har vi to træningsbaner, en opvisningsbane samt ekstra grønt areal til opvarming, lege mv.\nDerudover har vi også den gamle stadion på Bælumvej. Her har vi lysanlæg. Vi benytter typisk den gamle bane, når vi har brug for lysanlæg og i ydersæsonen, hvor vi forsøger at skåne græsset på det nye anlæg under træning.\nI klubhuset har vi omklædningsfaciliteter og depotrum til vores tøj, bolde mv. Vi har også vaskemaskine til spillertøjet efter kamp. Der er også cafeteria hvor spillerne kan købe slik, pølser, sodavand og øl.\nSe billeder af Terndrup IF Fodbold klubhus – klik her.\nI vinterhalvåret holder vi til i Terndrup Hallen. Vi har fast træningstid om mandagen i vinterhalvåret.


Nye funktioner og muligheder med Brunatas app | Brunata\nog muligheder med Brunatas app\nFor mindre end et år siden lancerede Brunata deres første app som henvender sig til beboere. Appen kunne vise beboerne deres forbrug af bl.a. vand, varme og el, advare ved forhøjet forbrug og sammenligne forbruget i én måned med forbruget i samme måned året forinden.\nLige siden lanceringen af Brunatas forbrugsapp, har Brunata været ude og lytte til kundernes behov og ønsker til forbedringer, og er allerede nu klar med en ny version af appen, der gør det muligt for beboerne at grave dybere ned i deres forbrug. I den nye version kan beboeren ikke kun se forbruget i den indeværende måned, men også den indeværende uge. Samtidig kan beboeren selv vælge om forbruget skal sammenlignes med samme periode sidste år – eller den foregående periode. Derudover kan beboeren nu også se forbruget på den individuelle måler, samt til- eller fravælge målere der ikke måtte være relevante.\nSidst men ikke mindst, kan beboerne skræddersy notifikationer der kan advare om forhøjet forbrug. Her kan beboeren vælge 2 givne perioder der skal sammenlignes, hvad grænseværdien skal være osv. Beboeren vil ligeledes kunne vælge, om der ønskes en notifikation inden eller efter forbruget overstiger den tidligere periode. Hertil vil beboeren modtage en notifikation med link til sparetips, hvor de kan læse gode råd til at spare på forbruget.\nDet har været Brunatas klare mål, at gøre visualiseringen mere gennemsigtig, så beboeren selv kan følge med i, hvornår deres forbrug af vand, varme og el er stigende. Det gør det både lettere og ikke mindst sjovere at være energieffektiv til gavn for miljøet – og samtidig er der en økonomisk gevinst.


Hard Rock Cafe, Pittsburgh - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Pittsburgh Restauranter i nærheden af Hard Rock Cafe\nBagerier i Shadyside\nRestauranter i Asiatisk i Fox Chapel\nRestauranter i Store grupper i Coraopolis\nAlle aktiviteter i Pittsburgh Aktiviteter i nærheden af Hard Rock Cafe\nHard Rock Cafe, Pittsburgh\nUSA Pennsylvania (PA) Pittsburgh Restauranter i Pittsburgh Hard Rock Cafe\nNr. 58 af 1.747 Restauranter i Pittsburgh $$ - $$$\nAmerikansk, Bar 230 W Station Square Dr, Pittsburgh, PA 15219-1160+1 412-481-7625Website\nAlle billeder (71) Fuld visning Book med OpenTable 26/06/2017\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 387 anmeldelserFremragende32 %Rigtig god39 %Gennemsnitlig20 %Dårlig7 %Frygtelig2 %Åben nu11:00 am - 11:00 pmsø - to11:00 am - 11:00 pmfr - lø11:00 am - 1:00 amAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Bar PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 230 W Station Square Dr, Pittsburgh, PA 15219-1160Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en god udsigt?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til en aften i byen?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende74Rigtig god73Gennemsnitlig35Dårlig11Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (197)Engelsk (362)Portugisisk (6)Flere sprog Sprog Dansk (197)Engelsk (362)Portugisisk (6)Spansk (6)Tysk (5)Italiensk (3)Fransk (1)Japansk (1)Norsk (1)Russisk (1)Svensk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDagny L4Anmeldt 6 dage siden Alt for dyrt.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejct-cruisersConnecticut1481882Anmeldt 1 uge siden Venligt personaleMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwannabasnowbirdJessup, Pennsylvania92Anmeldt 1 uge siden Stoppet på grund af navnetHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjamminjohnJohn Murray2213Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Fantastisk job!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejFrancine S71Anmeldt 3 uger siden Dejlig atmosfæreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKristin DMountain Top, Pennsylvania314Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Fantastisk atmosfæreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejinfernocoutureMiami, Florida9719Anmeldt 4 uger siden Masser af sjov!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLarry LRichfield10527Anmeldt 16 maj 2017 Temmelig standard Hard RockMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVicki ABrunswick, Md.551168Anmeldt 2 maj 2017 Tid til aftensmad og vi valgte her!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtravelerManchesterNhmanchester nh62Anmeldt 20 april 2017 Hard Rock CaféMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.HardRockPittsburgh, General Manager hos Hard Rock Cafe, svarede på denne anmeldelseSvarede 21 april 2017Google Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenGrand Concourse865 anmeldelser 0,13 km væk The Melting Pot225 anmeldelser 0,09 km væk Shiloh Grill206 anmeldelser 0,4 km væk Texas de Brazil218 anmeldelser 0,02 km væk Seværdigheder i nærhedenMount Washington2.189 anmeldelser 0,9 km væk Monongahela Incline872 anmeldelser 0,29 km væk Market Square340 anmeldelser 0,78 km væk Fort Pitt Museum161 anmeldelser 0,89 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Hard Rock Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nBookinger, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Takeaway, Gratis wi-fi\nStore grupper, Familier med børn, Særlige lejligheder, Børn, Barhygge\n230 W Station Square Dr, Pittsburgh, PA 15219-1160 Placering:


Dette er forskellen mellem mavesår og mavesår\n, Jakarta - Maven er en del, der har mange vigtige organer i sig. Men hvis du føler en stikkende fornemmelse i din nedre del af maven, siger folk generelt, at halsbrand angriber. Faktisk er det ikke kun mavesår, der kan give disse symptomer, man kan også vise sig at have mavesår.\nIkke få mennesker stiller den forkerte diagnose, så de tager den forkerte medicin til at behandle den. Faktisk får lignende symptomer en person til at skelne mellem mavesår og mavesår. Faktisk er det meget vigtigt at vide. Her er en diskussion for alle at vide om forskellen mellem halsbrand og mavesår!\nLæs også: Ignorer ikke helbredsproblemer på grund af mavesår\nForskellen mellem mavesår og mavesår, du bør kende\nFaktisk er en person, der har mavesår eller mavesår, svær at bestemme. Dette skyldes næsten de samme symptomer, som opstår, når en af dem angriber. Med det skal du virkelig kende forskel på halsbrand og mavesår. Fordi håndteringen kan være forskellig fra hinanden.\nMavesår er inkluderet i mavesårsygdomme. Det, der adskiller det, er den del af fordøjelseskanalen, der er påvirket. Nogle mennesker kan have begge lidelser på én gang. Derfor er det vigtigt at kende de forskelle, der kan ses mellem de to sygdomme. Her er forskellen mellem halsbrand og mavesår:\nForståelse af mavesår og mavesår\nEn person, der lider af mavesår eller mavesår, opstår, fordi maven og tyndtarmen er forstyrret. Når dette sker, kan der opstå flere symptomer, såsom mavesmerter, kvalme og opkastning, appetitløshed og vægttab. Der er dog en grundlæggende forskel mellem halsbrand og mavesår.\nBegge lidelser angriber slimhinden i maven. Sår er dog inkluderet i den generelle inflammation, og mavesår er forekomsten af den eroderede maveslimhinde. Det vil sige, at mavesår er en mere alvorlig lidelse end mavesår. Nogle af de symptomer, der kan opstå, når en person lider af en af disse sygdomme, er intens smerte, risiko for blødning og oplever abdominal perforation.\nDette er faktisk noget forvirrende, men du kan spørge lægen fra for en mere endelig forklaring. Det er meget nemt, du bare Hent Ansøgning i smartphone Brugt!\nLæs også: Ikke et sår, dette er et tegn på et mavesår\nÅrsager til mavesår og mavesår\nDisse to sygdomme kan skyldes forskellige ting. Her er nogle ting, der kan forårsage halsbrand og mavesår:\nEn person kan lide af mavesår forårsaget af irritation af maven på grund af kroniske opkastningssygdomme, overdreven alkoholforbrug, kronisk opkastning, stress, at tage visse stoffer. Derudover kan du også opleve denne lidelse forårsaget af bakterier og infektioner, såsom galderefluks, H. pylori bakterieinfektion og perniciøs anæmi. Denne lidelse skal behandles med det samme for ikke at øge forekomsten af mavekræft.\nDen mest almindelige årsag til mavesår er en infektion forårsaget af H. pylori-bakterien. Disse bakterier kan leve og formere sig i slimhindelaget, hvilket er nyttigt til at beskytte slimhinden i maven og tyndtarmen. Fordi maveslimhinden bliver mindre og mindre, kan bakterier nemt angribe og forårsage sygdom.\nDenne lidelse kan også være forårsaget af at tage smertestillende midler, der tages regelmæssigt. Visse håndkøbsmedicin kan irritere slimhinden i maven og tyndtarmen. Nogle af disse lægemidler er aspirin, ibuprofen, naproxen, ketoprofen og andre. Ulcussygdom er mere almindelig hos mennesker, der ofte tager smertestillende medicin.\nSymptomer på mavesår og mavesår\nEn anden forskel fra halsbrand og mavesår, der kan ses, er de symptomer, de forårsager. Her er nogle af de symptomer, der kan opstå, når en person har en af disse sygdomme, og forskellen mellem dem:\nSymptomer på halsbrand:\nHar kvalme og opkastning.\nMave oppustethed og smerter.\nBrændende følelse ved måltider eller om natten.\nBlødning ved afføring.\nSymptomer på mavesår:\nHar fordøjelsesbesvær eller dyspepsi.\nFøler mig oppustet og mæt.\nHyppig bøvsen og opstød.\nFøler dig stadig meget sulten, selvom du lige har spist.\nLæs også: Gastritis og mavesår, Kend forskellen\nDet er nogle af de forskelle, der kan kendes fra halsbrand og mavesår. Ved at kende forskellen håber man, at du kan reagere hurtigt, så du ikke tager den forkerte medicin. Endelig bliver lidelsen ikke hurtigt til en alvorlig sygdom.\nTorrance Memorial Physician Network. Tilgået 2020. Ulcus og gastritis\nMedicinske nyheder i dag. Tilgået 2020. Hvad er mavesår og duodenalsår?


Billig Gynge til udendørs - det bedste til dit barn til en billig pris \nBillig Gynge til udendørs\nLeder du efter Billig Gynge til udendørs, så tag et kig her på vores side. Her finder du nemlig flere oplysninger.\nBliv henvist til alt om Billig Gynge til udendørs\nHer på hjemmesiden henviser til flere oplysninger, der har med Billig Gynge til udendørs at gøre, og dette har vi gjort lige siden begyndelsen. Dit barn fortjener noget ordentlig legetøj, som hjælper barnet i dets motoriske udvikling, og vi mener helt bestemt, at Sansegynge er noget af det bedste, du kan købe til dit barn. Læs mere om disse sansegynge, fugleredegynger, motorikgynger, runde gynger ved at følge vores henvisning. Ja … kært barn har mange navne.\nSpørgsmål ift. Billig Gynge til udendørs\nVi får engang imellem indsendt spørgsmål vedr. Billig Gynge til udendørs eller andet, som har en relation til dette stykke legetøj, og vi vil også gerne forsøge at hjælpe dig. Find vores kontaktinformationer i bunden af sitet, hvis du har behov for at stille nogle spørgsmål i forhold til emnet. Vi vil gøre vores for at besvare dine spørgsmål bedst muligt. NB: Vi besvarer spørgsmål hurtigst muligt, men der kan forekomme ventetid.\nBillig Gynge til udendørs og meget mere\nNår du trykker dig videre på linket, som du ser længere oppe, vil du komme videre en side, der med stor sandsynlighed leder til flere informationer om Billig Gynge til udendørs - priser, udsalg, tilbud og måske endda nogle gode tips. Sansegyngens vidunderlige verden er noget et hvert barn bør opleve, og det er derfor hjemmesiden her er blevet lavet - for at henvise dit til det bedste om dette fantastiske legetøj til børn. Rigtig god fornøjelse med din videre browsing.


Et rigt handelsliv - ikke et butikscenter -\nHjem » Et rigt handelsliv – ikke et butikscenter\nVi ønsker liv i Vordingborgs gader. Og et rigt og varieret handelsliv. Derfor bør der ikke bygges et stort butikscenter på Rådhusgrunden. Man risikerer meget vel at spænde ben for den positive udvikling der kunne være i og omkring Algade når Borgcentret åbner. Det virker ikke realistisk at tro at et bycenter på Rådhusgrunden kan trække så mange flere handlende til byen at det både bliver rentabelt i sig selv og undgår at få dramatiske konsekvenser for de handlende i Algade, samt i kommunens to øvrige centerbyer, Stege og Præstø.\nEn fortætning og udvikling omkring den østlige ende af Algade er langt at foretrække. For at gøre Algade mere attraktiv kunne man overdække en del af den og de tilstødende gader. Dermed kan der skabes spændende nye byrum med gadeaktiviteter og torvehandel. I det hele taget vil et arbejde med handelsgadens kvalitet og udseende kunne give hele centrum et løft.\nDerfor er det også godt at forslaget til Helhedsplan for Vordingborg by nævner udvikling af handelsmiljøet – f.eks. med en købstadsmanager. Der skal nemlig satses på kvalitet, samarbejde og samspil med Borgcentret.\nRadikale Venstre foreslår en ombygning af det nuværende rådhus og tilbygning, der hvor de nuværende rammer er for dårlige.\nVi vil også gerne være med til at finde midler til at bygge en ny svømmehal. Ligeledes kan Solbakken indrettes med idræts- og kulturfaciliteter, gerne med et vandrehjem som ville give god mening her.\nSelvom biblioteket på langt sigt bør ligge i centrum, kan vi ikke støtte en flytning af Kulturarkadens funktioner nu. Det er simpelthen ikke økonomisk ansvarligt på nuværende tidspunkt. Og så få år efter at det med store omkostninger blev flyttet væk fra centrum.