Evaluering af praktikcentre del 2. Beskrivelse og vurdering af de enkelte centre - PDF\nEvaluering af praktikcentre del 2. Beskrivelse og vurdering af de enkelte centre\nDownload "Evaluering af praktikcentre del 2. Beskrivelse og vurdering af de enkelte centre"\n1 Evaluering af praktikcentre del 2 Beskrivelse og vurdering af de enkelte centre\n2 Evaluering af praktikcentre del 2 Beskrivelse og vurdering af de enkelte centre 2015\n3 Evaluering af praktikcentre del Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er kun udgivet i elektronisk form på: ISBN (www)\n4 Indhold Indledning 7 AMU Nordjylland 9 Business College Syd (BC Syd) 13 Campus Bornholm 17 Campus Vejle 21 CELF 25 CPH West 29 Den jydske Haandværkerskole 33 Erhvervsskolen Nordsjælland 37 Erhvervsskolerne Aars 41 EUC Lillebælt 45 EUC Nord 47 EUC Nordvest 51 EUC Nordvestsjælland 55 EUC Sjælland 59 EUC Syd 63 København Nord 67 Handelsskolen Silkeborg 69 HANSENBERG 71 Herningsholm Erhvervsskole 75 Hotel- og Restaurantskolen 79\n5 International Business College Kolding (IBC Kolding) 83 Jordbrugets Uddannelsescenter 87 Kold College 91 Københavns Universitet, Skolen for Klinikassistenter og Tandplejere 95 Københavns Universitet, Skovskolen 99 Københavns Tekniske Skole 103 Køge Handelsskole 107 Learnmark 111 Mercantec 115 Roskilde Tekniske Skole (RTS) 119 Rybners 123 Selandia 127 Skive Handelsskole 131 Skive Tekniske Skole 135 Svendborg Erhvervsskole 139 Syddansk Erhvervsskole 143 TEC 147 Tech College Aalborg 151 Teknisk Skole Silkeborg (TSS) 155 Tietgen 159 Tradium 163 UC Holstebro 167 UC Ringkøbing-Skjern 171 VIA University College 173 Viden Djurs 177\n6 Zealand Business College (ZBC) 181 Aalborg Handelsskole 185 Århus Købmandsskole 189 Aarhus Tech 193 Aarhus Universitet 196\n7 Indledning Denne del af evalueringen af praktikcentrene, som EVA har gennemført efter anmodning fra Undervisningsministeriet i perioden fra maj til december 2014, indeholder beskrivelser og vurderinger af samtlige praktikcentre. Den centerspecifikke del knytter sig til og hænger tæt sammen med evalueringens generelle del, der indeholder analyser på tværs af de enkelte centre og uddannelser. Evalueringens to dele skal derfor læses og ses i sammenhæng. I indledningen til den generelle del er der gjort nærmere rede for evalueringens design og tilrettelæggelse, herunder de opstillede kriterier, de anvendte metoder samt organiseringen af evalueringen. I denne indledning vil der derfor kun blive gjort nærmere rede for de retningslinjer, der har været anvendt i forbindelse med udarbejdelsen af de centerspecifikke rapporter. Som grundlag for de centerspecifikke rapporter har EVA gennemført en kvalitativ dataindsamling, der har omfattet besøg på samtlige centre med interview med hhv. elever, instruktører og ledere. De centerspecifikke rapporter bygger på den dataindsamling, EVA gennemførte under besøgene på de enkelte centre, herunder især på interviewene. Det betyder, at rapporterne beskriver centrene, som de var på besøgstidspunktet, dvs. inden for perioden ultimo august til primo oktober Ændringer, der siden er sket på centrene, vil kun blive omtalt som planer, hvis disse fremgik under besøget. De enkelte rapporter er opbygget efter samme disposition. Hver rapport indeholder en kort beskrivelse af det enkelte center under flg. overskrifter: a. Overordnet om centeret b. Elevstrømme og samarbejdsaftaler med andre skoler c. Det praktikpladsopsøgende arbejde d. Praktikuddannelsen e. Kvalitetsarbejdet f. Sammenfattende perspektiver og vurderinger. Beskrivelserne under overskrifterne b)-e) fokuserer på de punkter og forhold, som praktikcenteret især har lagt vægt på i det hidtidige arbejde. Det afsluttende afsnit f) redegør for, hvad centerledelserne selv har hæftet sig ved som væsentlige resultater af det hidtidige arbejde. Afsnittet indeholder desuden EVA s helhedsvurdering af det enkelte center. EVA s helhedsvurdering omfatter en samlet vurdering af, om skolen/institutionen er i gang med, godt i gang med eller nået langt i arbejdet med at etablere et praktikcenter, og den fremhæver de konkrete forhold, EVA især har hæftet sig ved på det enkelte center. EVA vurderer ikke skpaktiviteterne, dvs. skolepraktikaktiviteterne, på de enkelte uddannelser, men centeret som sådan. I helhedsvurderingen af, hvor langt et center er nået, har EVA lagt vægt på, i hvilket omfang centeret har opbygget en praksis, som synliggør centeret i forhold til de relevante grundforløb, og som samtidig indebærer, at det at være praktikcenterelev adskiller sig fra det at være skoleelev. De enkelte kapitler i den generelle del behandler mere udførligt de forhold, EVA anser som centrale i arbejdet med at opbygge et praktikcenter, og de væsentligste af disse er fremhævet i resumeet til den generelle del, som sammenfatter EVA s vurderinger på tværs af analyserne i de enkelte kapitler. Evaluering af praktikcentre 7\n8 De centerspecifikke rapporter har været i høring på skolerne, som har haft mulighed for at kommentere et udkast til den centerspecifikke rapport mht. evt. fejl eller misforståelser. Det skal tilføjes, at de oplysninger om elevtal på de enkelte praktikcentre pr. ult. september, der fremgår af rapporterne, er de tal, der kan trækkes i Undervisningsministeriets databank. Det betyder, at tallene for de enkelte centre ikke omfatter elever, der går på centeret, selv om de formelt set er optaget på et andet praktikcenter, da EVA ikke har haft mulighed for systematisk at korrigere for disse forhold. Selve aktiviteten i forhold til de pågældende elever vil dog blive omtalt i rapporten om det center, hvor den gennemføres. Evaluering af praktikcentre 8\n9 AMU Nordjylland Overordnet om praktikcenteret AMU Nordjylland er godkendt til skolepraktik på fire uddannelser: Anlægsgartner Anlægs-, bygningsstruktør og brolægger Lager- og terminaluddannelsen Serviceassistent. Praktikcenteret gennemfører ikke skolepraktik på grundlag af andre skolers godkendelser og har heller ikke selv udlagt skolepraktik til andre skoler. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 33 elever registreret som elever på praktikcenteret pr. ult. september Geografisk er praktikcenteret placeret på én adresse i Ålborg. Om vinteren gennemføres skolepraktikken på anlægsgartneruddannelsen dog på AMU Nordjyllands afdeling på Sandmoseskolen, beliggende tæt ved Jammerbugten, ca. 40 km fra AMU Nordjylland, hvor der er mulighed for indkvartering af elever. Praktikcenterledelsen er indbygget i den ledelsesstruktur, skolen havde i forvejen. Ledelsesansvaret er placeret hos centerchefen for EUD samt områdelederen for EUD, der står for driftsdelen af praktikcenteret og samarbejdet med eksterne aktører i samråd med centerchefen. AMU Nordjylland har valgt at etablere et praktikcenterudvalg, der er sammensat af en repræsentant fra hvert af de relevante uddannelsesudvalg samt to repræsentanter fra bestyrelsen. Elevstrømme og samarbejdsaftaler med andre skoler AMU Nordjylland har indgået aftaler med tre skoler om at tage imod elever til skolepraktik. Det drejer sig om elever på anlægsgartneruddannelsen hhv. fra Agri College Aalborg og fra EUC Nordvest samt elever på struktøruddannelsen og serviceassistentuddannelsen fra EUC Nord. Overordnet vurderer centerledelsen, at dækningen med skolepraktik er tilstrækkelig i området på de uddannelser, AMU Nordjylland er godkendt til. Nogle elever kan dog ifølge ledelsen komme i klemme, når de skal i skolepraktik, da de ikke er berettigede til skolehjem, hvis de ikke allerede var berettigede til det, da de gik på grundforløbet. Det gælder ikke mindst elever på anlægsgartneruddannelsen, da skolepraktikken i vinterhalvåret gennemføres på Sandmoseskolen, som ligger forholdsvis langt fra AMU Nordjyllands adresse i Ålborg. Praktikcenteret har udarbejdet en håndbog til eleverne, der forklarer, hvad det indebærer at være elev i praktikcenteret, fx mht. de krav, eleverne skal opfylde. Instruktøren og en repræsentant for det lokale uddannelsesudvalg står for EMMA-vurderingerne ved optagelsen, der gennemføres som en ansættelsessamtale. Der lægges vægt på, at eleverne allerede har været aktivt søgende, mens de gik på grundforløbet. Det fremgik, at instruktøren savner et tættere samarbejde med grundforløbslærerne, ikke mindst på de andre skoler, man modtager elever fra. Evaluering af praktikcentre 9\n10 Det praktikpladsopsøgende arbejde Det praktikpladsopsøgende arbejde varetages dels af faglærerne, dels af praktikpladskonsulenten og de tre virksomhedskonsulenter, der hører til under AMU Nordjyllands markedschef. Der er planer om at ansætte yderligere en konsulent, der skal samarbejde tæt med instruktøren. Praktikuddannelsen AMU Nordjylland var på besøgstidspunktet i september 2014 ved at indrette særlige lokaler til skp-eleverne på anlægsgartneruddannelsen. På grund af generel pladsmangel havde det imidlertid endnu ikke været muligt at frigøre disse lokaler og faciliteter til dette formål. Serviceassistenteleverne har et lokale specifikt indrettet til dem, mens skp-eleverne på de øvrige uddannelser deles om faciliteterne med de andre elever på uddannelserne. I disse tilfælde søger skolen at dele de to elevgrupper op, så de ikke benytter faciliteterne samtidig. AMU Nordjylland har ansat én instruktør, der varetager opgaver i forhold til samtlige skp-elever på de uddannelser, hvor AMU Nordjylland gennemfører skolepraktik. Han skal sørge for, at eleverne får de relevante informationer forud for optagelsen, og i øvrigt stå for optagelsesproceduren og sikre, at eleverne får arbejdstøj mv. Instruktøren skal endvidere sørge for, at der er relevante opgaver til eleverne. På de uddannelser, instruktøren ikke selv er uddannet på, sker det i samarbejde med faglærerne, som i øvrigt hjælper til og instruerer eleverne, samtidig med at de passer deres øvrige undervisningsopgaver. Instruktøren har desuden til opgave at indgå aftaler med virksomhederne og besøge eleverne, når de er ude. Det er således instruktørens opgave at holde styr på sammenhængen og progressionen i de enkelte elevers uddannelsesforløb og sammen med eleverne ajourføre deres logbøger. Endelig står instruktøren for den løbende EMMA-vurdering. Han har endvidere mulighed for at henvise skp-elever til den coach, AMU Nordjylland har ansat, hvis han vurderer, at en elev har brug for særlig støtte, fx pga. personlige forhold. Det fremgik under besøget, at AMU Nordjylland har planer om at ansætte yderligere instruktører. Det varierer fra uddannelse til uddannelse, hvor let det er at finde tilstrækkeligt med relevante opgaver. Det fremgik af interviewene, at det var særlig vanskeligt på lager- og terminaluddannelsen at skaffe tilstrækkeligt med opgaver. På denne uddannelse er skp-eleverne ansvarlige for at holde styr på skolens redskabslager. Evt. huller i opgavemængden søger man at udfylde ved at træne elevernes it-færdigheder i relation til lagerstyring. Praktikcenteret overvejer at indføre stempelkort, da man vurderer, at det kan være svært at få eleverne til at opfatte forskellen mellem det at være hhv. grundforløbselev og elev på praktikcenteret. Der er ligeledes planer om at undersøge mulighederne for at løse opgaver for andre skolers praktikcentre og indføre et fiktivt lønregnskab, evt. i samarbejde med den lokale handelsskole. Specielt på lagerområdet har praktikcenteret planer om at udvikle et SIMU-system sammen med en anden erhvervsskole. Mht. VFU lægger AMU Nordjylland vægt på, at det har et læringsindhold, og at eleverne ikke må arbejde selvstændigt, så der bliver tale om gratis arbejdskraft. En VFU er i udgangspunktet begrænset til 14 dage, dog med mulighed for forlængelse i nogle tilfælde op til 5-6 uger, hvis det kan give mulighed for en restaftale. Kvalitetsarbejdet Praktikcenteret gennemfører halvårlige trivselsundersøgelser blandt eleverne og modtager tilbagemeldinger fra virksomhederne, hvor eleverne har været i VFU, om indholdet af skolepraktikken. Praktikcenteret lægger særlig vægt på at bruge de lokale uddannelsesudvalg som sparringspartnere i kvalitetsarbejdet. Praktikcenterledelsen vurderer i denne sammenhæng, at de kvalitetsmål, der skal gælde for skolepraktikken på centeret, endnu ikke er tilstrækkeligt definerede. Sammenfattende perspektiver og vurderinger Praktikcenterledelsen vurderer, at etableringen af praktikcenteret har bidraget til et større fokus på skolepraktikken og mere systematik i arbejdet end tidligere. Det er samtidig blevet tydeligere, hvem i organisationen der har ansvaret for skolepraktikken. Evaluering af praktikcentre 10\n11 Efter EVA s vurdering er AMU Nordjylland i gang med at opbygge et praktikcenter. Centeret har mange planer for den videre udvikling, som på besøgstidspunktet dog stadig syntes at være på tegnebrættet. Evaluering af praktikcentre 11\n13 Business College Syd (BC Syd) Overordnet om praktikcenteret Business College Syd (BC Syd) er godkendt til skolepraktik på én uddannelse: Handelsuddannelse med specialer. Praktikcentret gennemfører desuden skolepraktik på kontoruddannelsen med specialer og detailhandeluddannelsen på grundlag af Tietgens godkendelser. Samtidig har skolen udlagt skolepraktik på handelsuddannelse med specialer til Tietgen. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 5 elever registreret som elever på praktikcentret pr. ult. september Geografisk er praktikcenteret placeret samlet på skolens hovedadresse, hvor centret har en egen afdeling bestående af to klasselokaler til hhv. kontor- og handelsuddannelse med specialer i det ene lokale og detailhandeluddannelsen i det andet. Centrets daglige leder refererer direkte til uddannelseschefen for skolens merkantile hovedforløb (hovedforløbsskolen Mommark) og varetager desuden en funktion som praktikpladsopsøgende medarbejder for såvel skp-eleverne som skolens øvrige elever i samarbejde med en anden praktikpladsopsøgende medarbejder. Derudover varetager lederen også oplæring i skolepraktikken i samarbejde med de to øvrige instruktører/vejledere. Personaleansvaret for de ansatte i centret er placeret hos uddannelseschefen. Skolen har valgt ikke at etablere et praktikcenterudvalg, idet det lokale uddannelsesudvalg varetager opgaven som praktikcenterudvalg. På det lokale uddannelsesudvalgs møder er praktikcentret et fast punkt på dagsordenen. Elevstrømme og elevrelaterede forhold BC Syd har ikke tidligere haft skolepraktik, men valgte i forbindelse med udbudsrunden at ansøge om at blive praktikcenter. Tidligere var elever, der skulle i skolepraktik, nødt til at tage til en anden skoles afdeling i Åbenrå, og det førte ifølge praktikcenterledelsen til, at eleverne faldt fra på uddannelsen. Indtil videre samarbejder BC Syd kun med Tietgen, hvad angår elever, i forbindelse med deres gensidige udlån af godkendelser til hinanden. Eleverne fra det merkantile grundforløb på BC Syd orienteres om skolepraktikmuligheden på skolen og inviteres på besøg i praktikcenteret sammen med en vejleder. Bortset fra udlægningssamarbejdet med Tietgen har BC Syd ikke samarbejdsaftaler med andre skoler om at modtage eller sende elever. Det praktikpladsopsøgende arbejde Skolens samlede praktikpladsopsøgende arbejde varetages af skolens to praktikpladsopsøgende medarbejdere, hvoraf den ene arbejder med godkendelse af virksomhederne og desuden er daglig leder af centret. De praktikpladsopsøgende medarbejdere samarbejder tæt med vejlederne om matchning af eleverne, men skolen lægger vægt på, at virksomhederne har én synlig indgang til skolen. Ledelsen vurderer, at skolen udnytter sine stordriftsfordele ved at være landsskole for nogle specialer på hovedforløbet, eksempelvis i forbindelse med at få store virksomhedskæder kædegod- Evaluering af praktikcentre 13\n14 kendt til at tage elever, hvilket ifølge ledelsen giver synergieffekt, når den lokale filial således også kan begynde at tage elever, heriblandt skp-elever fra centret. At der netop er etableret et butikscenter med 50 butikker i Sønderborg, vurderes også af ledelsen til at have en positiv effekt med hensyn til at kunne få alle detailelever i skolepraktikken ud i restaftaler. Praktikuddannelsen Praktikcenteraktiviteterne foregår i to tidligere klasselokaler på 1. etage af BC Syds hovedskole, hvor skp-eleverne indenfor kontor og handel holder til i et kontorlignende miljø i det ene lokale, mens detailhandeleleverne holder til i et tilstødende lokale. Der er desuden fælles frokoststue og et mindre mødelokale. Undervisningen af skp-eleverne forestås af tre instruktører/vejledere, der foruden deres arbejde i praktikcentret også har undervisningsopgaver på HG og det merkantile hovedforløb på Mommark. Eleverne på kontor- og handelsuddannelserne bliver primært vejledt igennem et SIMU-koncept, og BC Syds første skp-elever har været med til etableringen af en SIMU-virksomhed. Eleverne roterer mellem virksomhedens forskellige afdelinger med ca. tre måneders mellemrum, alt efter deres faglige progression. Skp-eleverne på detailhandeluddannelsen forhandler dagligvarer i en SIMU-virksomhed, og på besøgstidspunktet i september 2014 var centret i opstartsfasen med hensyn til at supplere SIMUarbejdet med andre typer af opgaver, fx salg af sportstøj fra restlager og salg af læbepomader. En webshop er ligeledes under udvikling, ligesom samhandel med SIMU-virksomheder i udlandet er på tegnebrættet, hjulpet på vej af flere elever med udenlandsk baggrund. Vejlederne lægger vægt på at skabe et arbejdspladslignende miljø, bl.a. ved at afholde personalemøder og mus-samtaler. Arbejdet med at systematisere opfølgning på mål m.m. er i gang, og for detailhandeluddannelsens vedkommende er der på nuværende tidspunkt udarbejdet detaljerede oversigter til brug i forbindelse med dialogen med eleverne og evalueringer af deres progression. Hvad angår de øvrige uddannelser, følges der løbende op på elevernes progression og praktikmål, eksempelvis gennem regelmæssige målpindesamtaler mellem vejleder og elev. Hvad angår kundekontakt og erfaring med det tidspres, som præger den virkelige branche, vurderer elever og instruktører og ledelse, at der fortsat er en udfordring, og at det er nødvendigt at kombinere med VFU/praktik. VFU benyttes som udgangspunkt i op til 4 uger, først og fremmest med henblik på at indgå en uddannelsesaftale, men også med henblik på at opfylde konkrete praktikmål. Hvad angår detaileleverne, lægges der særlig vægt på, at eleverne skal have stillet en restlæreeller delaftale i udsigt, hvis VFU skal komme på tale. Erfaringerne på nuværende tidspunkt er, at det er vanskeligt at finde VFU til kontor- og handelselever, men at det for de relativt få skp-elever, der på nuværende tidspunkt er på detailhandeluddannelsen, vil være realistisk at finde delaftaler eller restaftale. Kvalitetsarbejdet Praktikcenteret planlægger at gennemføre sin første elevtilfredshedsundersøgelse i november 2014, og det planlægges at gennemføre såkaldte exitinterviews med alle elever, der forlader praktikcentret. Resultater af disse undersøgelser vil blive formidlet til udlægningsskolen (Tietgen). Evaluering af praktikcentre 14\n15 Et samarbejde mellem IBC, BC Syd og Tietgen er under etablering med henblik på udvikling af fælles procedurer for kvalitetsarbejdet herunder elevtrivselsundersøgelser og virksomhedssamarbejde m.m. Ifølge ledelsen har det lokale uddannelsesudvalg desuden en kvalitetssikrende funktion, idet det løbende får forelagt information om den aktuelle udvikling med hensyn til skolepraktikken. Sammenfattende perspektiver og vurderinger Praktikcenterets ledelse vurderer, at flere af skolens elever vælger at fortsætte på hovedforløbet, efter at det er blevet muligt at komme i skolepraktik i Sønderborg, fremfor at skulle til et praktikcenter i Åbenrå, som det tidligere var tilfældet. Efter EVA s vurdering er Business College Syd i gang med at opbygge et praktikcenter inden for de rammer, der er kendetegnet ved SIMU-konceptet kombineret med anvendelsen af eksterne opgaver. EVA bemærker i den forbindelse, at skolen ikke tidligere har haft skolepraktik, og at centret på tidspunktet for EVA s besøg derfor har haft en kort etableringsfase, efter at de første skp-elever startede i januar Evaluering af praktikcentre 15\n17 Campus Bornholm Overordnet om praktikcenteret Campus Bornholm er godkendt til skolepraktik på fem uddannelser: Gastronom Kontoruddannelse med specialer Personvognsmekaniker Smedeuddannelsen Træfagenes byggeuddannelse. Praktikcenteret gennemfører desuden skolepraktik på yderligere to uddannelser på grundlag af andre skolers udbudsgodkendelser. Det gælder kontoruddannelse, generel på grundlag af Køge Handelsskoles godkendelse og ernæringsassistentuddannelsen på grundlag af Erhvervsskolen Nordsjællands godkendelse. Hovedparten af praktikcenterets elever findes på de merkantile uddannelser. Praktikcenteret har ikke udlagt skolepraktikaktivitet til andre. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 118 elever registreret som elever på praktikcenteret pr. ult. september Geografisk er centeret placeret samlet på en adresse, adskilt fra skolens to afdelinger. Dog gennemføres skolepraktik for elever på gastronomuddannelsen på den adresse, hvor den øvrige undervisning på grundforløb og hovedforløb på uddannelsen foregår. Aktiviteten på smedeuddannelsen foregår delvist i praktikcenteret og delvist på samme adresse som undervisningen på uddannelsen, og den ene elev, der er i skolepraktik på træfagenes byggeuddannelse, arbejder i de samme lokaler som de øvrige elever på uddannelsen. Praktikcenterlederen på Campus Bornholm er samtidig uddannelseschef for EUD. Praktikcenteret har en koordinator ansat på fuldtid, som refererer til uddannelseschefen for EUD og er ansvarlig for det praktikpladsopsøgende arbejde, gennemførelse af EMMA-samtaler med eleverne og koordination af samarbejde med praktikcenterudvalget. Under sig har koordinatoren en praktikcenteradministrator, der udover det administrative arbejde også deltager i det opsøgende arbejde og i EMMA-samtaler med elever både ved opstart og løbende. Funktionen som praktikcenterkoordinator kan bedst beskrives som en koordinerende udviklingsfunktion, da personaleansvaret for instruktørerne og det økonomiske ansvar for skp-aktiviteter på de forskellige uddannelser er placeret hos lederne af de enkelte uddannelsesafdelinger. Koordinatoren skal sikre udviklingen af skp-aktiviteterne på tværs af uddannelsesafdelingerne og koordinere det praktikpladsopsøgende arbejde. Skolen har valgt at nedsætte et praktikcenterudvalg, der består af formand og næstformand for lokale uddannelsesudvalg for de uddannelser, skolen er godkendt til at udbyde i skolepraktik. De overordnede strategiske drøftelser ang. skolepraktikken, fx hvad angår de opgaver, eleverne må løse i praktikcenteret, tages i de enkelte lokale uddannelsesudvalg, men praktikcenterudvalget har fx været med til at udvælge lokaler til praktikcenteret, deltaget i drøftelser om indretning osv. Elevstrømme og samarbejde med andre skoler Udover aftaler om udlægning har Campus Bornholm ikke indgået samarbejdsaftaler med andre skoler. Men efter at skolen i år har sendt elever på mureruddannelsen i skolepraktik på en skole på Sjælland, er der dialog om at indgå samarbejdsaftale om udveksling af elever. For disse elever Evaluering af praktikcentre 17\n18 stod Campus Bornholm for EMMA-vurderingen, inden de blev optaget på praktikcenteret på den sjællandske skole. Informationsmøder for elever på grundforløbet gennemføres af koordinatoren i praktikcenteret og praktikcenteradministratoren. Møderne gennemføres efter en fast skabelon. Derudover har centeret udarbejdet en håndbog for skp-elever. Håndbogen beskriver regler for optagelse, økonomi, retningslinjer for hverdagen etc. For uddannelser, der ikke har kvoter, er det særligt kravet om aktiv praktikpladssøgning, der kan give anledning til ikke at optage en elev på praktikcenteret. Det er dog meget få elever, der ikke lever op til dette. Praktikcenteret har et lille elevgrundlag for de uddannelser, der bliver udbudt som skolepraktik. Dog fremgik det under besøget, at der på kontoruddannelse, generel har været en stor vækst i antallet af elever i løbet af det seneste år, idet praktikcenteret har indgået en udlægningsaftale med Køge Handelsskole. Det praktikpladsopsøgende arbejde Skolens praktikpladsopsøgende indsats er samlet og koordineret i praktikcenteret. Her opsøges virksomheder med henblik på aftaler både for skp-elever og for skolens øvrige elever. Desuden varetager praktikcenteret skolens virksomhedsservice, som har til formål at sælge AMU-kurser. Det fremgik af besøget, at der er blevet lagt særlig vægt på at opsøge praktikvirksomheder for at informere om mulighederne for at indgå korte aftaler. Særligt på autoområdet vurderer praktikcenterledelsen, at dette arbejde indtil videre har ført til en stigning i antallet af korte aftaler. Praktikcenteret har indledt arbejdet med at etablere kombinationsaftaler, uden at der endnu er indgået egentlige aftaler. Skolen har et ønske om at indgå kombinationsaftaler indenfor gastronomområdet og indenfor Bygge og anlæg. Praktikuddannelsen De oplæringsmæssige aktiviteter i skolepraktikken er placeret på tre forskellige adresser. For kontoruddannelserne, uddannelsen til personvognsmekaniker og smedeuddannelsen foregår skolepraktikken hovedsageligt på en selvstændig adresse, hvor praktikcenterets koordination og administrative aktiviteter også er placeret. Det er her, den største del af skp-eleverne findes. Skolepraktikken på gastronomuddannelsen foregår i den kantine, som leverer mad til skolen. Kantinen er placeret i forbindelse med grundforløbsundervisning og hovedforløbsundervisning på uddannelsen. For træfagenes byggeuddannelse gælder, at den ene elev, der er kvoteplads til, arbejder i det værksted, hvor hovedforløbsundervisningen foregår, i det omfang eleven er på skolen og ikke i en delaftale i en virksomhed. Instruktørerne har hver deres individuelle metode til at følge elevernes faglige progression. Nogle anvender systematisk et dokumenteringsredskab, fx Elevplan eller papirbaseret redskab. Andre instruktører har selv overblik over elevernes kompetenceudvikling uden at fastholde det i et konkret dokument. Når eleverne er i VFU, medbringer de et skema til registrering af den læring, der er foregået. Skp-eleverne har kun mulighed for at arbejde med eksterne opgaver i begrænset omfang. For kontoruddannelserne gælder det, at skp-aktiviteterne foregår i en SIMU-virksomhed, der er indrettet som kontormiljø, hvor eleverne oplæres i forskellige typer af funktionsopdelte afdelinger. Eleverne på smedeuddannelsen udfører reparationsopgaver på skolen og fremstiller produkter, som skolens undervisere efterspørger til undervisningsbrug, fx ophæng til svejsehjelme. For elever, der er i gang med uddannelsen til personvognsmekaniker, er det muligt at reparere skolens og de ansattes biler. Desuden er der indgået aftale med det lokale uddannelsesudvalg om at klargøre brugte biler fra lokale autoværksteder. Da skolen også fungerer som kursussted for eksterne kunder, har eleverne på gastronomuddannelsen mulighed for produktion af større mængder mad både til elever på skolen og til eksterne kunder. Praktikcenteret anvender fortrinsvis VFU med henblik på at afprøve en elev eller i situationer, hvor der ser ud til at være mulighed for at indgå en uddannelsesaftale. Længden af VFU-forløb er be- Evaluering af praktikcentre 18\n19 grænset til typisk at være 2-4 uger dog med mulighed for at forlænge, hvis virksomheden tilkendegiver, at forløbet kan føre til en aftale. Der er dog eksempler på elever på kontoruddannelse, generel, der har været i længere VFU-forløb for at afprøve detailhandelsområdet. Kvalitetsarbejdet Der er i praktikcenteret udarbejdet en fælles håndbog for instruktører, som ved besøget forelå i et første udkast. Håndbogen rummer blandt andet koncept for informationsmøder og beskrivelse af processen vedr. EMMA-samtaler ved optagelse af elever og løbende i skolepraktikken. Desuden fremgår retningslinjer for brug af VFU. Praktikcenterkoordinatoren indkalder skp-instruktørerne til et fælles ugentligt møde for at sikre, at vigtige informationer gives til alle, og for at understøtte en fælles erfaringsudveksling mellem instruktørerne. Dog deltager instruktører på gastronomuddannelsen ikke i disse møder, da skpaktiviteterne her foregår adskilt fra de øvrige aktiviteter i praktikcenteret. I forbindelse med de kommende elevtilfredshedsundersøgelser vil der være en række spørgsmål, som direkte adresserer skolepraktikken. Dette har dog ikke været afprøvet endnu. Sammenfattende perspektiver og vurderinger Praktikcenterledelsen vurderer, at etableringen af centeret har bidraget til et større fokus på skolepraktikken end tidligere, fordi skolepraktikken på de fleste uddannelser er blevet adskilt fra skolens øvrige aktiviteter. Campus Bornholm står overfor et omfattende campusbyggeri, der indebærer, at alle erhvervsuddannelserne vil blive samlet under ét tag med de øvrige ungdomsuddannelser. Dog vil praktikcenteret vedblive at være placeret på samme separate adresse. Det er endnu ikke endeligt afgjort, hvor skolepraktikaktiviteterne på gastronomuddannelsen fremover vil finde sted. Efter EVA s vurdering er Campus Bornholm godt i gang med at opbygge et praktikcenter indenfor de rammer, der kendetegner et lille praktikcenter med særlige geografiske vilkår. EVA hæfter sig især ved arbejdet med at skabe et særskilt miljø på egen adresse og ved arbejdet med at sikre et fælles grundlag for oplæringen i praktikcenteret, bl.a. ved hjælp af praktikhåndbogen. Forankringen af instruktørerne i de enkelte afdelinger indebærer dog en risiko for, at procedurerne i gennemførelsen af skp-aktiviteterne bliver forskellige fra uddannelse til uddannelse. Evaluering af praktikcentre 19\n21 Campus Vejle Overordnet om praktikcenteret Campus Vejle er godkendt til skolepraktik på to uddannelser: Kontoruddannelse med specialer, administration Kontoruddannelse, generel. Praktikcenteret på Campus Vejle gennemfører desuden skolepraktik på detailhandeluddannelsen på grundlag af IBC Koldings godkendelse. Skolen har selv udlagt sin godkendelse til skolepraktik på kontoruddannelse, generel til fem andre skoler, nemlig Herningsholm, Rybners, Tietgen, UC Holstebro samt Århus Købmandsskole. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 118 elever registreret som elever på praktikcenteret pr. ult. september Geografisk er centeret placeret på én adresse. Praktikcenteret er beliggende i en selvstændig bygning på skolens område, og detailhandeluddannelsen råder over en butik med dertilhørende lokaler i skolens hovedbygning. Praktikcenterledelsen består af en daglig leder, som udelukkende varetager opgaver i forbindelse med driften af centeret, og uddannelseschefen for alle EUD-aktiviteter på skolen. Uddannelseschefen refererer til skolens vicedirektør. Skolen har valgt ikke at etablere et praktikcenterudvalg. Funktionen som praktikcenterudvalg varetages af det lokale uddannelsesudvalg, og kontakten til udvalget varetages af uddannelseschefen. Elevstrømme og samarbejdsaftaler med andre skoler Begrundelsen for at låne IBC s godkendelse til at udbyde skolepraktik på detailhandeluddannelsen lå i det forhold, at mange af skolens grundforløbselever, der ikke kunne finde en praktikplads inden for detailområdet, valgte at afbryde deres uddannelse eller at begynde i skolepraktik på kontoruddannelse, generel i stedet for at fortsætte på detailhandeluddannelsen på en anden skole. Ifølge ledelsen var det derfor oplagt også at give denne gruppe elever mulighed for at fortsætte i skolepraktik. Campus Vejle har samarbejdsaftaler med to andre skoler, således at elever, der har gennemført deres grundforløb på disse skoler, kan komme i skoleaftale på praktikcenteret på en af de tre uddannelser, Campus Vejle udbyder. Praktikcenterlederen og en af skolens praktikvejledere afholder informationsmødet for skolens grundforløbselever, 14 dage inden de afslutter grundforløbet. Én uge efter afslutningen af grundforløbet afholdes en EMMA-workshop. Eleverne møder samlet til workshoppen, hvor der gives kollektiv information. På workshoppen arbejder eleverne desuden med at skrive ansøgninger og opdatere deres profil på Praktikpladsen.dk. Endelig tages eleverne ud til en individuel samtale af cirka tyve minutters varighed med praktikcenterlederen. Tidligere indkaldte man eleverne til EMMA-samtalen individuelt, men centerledelsen vurderer, at det var spild af ressourcer, og at den nye kollektive model fungerer godt. På de skoler, hvorfra centeret har aftaler om at overtage elever efter grundforløbet, afholder den pågældende skole informationsmøderne. Praktikcenterlederen er opmærksom på behovet for, at informationsmødernes tilrettelæggelse og indhold koordineres mellem de samarbejdende skoler, da skolerne i dag har forskellige procedurer for at videregive information om skolepraktik til Evaluering af praktikcentre 21\n22 grundforløbseleverne. Lederen vurderer, at skolerne har forskellige opfattelser af, hvad de enkelte EMMA-kriterier skal indebære, og hvordan der skal reageres, hvis de ikke opfyldes eller kun opfyldes delvist. Praktikcenteret har udarbejdet en håndbog til eleverne, som de får, når de begynder på centeret, og som forklarer og præciserer, hvad det indebærer at være elev i praktikcenteret. Om kvoterne blev det oplyst, at skolen har opbrugt sin kvote på kontoruddannelse med specialer. Det praktikpladsopsøgende arbejde Det praktikpladsopsøgende arbejde varetages dels af praktikcenterlederen, dels af skolens to praktikvejledere og to af instruktørerne/vejlederne på praktikcenteret. Det varierer, hvor meget tid vejlederne bruger på det opsøgende arbejde. På detailhandeluddannelsen har man for nylig ansat yderligere en medarbejder, der står for driften af butikken og tager sig af eleverne, når instruktøren er ude og lave opsøgende arbejde. På kontoruddannelserne dækker de tre vejledere hinanden ind, når den opsøgende vejleder er ude for at besøge virksomheder. Vejlederne får hjælp af en af skolens administrative medarbejdere i forbindelse med papirarbejdet i forbindelse med elevernes praktik. Eleverne støttes i det praktikpladsopsøgende arbejde, bl.a. ved at de kan få hjælp til at skrive ansøgninger. Praktikuddannelsen Praktikcenteret råder over egne lokaler og faciliteter og består af fem SIMU-virksomheder til kontoreleverne samt en butik med dertilhørende lokaler til detaileleverne. Butikken er åbnet i efteråret 2014, i sammenhæng med at praktikcenteret begyndte at udbyde skolepraktik på detailhandeluddannelsen. Der er ingen begrænsninger mht., hvilken type varer butikken må sælge, så længe varerne sælges til de vejledende udsalgspriser fra leverandørerne. Kontoreleverne arbejder i mindre teams, og man har valgt at organisere arbejdet, således at eleverne varetager opgaver inden for de forskellige områder sideløbende. Dette adskiller sig fra den opbygning, man typisk møder i SIMU-virksomheder, der som regel er inddelt i afdelinger, hvor eleverne varetager opgaver i den samme afdeling gennem længere tid ad gangen for senere at rotere til en ny afdeling. Der er udviklet manualer og vejledninger til alle arbejdsprocesser på praktikcenteret. Eleverne har inden for fastsatte rammer mulighed for at optjene afspadseringstimer ved brug af flekstid. Eleverne i praktikcenteret har adgang til de samme faciliteter som skolens medarbejdere, herunder blandt andet kantine, bibliotek og it-support. Eleverne har desuden mulighed for ophold på skolehjem/kollegium, og de har mulighed for at supplere deres valgfag ved at benytte sig af skolens Åbent læringscenter. Praktikcenteret anvender fortrinsvis VFU med henblik på, at eleven får en del- eller restaftale. Som hovedregel kan skolens skp-elever kun være i VFU i en virksomhed i fire uger. Der er dog mulighed for at forlænge VFU-perioden i op til 14 dage. På detailhandeluddannelsen følger man de retningslinjer for brug af VFU, der er fastlagt af IBC, hvor man opererer med VFU-perioder af en måneds varighed med mulighed for en forlængelse på yderligere en måned. Vejlederne besøger eleverne, når de er i VFU. Vejlederne benytter samtidig besøgene til at orientere sig om, hvorvidt virksomhederne har gjort nye tiltag, som de skal være opmærksomme på at eleverne stifter bekendtskab med i skolepraktikken. Som et eksempel fortæller en vejleder, at flere virksomheder er begyndt at anvende e-handel, og at praktikcenteret derfor skal sørge for at klæde eleverne på til dette. Evaluering af praktikcentre 22\n23 Kvalitetsarbejdet Praktikcenteret gennemfører en årlig trivselsundersøgelse i samarbejde med en række andre skoler, der udbyder skolepraktik på det merkantile område. Der benchmarkes i forhold til de andre skoler. Praktikcenteret gennemfører kurser og kompetenceudvikling for vejlederne. Sammenfattende perspektiver og vurderinger Praktikcenterets ledelse vurderer, at etableringen af centeret ikke i større omfang har ændret skolens arbejdsgange i forbindelse med skp-aktiviteterne på kontoruddannelserne. Men beslutningen om også at udbyde skolepraktik på detailhandeluddannelsen og den dertil knyttede butik var en større satsning, som ikke mindst internt på skolen har været med til at synliggøre praktikcenteret. Efter EVA s vurdering er Campus Vejle nået langt i arbejdet med at etablere et praktikcenter inden for de rammer, der er kendetegnet ved et SIMU-koncept for eleverne på kontoruddannelserne og en butik i kombination med brug af VFU for eleverne på detailhandeluddannelserne. Evaluering af praktikcentre 23\n25 CELF Overordnet om praktikcenteret CELF er godkendt til skolepraktik på 10 uddannelser: Anlægs-, bygningsstruktør og brolægger Cykel- og motorcykelmekanikeruddannelsen Elektriker Ernæringsassistent Lager- og terminaluddannelsen Mureruddannelsen Personvognsmekaniker Smedeuddannelsen Serviceassistent Træfagenes byggeuddannelse. Praktikcenteret gennemfører desuden skolepraktik på fire andre uddannelser på grundlag af andre skolers udbudsgodkendelser. Det gælder industriteknikeruddannelsen på grundlag af Roskilde Tekniske Skoles godkendelse, lastvognsmekanikeruddannelsen og automatik- og procesuddannelsen på grundlag af TEC s godkendelse og detailhandeluddannelsen på grundlag af ZBC s godkendelse. Samtidig har skolen udlagt sin skolepraktikaktivitet på uddannelsen til ernæringsassistent til UCR. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 116 elever registreret som elever på praktikcentret pr. ult. september Praktikcenterlederen refererer til skolens direktion og er desuden ansvarlig for skolens markedsføring og kursussalg. Praktikcentret har ansat en praktikkoordinator, hvis ansvarsområde primært er kvalitetssikring, samt to administrative medarbejdere. Disse tre medarbejdere samt tre praktikpladskonsulenter refererer til praktikcenterlederen. Hvad angår de 12 instruktører/praktikmestre, som er tilknyttet centret, refererer disse til afdelingscheferne for de respektive uddannelser. Såvel det økonomiske som det faglige ansvar for skolepraktikken ligger ligeledes i afdelingerne. Geografisk er centeret placeret på seks forskellige adresser. 10 uddannelser ligger i Nykøbing F, tre i Nakskov, og én i Maribo. Skolen har valgt at etablere et praktikcenterudvalg bestående af formænd og næstformænd for de lokale uddannelsesudvalg for alle uddannelser, skolen udbyder også de uddannelser, som CELF ikke udbyder i skolepraktik. Der er derudover nedsat et mindre forretningsudvalg bestående af medlemmer fra skp-uddannelserne. For begge udvalg gælder, at de mødes halvårligt. Elevstrømme og samarbejdsaftaler med andre skoler Skolen har indgået samarbejdsaftaler med 11 andre skoler om 20 uddannelser. Aftalerne skal sikre, at eleverne fra de involverede skoler har mulighed for at komme i skoleaftale, hvis skolerne ikke selv udbyder skolepraktik. Det er den afgivende skole, som informerer om skolepraktikken, hvorefter CELF får besked om, hvor mange elever der potentielt kommer i skolepraktik. Den første EMMA-samtale gennemføres af skolens praktikmestre på CELF, også som led i at teste elevernes geografiske mobilitet. Skolen sender elever til Selandia på uddannelserne til gastronomi og anlægsgartner, og instruktører fra skolepraktikken på Selandia deltager i CELFs informationsmøde. Evaluering af praktikcentre 25\n26 Der er planer om, at CELF skal deltage i informationsmøde for ernæringsassistenter på ZBC, som afgiver elever til CELF. Hvad angår skolepraktikelever på tandklinikassistentuddannelsen på Københavns Universitet, sendes eleverne til informationsmøde på centret i København. Det praktikpladsopsøgende arbejde Det praktikpladsopsøgende arbejde på skolen varetages af tre fuldtidsmedarbejdere, der refererer til praktikcenterchefen. De praktikpladsopsøgende medarbejdere indgår aftaler med virksomheder og samarbejder med praktikmestrene vedrørende skp-eleverne. Alle elever har på grundforløbet været igennem fire modulers praktikpladssøgning, og det arbejde bygger praktikmestrene videre på, når de fx hjælper eleverne med at udforme ansøgninger. Det fremgik af besøget, at praktikcenterledelsen har forventning til, at den kommende faste forbindelse over Femern Bælt vil medføre et større virksomhedsopland i Tyskland, men ledelsen vurderer også, at det for mange elever er en stor barriere at skulle flytte så langt væk og stå på egne ben. Der var på besøgstidspunktet et par skp-elever i hhv. VFU og delaftale i Tyskland. Praktikuddannelsen Skolen lægger vægt på, at skolepraktikaktiviteterne primært finder sted i et fagligt miljø, der ligger adskilt fra undervisningen på skolen. Skolen har i en årrække har haft gode erfaringer med skolepraktikken på smedeuddannelsen, som har eget værksted i Nakskov med et eksternt kundegrundlag som fx kommunale institutioner eller andre smedevirksomheder, der benytter centret som underleverandør til opgaver, som ellers ikke ville blive udført, da de ville være for omkostningsfulde for kunden. Seks af uddannelserne er placeret i lokaler adskilt fra skolen, mens syv er placeret tæt ved undervisningen for grundforløbs- og/eller hovedforløbselever på hovedskolen eller én af afdelingerne i Nykøbing, Maribo eller Nakskov. Én enkelt uddannelse, elektrikeruddannelsen, var ved EVA s besøg i september 2014 fortsat placeret på skolen, men stod overfor i nær fremtid at flytte ind i et nyetableret værksted, og der var overvejelser vedrørende andre uddannelsers placering. Praktikcenterledelsen vurderer, at det med undtagelse af skolepraktikken på detailhandeluddannelsen og de meget små skp-uddannelser er lykkedes at skabe selvstændige virksomhedsmiljøer, der adskiller sig tydeligt fra skolemiljøet. Med hensyn til at holde øje med elevernes læringsmæssige progression varierer det fra uddannelse til uddannelse, hvor systematisk dette arbejde foregår. Nogle uddannelser (fx træfagenes byggeuddannelse) gør systematisk og eksplicit brug af logbøger og kompetencemål, mens det for andre uddannelser gør sig gældende, at praktikmestrene på mere uformel vis følger elevens faglige udvikling. Praktikcenteret arbejder på at få alle praktikmestre til at udvikle og beskrive såkaldte praktikaktiviteter indenfor hver deres område som afsæt for at kunne operationalisere praktikmålene og dokumentere elevernes kompetencer mere systematisk. Skolepraktikeleverne arbejder i varierende grad med eksterne opgaver, alt efter hvilke retningslinjer det lokale uddannelsesudvalg har opstillet. På personvognsmekanikeruddannelsen kan eleverne arbejde med deres egne og de ansattes biler. På smedeuddannelsen arbejder eleverne i vidt omfang med eksterne opgaver for private kunder og smedevirksomheder, der bruger centret som en form for underleverandør til vanskelige opgaver, som det ville være for omkostningsfulde selv at udføre for kunder. Hvad angår eleverne på mureruddannelsen og træfagenes byggeuddannelse arbejder eleverne i vidt omfang med vedligeholdelse på skolens forskellige afdelinger, ligesom også elever på ernæringsassistentuddannelsen indgår i kantinens drift. På de små skolepraktikuddannelser som fx uddannelserne til cykelmekaniker og murer er praktikmestrene værkstedsassistenter, der varetager skolepraktikken sideløbende med deres øvrige arbejdsområder. Hvad angår skolepraktikuddannelser med større volumen som detailhandeluddannelsen og personvognsmekanikeruddannelsen, er praktikmestrene fuldtidsansatte til arbejdet med skp-eleverne. Det varierer, i hvor høj grad praktikmestrene foruden deres faglige kompetencer har kompetencer indenfor pædagogik forud for deres ansættelse på skolen. Evaluering af praktikcentre 26\n27 Praktikcenterledelsen har netop besluttet, at alle praktikmestrene skal deltage i fælles kompetenceudviklingsforløb, som EUC Nord udbyder i AMU-regi, da ledelsen vurderer, at såvel faglige som pædagogiske kompetencer er væsentlige for mestrene. Der er pr. 1. februar 2014 indført generel begrænsning på brug af VFU til maks. 14 dage og mulighed for forlængelse op til en måned i de tilfælde, hvor der fra virksomhedens side er givet løfte om efterfølgende aftale. Særligt for skolepraktikken på detailhandeluddannelsen og serviceassistentuddannelsen har denne ændring medført en udfordring for centret, da skolen ikke har værkstedskapacitet til at rumme eleverne, idet man har været vant til at sende eleverne ud i de længerevarende tremåneders VFU er. Det fremgik under besøget, at praktikcentret har planer om at etablere en butik til skolepraktikken på detailhandeluddannelsen, der er udlagt fra ZBC. Kvalitetsarbejdet I forbindelse med etablering af praktikcenteret har centerledelsen fastlagt administrative procedurer for skolepraktikken samt udarbejdet en skolepraktikhåndbog til eleverne. Der gennemføres endnu ikke regelmæssige elevtrivselsundersøgelser for skp-eleverne, men praktikcenterledelsen overvejede ved EVA s besøg i september 2014 forskellige modeller for indhentning af viden om elevtilfredshed. Praktikcenteret har udarbejdet en lettilgængelig håndbog til eleverne, der forklarer og præciserer, hvad det indebærer at være elev i praktikcenteret. Sammenfattende perspektiver og vurderinger Praktikcenterlederen vurderer, at etableringen af praktikcenteret har bidraget til et større og skarpere fokus på skolepraktikken end tidligere, og at etableringen har betydet, at der foregår større videndeling på tværs af de forskellige uddannelsesbrancher, såvel hvad angår de lokale uddannelsesudvalg, som hvad angår praktikmestrenes arbejde. Efter EVA s vurdering er CELF godt i gang med at opbygge et praktikcenter. EVA hæfter sig i den sammenhæng især ved arbejdet med at udvikle særskilte faglige miljøer samt en klarere systematik med hensyn til skp-aktiviteterne. Den tydelige forankring af skolepraktikken i de enkelte uddannelsesafdelinger medfører dog, at procedurerne for gennemførelsen af skolepraktikken bliver forskellige fra uddannelse til uddannelse. Evaluering af praktikcentre 27\n29 CPH West Overordnet om praktikcenteret CPH West er godkendt til skolepraktik på fire uddannelser: Beklædningshåndværker Frisør Kontoruddannelsen med specialer Smedeuddannelsen. Skolen har ikke tidligere gennemført skolepraktik på kontoruddannelsen. Ifølge Undervisningsministeriets databank var 89 elever registreret som elever på praktikcenteret pr. ult. september Geografisk er praktikcenteret placeret på to adresser. Skolepraktikken på tre af uddannelserne gennemføres på samme adresse i Ishøj, mens skolepraktikken på den sidste uddannelse (frisøruddannelsen) gennemføres på Nørrebro. Praktikcenterledelsen er placeret i den ledelsesstruktur, skolen havde i forvejen. Ledelsesansvaret ligger således placeret hos vicedirektøren, der har det samlede ansvar for skolens erhvervsuddannelser. Det faglige ansvar for skolepraktikken ligger hos ledelsen i uddannelsesafdelingerne, herunder personaleansvaret for instruktørerne. Dermed er skolepraktikken en fælles opgave og et fælles ansvar for praktikcenterledelsen og lederne af afdelingerne. Der holdes månedlige fælles møder mellem praktikcenterledelsen og lederne af uddannelsesafdelingerne. Skolen har efter samråd med bestyrelsen og de relevante lokale uddannelsesudvalg valgt ikke at oprette et praktikcenterudvalg. Elevstrømme og samarbejdsaftaler med andre skoler Skolen har indgået aftaler med to handelsskoler. Elever fra det merkantile grundforløb, som ønsker skolepraktik på uddannelser eller specialer, praktikcenteret ikke selv har, eller som på grund af kvotesystemet på kontoruddannelse med specialer ikke kan få plads, kan flytte til enten København Nord (detailhandel, handel, særlige specialer på kontoruddannelsen) eller Køge Handelsskole (kontoruddannelse, generel). Skolen har desuden et samarbejde med en teknisk skole (TEC) om overtagelse af CPH Wests elektrikerelever og om specialerne og kvalitet på smedeuddannelsen. Praktikcenteret har lagt vægt på at sætte informationen om skolepraktikken i system for at sikre, dels at eleverne på grundforløbene i god tid får besked om mulighederne og betingelserne for en skoleaftale, dels at informationsmøderne får et ensartet indhold. Praktikcenteret har udarbejdet en række håndbøger til eleverne, der præciserer, hvad det indebærer på de enkelte uddannelser at være elev i praktikcenteret. Instruktørerne står for EMMA-vurderinger ved optagelsen, evt. i samarbejde med en praktikpladskonsulent, på baggrund af foreløbige vurderinger fra grundforløbslærerne. I vurderingerne lægges der bl.a. vægt på, at eleverne har været aktivt søgende allerede inden optagelsen. Egnetheden vurderes i forhold til de kompetencemål, der gælder for det enkelte uddannelsesområde. Evaluering af praktikcentre 29\n30 Lederne af de enkelte afdelinger har ansvar for evt. udmeldelser på baggrund af de løbende EMMA-vurderinger, der varetages af instruktørerne. Det praktikpladsopsøgende arbejde Det praktikpladsopsøgende arbejde på skolen er samlet under souschefen for erhvervsuddannelsesområdet. Skolen råder over seks praktikpladskonsulenter samt en række deltidskonsulenter (fx undervisere eller instruktører inden for nogle af områderne). Det giver mulighed for en central styring og koordinering, samtidig med at de særlige forhold, der kendetegner de forskellige brancher, fx mht. smedene og frisørerne, fortsat kan indgå. Skolen deltager i samarbejdet i den regionale praktikpladsenhed og vurderer samarbejdet positivt, fordi det øger mulighederne for at koordinere indsatserne og for at søge praktikpladser for hinanden. Brikaftaler bruges indtil videre først og fremmest på beklædningsområdet, hvor branchen er meget nicheopdelt. Praktikcenteret arbejder med praktik i udlandet, men har oplevet, at det kan være vanskeligt at få udlandsophold godkendt som dele af en erhvervsuddannelse. Praktikuddannelsen Skp-aktiviteterne på de enkelte uddannelser er placeret i sammenhæng med de respektive uddannelsesafdelinger. Skp-aktiviteterne gennemføres typisk i særskilte lokaler med egne faciliteter, adskilt fra de faciliteter, der benyttes af andre elever. For smedeuddannelsens vedkommende er der dog tale om særligt reserverede områder i værksteder, der deles med de øvrige elever på uddannelsen. Der er ansat to instruktører både på beklædningshåndværker- og på frisøruddannelsen og en instruktør på kontoruddannelsen. Instruktionsopgaven på smedeuddannelsen varetages af en faglærer. I perioder, hvor der er mange elever, eller hvor instruktøren/underviseren er optaget af praktikpladsopsøgende arbejde, er der ansat en assistent for instruktøren på smedeuddannelsen. Praktikcenterets ledelse vurderer, at det ikke generelt er vanskeligt at få tilstrækkeligt med opgaver, måske med undtagelse af frisørafdelingen, hvor det kan knibe med at få nok kunder til salonen. Både på beklædningshåndværkeruddannelsen og på smedeuddannelsen er der mulighed for at producere til skolens ansatte eller til skolen, og i nogle tilfælde er der også mulighed for at producere til eksterne. Ledelsen tilkendegav imidlertid, at det på sigt kunne blive en udfordring at skaffe tilstrækkeligt med relevante opgaver. Skolen har installeret et SIMU-kontor på det merkantile område, men det benyttes kun i begrænset omfang som en buffer i de situationer, hvor man mangler konkrete opgaver, fx kontaktopgaver eller analyseopgaver for skolen eller andre skoler eller konkrete aftaler med virksomheder eller foreninger. Praktikcenteret har strammet op med hensyn til anvendelsen af VFU. En periode med VFU kan nu maksimalt have en varighed på to uger, og det skal være begrundet i en praktikpladsmulighed eller et kompetencemål, som vanskeligt kan nås i praktikcentret. På kontor- og smedeuddannelsen vil der dog i nogle tilfælde være mulighed for forlængelse. Instruktørerne skal vende alle aftaler om VFU med ikkegodkendte virksomheder med souschefen, inden en sådan aftale kan træde i kraft. Instruktøren besøger eleverne, når de er ude i VFU, og de gennemfører månedlige samtaler med eleverne om, hvor langt de er nået i deres uddannelsesforløb. Kvalitetsarbejdet Praktikcenteret er omfattet af skolens almindelige procedurer for kvalitetsarbejde, herunder elevog virksomhedstilfredshedsundersøgelser samt regelmæssige selvevalueringer. Herudover har centeret udarbejdet en omfattende kvalitetshåndbog. Håndbogen beskriver alle aspekter af arbejdet med skolepraktik og udfolder de relevante regler, og den fastlægger de administrative procedurer, der benyttes på centeret, således at de bliver mere ensartede, og således at forretningsgangene bliver mere tydelige. Evaluering af praktikcentre 30


Forandringer i døgnrytmen kan betyde, at hvilepulsen stiger en smule i løbet af natten, viser et nyt studie. Men er det så dramatisk, at vi slavisk bør gå i seng samme tid hver eneste aften - og hvad så når det er weekend?\nDe fleste af os ved godt, hvor meget søvn vi bør få. Men det kommer måske som en overraskelse for nogen, at vi også helst skal gå i seng og stå op på det samme tidspunkt hver dag. (Foto: Shutterstock)\nMåske har du skiftende arbejdstider og veksler mellem dag- og aftenvagter i løbet af ugen.\nMåske synes du, det er rart at sove til klokken 10, hvis du først skal møde klokken 12, selvom du sædvanligvis står op klokken 7.\nMen et nyt studie viser, at det ikke er en særlig god idé at variere døgnrytmen.\nDet kan føre til højere hvilepuls, både i løbet af natten og dagen efter, hvis vi skal tro et nyt studie, publiceret i tidsskriftet Nature.\nIkke bare de 8 timer, som gælder\nDer er ikke noget nyt i, at antallet af søvntimer har meget at sige for vores helbred - ikke mindst for, hvor oplagte og produktive vi føler os den næste dag.\nMåske er antallet af timer, vi bør sove, lidt anmassende i en stresset hverdag.\nHvis vi skal rette os efter det nye studie af forskere ved University of Notre Dame i USA får vi i hvert fald noget af tænke over.\nForskerne undersøgte vigtigheden af en fast døgnrytme - altså, hvornår vi går i seng, og hvornår vi står op, samt effekten på hvilepulsen.\nHvilepulsen steg kortvarigt efter tidligere sengetid\nForskerne bag studie tog udgangspunkt i to spørgsmål:\nKan ændringer i den sædvanlige sengetid kobles til en stigning i hvilepulsen?\nHvor lang tid tager det, før hvilepulsen når et normalt niveau efter afvigelser i sengetiden?\nHvilepulsen er antallet af hjerteslag per minut hos en person, der slapper af, og en normal hvilepuls ligger på mellem 60 og 80 slag per minut, afhængigt af personen.\nNår deltagerne gik i seng mindre end 30 minutter tidligere end sædvanligt, fandt forskerne ingen markant forskel i hvilepulsen.\nMen når deltagerne gik i seng mere end 30 minutter tidligere end sædvanligt, fandt forskerne en stigning i hvilepulsen.\nDet skete kun i løbet af natten og hovedsageligt i løbet af de første søvntimer, og hvilepulsen blev stabiliseret før opvågning.\nSenere sengetid havde effekt på hvilepulsen den følgende dag\nDet havde altså ikke effekt på hvilepulsen den følgende dag, når deltagerne gik tidligere i seng.\nForskerne fandt derimod, at jo senere deltagerne gik i seng, desto mere steg hvilepulsen.\nDe fandt også, at den effekt varede helt til den følgende dag, og at hvilepulsen ikke blev stabiliseret før klokken 18.\nGår man i seng 2 timer senere end sædvanligt, resulterer det i teorien i et ekstra hjerteslag i minuttet.\nAnbefaler at stå op til fast tid\nHvad ved vi egentlig om vigtigheden af døgnrytmen fra tidligere? Det er i hvert fald ikke noget nyt, at den spiller en rolle, ifølge Ståle Pallesen, søvnforsker og professor ved Universitetet i Bergen.\n»Vi anbefaler generelt, at man ikke veksler for meget, med hensyn til hvornår man går i seng, og hvornår man står op. Det, vi som regel anbefaler, er, at man især står op på et fast tidspunkt for at bevare en fast døgnrytme,« siger han og tilføjer:\n»De fleste råd lyder også, at man helst skal gå i seng på et fast tidspunkt, men for at holde en jævn døgnrytme anbefaler vi især, at man står op på et fast tidspunkt.«\nMen skal vi følge disse råd slavisk - og hvad med i weekenderne?\n»Vi bliver tit spurgt: 'mener du virkelig, at jeg skal stå op på samme tid i weekenden som i løbet af ugen, hvor jeg arbejder?' Vi plejer almindeligvis at tillade, at man slækker lidt. Vi siger maks én - måske to - timer senere i weekenden end i løbet af ugen,« fortæller Ståle Pallesen. Han fortsætter:\n»Men forskellen bør ikke blive for stor, for ellers kan få man hurtigt få problemer med døgnrytmen og sove dårligere, end man ellers ville have gjort.«\nSøvn og hjertesundhed går hånd i hånd\nStåle Pallesen har ikke før hørt, at en varierende døgnrytme specifikt har effekt på hvilepulsen. Han har endnu ikke læst det omtalte studie, da forskning.no, Videnskab.dk's norske søstersite, taler med ham.\n»Men vi ved, at for lidt og for dårlig søvn generelt kan påvirke hjertesundheden.«\nHvad har det at sige for funktionen i hverdagen, hvis man nu alligevel har en meget varierende døgnrytme?\n»Det kan have mange helbredskonsekvenser. Først og fremmest vil en varieret døgnrytme - det vil sige, at man står op og går i seng på forskellige tidspunkter - ofte føre til et misforhold mellem, når man forsøger at sove, og hvor den indre døgnrytme er.«\nMange unge forsinker døgnrytmen\nDer kan være perioder i løbet af livet, hvor vi helst ikke vil bruge tiden på at sove, men det er altså ikke en særligt god god ide at slække på sengetiden.\n»Mange unge forsinker døgnrytmen, så de bliver ekstreme B-mennesker, men i hverdagen skal de jo leve som A-mennesker, for de skal stå tidligt op,« siger Ståle Pallesen og fortsætter:\n»Så ender de med at forkorte søvnen i løbet af ugen. Hvis din døgnrytme siger, at du skal sove længe og stå sent op, men du er nødt til at stå tidligt op, så får du for lidt søvn.«\n»Det er ét af problemerne: At døgnrytmen ikke stemmer overens med de krav, der bliver stillet til dig.«\nLæs også: Studie peger på øget dødelighed blandt B-mennesker\nHvad med dem, som sover godt alligevel?\nNogle har ganske enkelt et rigtig godt sovehjerte; de falder i søvn, så snart hovedet rører puden - uanset hvad tid på døgnet, det er.\nHvad med personer, som har skifteholdsarbejde og en varieret døgnrytme - men som alligevel sover godt? Er der også tale om en helbredsrisiko her?\n»Man vil nok få en del problemer med helbredet, hvis man arbejder meget varieret over lang tid. Vi ved, at skifteholds- og natarbejde er associeret med en hel del negative helbredseffekter,« siger Ståle Pallesen.\nEn del forskere mener, at det handler om ændringer i døgnrytmen, som påvirker en række kropslige processer - for eksempel metabolismen.\nMetabolismen omfatter alle de kemiske processer, som holder os i live, såsom optagelse, omdannelse, opbygning, nedbrydning og udskillelse af stoffer og den hertil knyttede energiomsætning.\nLæs også: Natarbejdere kan være i større risiko for tre store kræftformer\nForstyrrelser kan have negativ effekt på helbredet\nVisse forskere mener, at forstyrrelser i de systemer kan have en tydelig negativ effekt på helbredet, fortæller Ståle Pallesen.\nHan fortæller, at det er dokumenteret, at skifteholds- og natarbejdere har dårligere helbred end andre, eller i hvert fald større risiko for at udvikle sygdomme, som andre grupper i samfundet har mindre risiko for.\n»Det er for eksempel vist, at skifteholds- og natarbejdere har større risiko for en række mave- og tarmlidelser, som sår i mavesækken eller tolvfingertarmen. De har større risiko for for slagtilfælde og infarkt samt for at udvikle diabetes 2. Visse studier viser også, at skifteholds- og natarbejdere har øget risiko for visse kræftformer som brystkræft, prostatacancer og tarmkræft,« siger Ståle Pallesen.\nLæs også: Forskere finder sammenhæng mellem skæv døgnrytme og brystkræft\nKroppens indre ur bliver forstyrret\nHan tror, at den øgede hvilepuls ved afvigelser fra den sædvanlige døgnrytme indikerer stress i kroppen.\n»Ja, det er helt klart sådan, man kan fortolke det. Fysiologien i det kardiovaskulære system bliver forstyrret på én eller anden måde. Det er, fordi man får for lidt søvn, hvis man går senere i seng end sædvanligt,« påpeger Ståle Pallesen.\nDet kardiovaskulære system omfatter hjertet og blodomløbet - og dermed også reguleringen af hvilepulsen.\nMen det forklarer ikke, hvorfor hvilepulsen stiger i løbet af natten, hvis man går tidligere i seng end sædvanligt - og i teorien får mere søvn.\nKlokkegenerne spiller en rolle\nDer sker alså et eller andet med hvilepulsen i løbet af søvnen, når man afviger fra den sædvanlige døgnrytme, især i løbet af de første timer.\nStåle Pallesen tror, det kan have noget at gøre med de såkaldte klokkegener.\n»Klokkegenerne er et ret kompliceret system i kroppen, og døgnrytmen bliver reguleret gennem forskellige klokkegener, som vi siger i forskningen. Så det er klart, at det påvirker det kardiovaskulære system på en negativ måde, hvis der opstår forstyrrelser i det system,« siger Ståle Pallesen.\nDer skal et par timer til, før hvilepulsen stiger med ét slag per minut. Men måske er det værd lige at tage med i overvejelserne næste fredag-lørdag, hvis du er typen, som benytter weekenden til at udsætte sengetiden med adskillige timer.\nLæs også: Hvor vigtigt er det med en fast døgnrytme?\nStåle Pallesens profil (UiB)\nDeviations from normal bedtimes are associated with short-term increases in resting heart rate, https://doi.org/10.1038/s41746-020-0250-6


Gold by Black Edition Islændersadel\nEques Gold by Black Edition – designet i samarbejde med Nils-Christian Larsen\nEques Gold by Black Edition er designet med en bom, der har en smal talje. Den smalle talje optimerer pasformen af sædet. Den unikke kontakt til hestens ryg og det åbne sæde giver god støtte samtidig med, at rytteren har mulighed for at foretage små justeringer af sin position i sadlen.\nEques Gold by Black Edition er fremstillet i topkvalitet materialer. Blødt og smidigt kalvelæder sørger for gripeffekt i rytterens kontaktflade. Knæpudernes størrelse og form er perfekt optimeret til at give rytteren afbalanceret og korrekt opstilling helt naturligt og er fremstillet i Soft Foam, der sikrer en optimal komfort og tilpasning til rytterens lårben. Kombinationen af knæpuderne og det åbne sæde giver det eftertragtede ”straightend up seat”.\nDet smidige kalvelæder giver en gripeffekt i sadlen. Panelerne er med det velkendte 3-lags latex eller med uld stopning som tilpasser sig optimalt til hestens ryg. Desuden er panelerne er med indskæring til skulderen så hesten dermed opnår maksimal frihed.\nEques Gold by Black Edition er med specialdesignet udskifteligt kopfjern type C.\nLeveres med Black Edition plejeprodukter og eksklusivt overtræk.\nEques Gold by Black Edition findes i 16,5”-17”-17,5”\nDet er muligt at specialbestille Eques Gold i 16” og 18”.\nHvedevænget 6A 4690 Haslev\nTlf.: 26 23 55 34 telefontid: 9-16 hverdage, fredag 9-13


AaB-boss: Alle trænere følger da med i de andres transfers\nFredag D. 23. JANUAR 2015 KL. 12:56\nAaBs cheftræner Kent Nielsen.\nKent Nielsen bytter til sommer AaB ud med OB. Derfor kunne man fristes til at tro, at guldtræneren, der sidste sæson førte AaB til 'The Double', allerede nu involverer sig i fynboernes transferplaner, men det afviser han selv.\nKent Nielsen erkender dog, at man som træner for en superliga-klub selvfølgelig orienterer sig om, hvordan de andre klubber i rækken - herunder OB - boltrer sig på transfermarkedet.\n»Når det så er sagt, så har OB altså en træner (Ove Pedersen, red.) og en sportschef (Jesper Hansen, red.), der har en mission om at styre sig fri af nedrykning, og det skal der ikke endnu en træner til at hjælpe med. De ved helt klart bedst, hvad der er mest gunstigt for holdet i dette transfervindue, så det blander jeg mig ikke i,« siger Kent Nielsen, der holder fuldt fokus på sæsonopstarten med AaB og ikke sin kommende trænergerning i OB.\nTil gengæld overvejer Kent Nielsen, om AaB har brug for et par nye navne i AaB-trøjen. Transfervinduet er stadig åbent en uge endnu, så det er ikke for sent, hvis der skal forstærkninger til.\n»Umiddelbart tror jeg ikke, at vi henter flere spillere. Vi får Rasmus Jönsson tilbage på 100 procent, og det er næsten det samme som at få en ny mand ind. Det samme med Mathias Thrane. Hvis det endelig skulle være, så kigger vi nok mest på forsvarspositionerne og den centrale midtbane,« siger Kent Nielsen.\nIndtil videre har AaB forstærket sig med svenskeren Andreas Blomqvist.\nAaB-lejren er godt igang med sæsonforberedelserne. Op til nu har fodboldmenuen mest budt på fysisk træning, men fredag kl. 14.00 møder Kent Nielsens tropper AGF i årets første træningskamp.


Det støjer også i Bryrup | mja.dk\nDet støjer også i Bryrup\n13. september 2017, 12.41\nHer på et-års dagen efter indvielsen har MJA fokuseret på den nye motorvej.\nVi har ingen motorvej gennem Bryrup, selvom det kan føles sådan engang imellem. Men selv uden motorvej har vi meget støj på Hovedgaden hvor vi bor.\nFor to år siden havde vi en knallertkører, der hver eftermiddag kørte adskillige ture mellem tanken og kirkens parkeringsplads. Altid iført en full face hjelm, så man ikke kunne se, om det var en Brian eller en Konni. Vedkommende kørte altid i et roligt 30 km tempo, uden udstødning. Larm og velkendt lugt af totaktsolie lagde sig som en dyne over hovedgaden.\nDenne sommer har vi haft en motorcykel, der kørte gennem byen hver dag ved 16:00 tiden i den sydlige retning. Han så det som sin opgave at sætte fuld blæs på kubikken ud for Skolevej (500 meter før Hovedgaden slutter), hvorefter han forsvandt ud af byen med maksimum fart og høj larm.\nI vores nyligt installerede tophængte tagvindue står jeg tidligt hver morgen for at få et lille sø-kik, mens jeg børster tænder.\nDet bliver oftest afbrudt, overdøvet og skjult af flere larmende, store traktorer, der kommer drønende med maksimum fart med deres endnu større anhængere og gødningsspredere efter sig. Og de kommer retur om aften. De er så voldsomt store, at selv om jeg står på første sal, er førerhuset på traktoren næsten i samme højde som mig.\nOg som om det ikke skulle være nok, har vi indimellem en stor Magius lastbil, der også mærkeligt nok ud for Skolevej i tide og utide skal bruge sit brølende tudehorn, der kan forskrække selv det mest rolige væsen.\nIndendørs er det knapt så slemt. Vi har støjisolerende vinduer, så her føler vi kun rystelser, når traktorerne kommer.\nVi føler med alle jer støjplagede beboere omkring Silkeborg Motorvejen.\nMen vi tænker ikke som jer på at flytte, for vi har vænnet os til støjen. Bliver det for meget, skal vi bare gå en 10 minutters tur til fredfyldt skov og sø, så slapper vi af.\nJeg håber I kan gøre det samme i jeres område. Forskellen på jer og os er nok, at jeres huse kom før motorvejen. Bryrup blev skabt sammen med Hovedgaden.\nOg man kan ikke få alt i et moderne samfund.\nJeg bakker dog 110% op om jeres krav om lovede decibel størrelser.\nMen udvikling koster, modsat var det afvikling.\n135.000 kører væk fra Bryrup


BERG Toys - Pedal Go-Kart JEEP Buzzy Sahara - pinkorblue.dk\nJeep Buzzy Rubicon er den helt passende model til at opleve sjove eventyr mens man går på opdagelsesrejse. Med sit enestående design ligner denne model den ægte Jeep Rubicon meget.\nMed sine 4 støjfattige EVA-massivhjul yder Jep Buzzy ekstra meget stabilitet. For- og bag-akslens fordelagtige omsætning sørger for, at pedalerne kan betjenes uden at man skal have superkræfter. Alle kan være med Denne Jeep er egnet til børn over 2 år.\nMed sine 4 hjul yder modellen ekstra meget stabilitet.\nStyr og sæde kan indstilles i størrelsen, så modellen kan "vokse" i takt med barnets udvikling.\nÆndringsforslag til artikel A265751\nProduktanmeldelser fra vores kunder: BERG Toys - Pedal Go-Kart JEEP Buzzy Sahara


StudArk | FORUM FOR ARKITEKTSTUDERENDE I DANMARK | Side 4\nHvad kunne et Nordisk Akademi i Skagen være?\nSkagen er som brand kendt i hele Norden. Byen er kendt for kunsten, kulturen og naturen, og ikke mindst for mængden af turister, som vil opleve dette unikke sted.\nVi vil samle Norden i Skagen og se på mulighederne i dette møde mellem kunst, design og turisme. Derfor vil vi skabe et Nordisk Akademi for netop kunst, design og turisme.\nVi inviterer nu alle arkitekt- og designstuderende til at skabe konceptuelle skitseforslag på de arkitektoniske rammer til et Nordisk Akademi.\nDeadline for første runde er allerede den 15. april kl 12:00.\nFem forslag modtager 5.000 kr hver til produktionen af udstillingsmateriale, som udstilles over sommeren 2016 på Skagen Odde Naturcenter, hvorefter et enkelt forslag honoreres med 50.000 kr!\nIdékonkurrencen er kun for arkitektur- og designstuderende.\nSe mere på www.NASkagen.org


Selfies – Frk. Nielsens Bibliotek\nIfølge Wikipedia hedder Jussi egentlig Carl til fornavn, men jeg forstår godt, hvorfor han bruger Jussi. Der er kun én Jussi og ham er vi på fornavn med, ligesom Beyoncé. Han kan ligeså godt skippe efternavnene og bare skrive JUSSI med store bogstaver på forsiden af sine bøger.\nAnmeldelse af Jussi Adler-Olsens syvende bog om Afdeling Q, “Selfies” – blandet godt sammen med at hilse på ham til bloggerfrokost\nSelfies er den syvende bog om Carl Mørck, Assad og Rose og Jussi er i topform. Slap-stick komedien vælter frem hver gang vi er nede i Afdeling Q’s kælder. Den folkelige falde-på-halen humor tror jeg er én af grundene til, at så mange elsker Jussi. Det er i hvert fald den eneste krimiserie jeg er stødt på, som kan læses med Benny Hill-temaet som underlægningsmusik.\nFor Jussi har fat i folk. Han fanger alle grå-guld-damerne ind, og de fanger deres mænd ind – eller svigerdøtre, i mit tilfælde. Min svigermor kunne næsten ikke være i sig selv, da hun så Selfies ligge fremme hos mig før udgivelsesdatoen, og skulle vælge mellem at samle den eller hendes nye barnebarn op. Og det siger ikke så lidt.\nMen jeg slugte Selfies så hurtigt det kan lade sig gøre med en baby på armen, for som de tidligere bøger, så vender siderne sig selv. Som altid er der flere historier i gang samtidig, som ender med at have indflydelse på hinanden. I denne omgang kan jeg nævne i flæng: En sagsbehandler der får nok, en flok oversminkede, ubegavede trunter der nasser på systemet, en ældre kvinde der myrdes i Kongens Have og ikke mindst indhenter Roses fortid hende.\nCharme, selvtillid og Jussi\nPolitiken inviterede 20 bloggere til frokost med Jussi (vi var i tv og alting) hvor han underholdt om skriveproces og anekdoter fra forfatterlivet. Han er en underholdende mand og anekdoterne er mange og velfortalte. Det er lidt af et show når Jussi holder hof, men jeg tager hatten af for en mand der hilser med et fast, varmt håndtryk, kigger én i øjnene og udstråler, at han har læst ens blog (*vinkevinke* Jussi, hvis du rent faktisk læser med.).\nMig og baby mødte Jussi. Jeg kan ikke se normal ud på billeder hvilket afstedkommer sjove billedtekster.\nMens vi spiste frokost på Politikens regning, indledte Jussi med at rose os bogbloggere. Ifølge ham, er vi de vigtigste boganmeldere, fordi vi ikke er i lommen på nogen. Og det er altså rigtigt, uanset hvor mange frokoster vi bliver inviteret til, så er bogbloggere nogle af de mennesker jeg har mødt med højest integritet. De elsker bøger så højt, at de ikke kan andet end at fortælle deres ærlige mening (sådan er vi også, os tre her på Trilogien. Vi kan ikke spises af med champagne, men det skal ikke forhindre os i at nyde den).\nEfter mad og forfatteranekdoter drog vi i samlet flok til Kongens Have, hvor Jussi udpegede de steder, han har brugt til scener i bogen. Selfies foregår i det område af København jeg selv bor i, og manden gør altså sin research godt og grundigt. Jeg kunne genkende hver eneste detalje han beskriver. God finish, det kan vi lide! Mens vi luntede af sted i solen, skete der noget ret fantastisk for mig, fuldstændig urelateret til Jussi. Hanne, en af de andre bloggere, og jeg, fandt ud af hvorfor vi synes den anden virkede bekendt: Vi har arbejdet sammen for 10 år siden hos Danmarks flinkeste boghandler. Altså, small world!\nJussis krimier adskiller sig fra så mange andre jeg har læst, ved at have en stærk satirisk åre. Det er ikke så tydeligt i de første i serien, men i denne driver det ned af væggene. Det er især behandlingen af de tre karakterer Michelle, Jazmin og Denise, som er satirisk (og tragisk). De er kvinder sidst i 20’erne, uden uddannelse eller anden viden, end om hvordan man lægger en perfekt eyeliner. De lever klippefast i troen på, at de en dag bliver opdaget på gaden og bliver rige og berømte – Amalie fra Paradise-effekten. Mens de venter, danderer de den på dagpenge, som de mener de har ret til. De tre pigebørns væremåde og dialog er spot on, og man griner for sig selv, mens man græmmes.\nIfølge Jussi, så findes den slags piger i virkeligheden og de er jo med til at forplumre hele den ongoing debat om dagpenge. Derfor er bogen også et lille indspark i den politiske debat, og det har da en vis betydning, når Jussis bøger sælger i millioner.\nMen de der omslag, ik`?\nJeg har dog én anke om bøgerne og det er også en af grundene til, at jeg gik i en bue uden om dem til at starte med. De er så grimme. Så uendelig, afsindig grimme. Det er de grimmeste krimiomslag der findes. Skriftvalget på forsiden er omtrent ligeså passende som klovnesko er til audiens ved hoffet. Og inde i bogen fortsætter klovneriet, for alle kapitler starter med falske kapitæler. Ret skal være ret, det er langtfra den eneste danske bog der sovser rundt i den fejl, men det er altså ikke godt nok. Det er typografi-sjusk på linje med frisøren der klipper dit pandehår for kort. Der er altså nogle DTP-bureauer derude der skal have svirp med et vådt viskestykke, så de kan lære at gøre det ordenligt. Politiken, I skulle tage og genudgive alle Jussis bøger med labre nye forsider, når den sidste bog er landet på hylderne. Så kunne I sikkert sælge dem allesammen én gang til.\nBogen er venligst tilsendt af forlag Politiken.\nForrige indlægDrømme i tynd luft\nNæste indlægForførende Paris


Voddler præsenterer aftale med Sandrew Metronome - Voddler\nVoddler præsenterer aftale med Sandrew Metronome\nPressemeddelelse • Feb 18, 2010 16:42 CET\nI kraft af aftalen med Sandrew Metronome udvider Voddler sin unikke filmservice med film fra en af Nordens førende filmdistributører. Aftalen indebærer, at Voddlers brugere allerede fra og med februar får adgang til en række aktuelle og ældre favoritfilm fra Sandrew Metronome, både i et annoncefinansieret (AVOD) og i et pay-per-view-vindue (TVOD).\n– Det er meget tilfredsstillende, at vi nu kan tilbyde både svensk og international film af høj kvalitet hos Voddler. Det er noget, der er efterspørgsel efter, og vi tror, at svensk film kan finde et nyt marked hos Voddler. Vi bestræber os på at kunne tilbyde vore medlemmer den ultimative filmservice med det største udvalg af annoncefinansierede film, siger Zoran Slavic, vicedirektør for Voddler.\nAftalen med Sandrew Metronome betyder også, at den biografaktuelle succes Bryllupsfotografen vil være tilgængelig i Voddler Premium i forbindelse med frigivelsen den 24. februar. Bryllupsfotografen er instrueret af Ulf Malmros, der også har skrevet manuskriptet, som han fik en Guldbagge (den svenske Bodil) for tidligere i år. Ulf har tidligere lavet filmene ”Slanke Sussie”, ”Den bedste sommer” og ”Punkprinsesser”, hvor han modtog en Guldbagge for bedste instruktion. Også Kjell Bergqvist blev belønnet for sin indsats i Bryllupsfotografen og modtog en Guldbagge for bedste mandlige birolle.\n– For svensk film er det vigtigt at finde nye veje til publikum, og at flere får adgang til de film, som laves hvert år. Det skal blive spændende at se Bryllupsfotografen i et nyt lovligt filmmedie som Voddler, siger Ulf Malmros, instruktør.\nVoddler har i dag godt 400.000 medlemmer i Sverige, og i løbet af januar blev der gennemført mere end 1 million filmvisninger. Den internationale ekspansion er indledt, hvor Voddler i løbet af første kvartal lanceres i Norge, Danmark og Finland.\nSandrew Metronome er en af Nordens førende filmdistributører. De samproducerer, indkøber og distribuerer film til biograf, DVD, blu-ray, tv og digitale medier. Sandrew Metronome distribuerer endvidere Warner Bros. film til biografer og NonStop Entertainments film på DVD. Sandrew Metronome er repræsenteret i Sverige, Norge, Danmark og Finland og er et fuldt ejet selskab i Schibstedkoncernen.\nVoddler blev grundlagt i 2005 i Stockholm, Sverige. Vi samarbejder med nogle af de største navne inden for underholdningsbranchen om at tilbyde on-demand-tjenester af højeste kvalitet. Med Voddler kan du se film og tv-programmer på dine betingelser, når som helst. Voddler er let at bruge, lovlig og tilgængelig døgnet rundt – i høj billed- og lydkvalitet. Det eneste du behøver er en internetforbindelse, en computer og en invitation til Voddler.\ninstant playmoviesvideo on demandvideo-on-demandvoddler


Danmarks kommuner - Wikipedia's Danmarks kommuner as translated by GramTrans\nWikipedia's Danmarks kommuner as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Kommuner i Danmark fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-02-19 06:02:14. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nI denne liste over kommuner i Danmark er Danmarks kommuner anført under den region, de er en del af. 2.522 kommunalbestyrelsesmedlemmer og 205 regionsrådsmedlemmer blev valgt ved det første kommunal- og regionalvalg til bestyrelserne i de 98 nye kommuner og rådene i de 5 nye regioner tirsdag den 15. november 2005 (valgperiode for de indvalgte politikere 2006-09, dog 2007-09 for de nyoprettede kommuner og for de nyoprettede regioner, der overtog amtskommunernes sundhedsvæsen). Disse valg finder altid sted den tredje tirsdag i november hvert fjerde år. Antallet af regionsrådsmedlemmer er uforandret ved hvert valg, mens antallet af kommunalbestyrelsesmedlemmer som regel er ændret i forhold til det eller de forrige kommunalvalg. Ved kommunalvalget 17.11.2009 (valgperiode 2010-13) var der 2468 politikere, der blev indvalgt i kommunalbestyrelserne og ved det efterfølgende valg 19.11.2013 (valgperiode 2014-17) blev 2444 kommunalpolitikere indvalgt. Næste valg finder sted 21.11.2017 (valgperiode 2018-21). Generelt set er der altså tale om en sænkning af antallet af medlemmer af kommunalbestyrelserne, men f.eks. Lyngby-Taarbæk Kommune har hævet deres antal til 27. Skatteydernes betaling til kommuner (1970-) og amtskommuner (1970-2006) og til sundhedsbidrag (2007-) er stigende;f.eks. er trækprocenten vedrørende kommunal- og amtskommunalskat steget fra 16 i 1970 til 32,5 i 2001, en stigning som dog mildnes af de standardmæssige personfradrag.\nStrukturen fra 2007\nStrukturen fra 1970 til 2006\nKøbenhavns Amt blev ikke en del af Kommunalreformen før præcis fire år efter de øvrige kommuner, nemlig 1. april 1974, da Sengeløse Kommune, oprettet 1. april 1970 og nedlagt 31. marts 1974, blev en del af Høje-Tåstrup Kommune og Store Magleby Sogn, der fungerede som kommune, blev en del af Dragør Kommune. Derudover blev Avedøre overført fra Glostrup til Hvidovre Kommune, som området grænser op til. Der var altså 277 kommuner i Danmark fra 1. april 1970 til 31. marts 1974 og først derefter 275 kommuner. Finansåret 1. april til 31. marts var ifølge en bestemmelse fra 1849 statens og den offentlige sektors regnskabsår indtil 1978. Derfor træder mange love og reformer fra den periode i kraft fra 1. april. Efter en lovændring i 1976 følger finansåret siden 1. januar 1979 kalenderåret.\nBornholms Regionskommune fungerede også i en kort periode på fire år som amt fra kommunens oprettelse 1. januar 2003 indtil den blev en del af Region Hovedstaden 1. januar 2007. Den blev oprettet som resultat af en folkeafstemning den 29. maj 2001, hvor borgerne besluttede at lægge øens fem kommuner (Allinge-Gudhjem Kommune, Hasle Kommune, Nexø Kommune, Rønne Kommune og Aakirkeby Kommune) og Bornholms Amt sammen.\nStrukturer baseret på kommunerne\n↑ Børsen: Cepos:Thor P. bør fastfryse kommuneskatten\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Danmarks kommuner fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-11 07:54:43. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nFor de danske kommuner mellem årene 1970 og 2006 , se Danmarks kommuner 1970-2006 .\nDette er en liste over Danmark kommuner sorteret under de regioner de tilhører. Den 1 januar 2007 blev der gjort en kommunereform i Danmark, og landet har 98 kommuner inddelt i fem regioner . Inden reformen havde landet været opdelt i 13 amter og 270 kommuner.\n1 Liste over kommuner\nListe over Danmarks kommuner efter folkeblandet\nListe over Færøernes kommuner\nGrönlands administrative inddeling\nKommunevåben i Danmark\nWikimedia Commons har medier relateret til Danmarks kommuner .\nOversættelsesdato: 2018-01-11 07:54:43


Zone Denmark | Illums Bolighus | Optjen 10% i bonuspoint\nZone Denmark er formfuldendt minimalisme med klare linjer, hvor alt unødvendigt er skåret væk. Tilbage står æstetisk, indbydende og funktionelt design, der med sit enkle formsprog passer ind i enhver boligindretning.\nThomas Dudzinski Design Filtrer efter Designer: Thomas Dudzinski Design\nVE2 Filtrer efter Designer: VE2\nBotanical Scents Filtrer efter Serie: Botanical Scents\nInu Filtrer efter Serie: Inu\nNova Filtrer efter Serie: Nova\nNova One Filtrer efter Serie: Nova One\nRim Filtrer efter Serie: Rim\nRocks Filtrer efter Serie: Rocks\nSingle Filtrer efter Serie: Single\nUme Filtrer efter Serie: Ume\nIcemaker Rocks 21x11,8x5,5cm Black\nPrisen er nedsat fra 249,00 DKK til 99,95 DKK\nBoston Shaker Rocks\nNova pedalspand, black\nNova One sæbedispenser, black\nLux badeforhæng, white\nNova One toiletbørste, black\nTiles badeforhæng, eucalyptus green\nLux badeforhæng, grey\nIsspand m/ tang Rocks\nTiles badeforhæng, soft grey\nShaker Rocks Polished Steel\nLux badeforhæng, black\nKnivblok Black Singles\nNova pedalspand, matcha green\nTiles badeforhæng, slate grey\nUme sæbedispenser, white\nNova One toiletbørste, gull grey\nNova pedalspand, gull grey\nOpvaskesæt Cup tray Black\nNova pedalspand, grey\nZone Denmark er funktionelt boligdesign, der forskønner livet hver dag\nZone har gennem en række år præsenteret en række veldesignede produkter til hjemmet, som designelskere verden over har taget godt imod. De innovative designs er med til fortolke trenden og udfordre konventionerne, uden at designet mister funktionalitet. Resultatet er ærligt og minimalistisk design, der pirrer nysgerrigheden og forskønner hverdagslivet.\nBadeværelsestilbehør i smukke, matte farver\nZone Denmark har vundet adskillige internationale designpriser for nyskabende produkter og attraktive materialer. Passionen for det enkle og harmoniske er tydeligt i deres designs til bl.a. badeværelset. Sortimentet spænder bredt og tilbyder for eksempel badeværelsestilbehør i form af sæbedispenser, tandbørstekrus, håndklæder, badeforhæng, pedalspande, toiletbørster, badebørster, makeup spejle og meget andet. Det særlige ved Zone er de støvede og matte farver, som passer ind i den nordiske stil. Farverne passer sammen, så du kan mixe og matche uden at miste den røde tråd i indretningen. De gennemgående farver skaber balance i harmoni med det bløde design og afrundede former. Du vil opleve, at med indretningen af badeværelset, kan få produkter gøre meget. Særligt når du vælger det farverige univers fra Zone Denmark.\nVil du gerne indrette et smukt badeværelse, der indbyder til ro, velvære og selvforkælelse? Så kan du tage et kig på badserien Nova, som er en af de mest populære serier hos Zone. Serien er skabt med fokus på funktionalitet, design og æstetik, men har samtidig en fornemmelse af luksus og spa over sig. Det skulpturelle design på sæbedispensere, krus, pedalspande m.m. understreges ved en lækker soft touch overflade og matte farver, der fås i flere forskellige nuancer. Du kan mikse og matche med produkter fra serien Nova One, der har samme bløde formsprog. Eller du kan forelske dig i serien Ume, som er kendetegnet ved et solidt, men stadig velafbalanceret udtryk. Sæbedispensere, tandbørstekrus og toiletbørsteholdere er lavet i stentøj, mens pedalspande er lavet i ABS-plast.\nBadetekstiler til hverdagsluksus\nEr du på jagt efter blød luksus i hverdagen, så forkæl dig selv med badserien Inu. Inu er skabt til små øjeblikke af nydelse og nærvær i hverdagen og omfatter lækre spahåndklæder, badebørster i lys bøg med bløde hår og ikke mindst de smukke makeup spejle i lys bøg. Hvis du ønsker et nordisk og luksuriøst element i hjemmet, så gå på opdagelse i det spændende univers fra Zone Denmark.\nHar du brug for endnu flere produkter, udstyr og tilbehør til badeværelset, så kan du se alle vores spændende varer inden for badeværelsestilbehør her. Her finder du badekåber, bademåtter, vasketøjskurve, marmorbakker, sæbeskåle, smykkeskrin og meget mere.\nIllums Bolighus forhandler et væld af lækre brands, som designer tekstiler og tilbehør til bad og toilet:\nCare By Me


Skønne sølv øreringe | Bliv inspireret her » - Carat Diamanter\nPæne sølvøreringe i enestående designs af høj kvalitet\nVarer 1-24 af 428\nAqua Dulce Rie creoler\nAqua Dulce Raya creoler\nAqua Dulce Philina creoler\nAqua Dulce Dora creoler\nAqua Dulce Nicoline ørestikker\nAqua Dulce Eva ørestikker\nAqua Dulce Shiny ørestikker\nSif Jakobs Princess Piccolo øreringe\nByBiehl Sparkle Hoops mini\nEr du til det skønne sølvlook, når det kommer til smykker? Sølvøreringe er utrolig populære blandt kvinder i alle aldre. Det er uden tvivl grundet det tidløse udtryk og den fornuftige pris. Sølvøreringe passer til alt og kan bæres for evigt. Sølvøreringe går aldrig af mode, ligesom de også er prisfornuftige at investere i.\nCarat Diamanter fører øreringe for enhver prisklasse og stil. Vores mange sølvøreringe findes i alt fra ørestikkere og ørehængere til creoler og dråbeøreringe. Opdag de mange fine designs med alt fra glimtende zirkoner til månesten, ferskvandsperler og margueritvedhæng.\nDu finder et par smukke sølvøreringe til enhver stil hos os, og vi vil hellere end gerne hjælpe dig med at vælge de rette, hvis du kigger ind i en af vores butikker.\nSølvøreringe – hvordan er de fremstillet?\nAlle sølvøreringe hos Carat Diamanter er fremstillet med sterlingsølv. Sterlingsølv, der også går under betegnelsen 925, er ægte sølv og din garanti for, at smykket er produceret med 92,5% ægte sølv. Ser du tallet '925' indgraveret et sted på øreringene, kan du regne med, at de er ægte.\nSelvom sølv er et ægte ædelmetal, er det et af de mere prisfornuftige af slagsen. Det koster langt fra det samme som ægte guld. Af netop den årsag bliver sølv brugt i et utal af smykkedesigns. Se blot nærmere på vores sortiment, og opdag øreringe fra kendte brands som Georg Jensen, Lund, ByBiehl, Aqua Dulce, Mads Z og mange flere.\nForelsk dig i sølvøreringe med fine detaljer\nDer er mange veje at gå, når du er på opdagelse i vores smykkeunivers og søger et par flotte sølvøreringe. Overvej gerne om designet skal være meget moderne, ekstra elegant eller utrolig klassisk.\nEr du til moderne sølvøreringe? Tag et kig på de spændende Georg Jensen designs som Offspring og Grape. Disse øreringedesigns er fremstillet i ren sølv og har meget fine og helt unikke detaljer. Skal det være meget enkelt, så er kugleøreringe i sølv også et oplagt valg.\nDrømmer du om et par elegante øreringe i sølv? Du kan let opnå et eksklusivt look med sølvøreringe, der er besat med zirkoner, andre ædelsten eller ferskvandsperler. Om det er som en fin ørestikker eller en hængende ørering, så får du et rigtig pænt og elegant udtryk.\nVil du gerne give klassiske sølvøreringe i gave? Sølvøreringe har eksisteret i utrolig mange år, og vil du give et traditionelt smykke, kan du gå med de kendte creoler – det er blandt de ældste smykkeformer, vi kender til. Køb dem enten som simple ringe eller som ringe besat med glimtende zirkoner.\nHvad betyder sterlingsølv 925?\nSterling 925 betyder, at smykket er ægte og fremstillet med 92,5% ægte sølv.\nHvad koster sølvøreringe?\nPrisen på øreringe i sølv er ofte langt lavere, end hvis de var i ægte guld. Dog varierer prisen afhængigt af smykkebrand og design.\nHvor kan jeg købe sølvøreringe online?\nCarat Diamanters smykkeunivers byder på utrolig mange fine øreringe i sølv.\nBasics by Carat 9items\nHultquist Copenhagen 14items\nJeberg Jewellery 15items\nJulie Sandlau 45items\nSif Jakobs 52items\nSilver Collection 43items\nGaveartikler til børn 9items\nForgyldt sølv 44items


Nyt Hospital Bispebjerg›Nyt & Presse›Nyheder›2016›Sporing af medarbejdere giver smartere indretning\n6. juli 2016, KL 16:20\nPersonalet på et hospital går rigtig meget i løbet af dagen. Derfor er det oplagt at se på, om deres gå-afstande kan reduceres, når der bygges nyt. Foto: Louise Bendixen.\nSe filmen "Sporing af medarbejdere gør arkitekterne klogere":\nEt af kravene til de mange nye hospitaler, som opføres i Danmark i disse år, er en effektiviseringsgevinst på 7 pct. fra dag ét. Det gælder også for Nyt Hospital og Ny Psykiatri Bispebjerg, som skal bygges på Bispebjerg Hospitals område frem til 2025. Derfor er personalet blevet sporet på Akutmodtagelsen, Medicinsk Modtageafsnit, Intensiv Terapiafsnit og på Røntgen Afdelingen på Bispebjerg og Frederiksberg Hospital.\nSmartere placeringer sparer penge\n”80 pct. af hospitalets udgifter går til løn. Personalet går rigtig meget i løbet af en dag. Derfor er det oplagt at se på, om vi kan reducere deres gå-afstande. Et regnestykke viser, at når vi fjerner 20 skridt om dagen pr. medarbejder, sparer vi 1 mio. kroner om året,” forklarer vicedirektør Claes Brylle Hallqvist fra Bispebjerg og Frederiksberg Hospital.\n”Vi håber, at vi kan optimere placeringen af rummene i fremtidens hospital, så de bedre understøtter personalets arbejdsgange,” siger vicedirektør Claes Brylle Hallqvist.\nI november 2014 indgik japanske Hitachi og Bispebjerg og Frederiksberg Hospital et strategisk partnerskab om at udvikle løsninger til at forbedre effektiviteten i hospitalsdriften ved hjælp af it og big data. Hitachi har til formålet udviklet et optimeringsprogram, der udregner, hvor langt personalet går, hvis man flytter rundt på forskellige funktioner og rum.\n”Vi håber, at vi kan optimere placeringen af rummene i fremtidens hospital, så de bedre understøtter personalets arbejdsgange. Vi er lige nu i gang med brugerinddragelse og mere detaljeret planlægning af vores kommende hospital, og her er sporingsdata et nyttigt værktøj i diskussionerne af, hvordan afdelingerne skal indrettes,” fortæller Claes Brylle Hallqvist.\nMeget at hente ved små ændringer\nVed de første sporinger af medarbejdere, fandt Hitachi i samarbejde med byggeorganisationen og personalet på de sporede afdelinger ud af, at man ved at fordele rummene anderledes kan opnå besparelser på 12 pct. af gåafstanden på Medicinsk Modtageafsnit. Og på Intensiv Terapiafsnit kan der hentes 10 pct. alene ved at flytte kontrolrummet ca. 10 meter, fordi det er et rum, som personalet går meget til og fra.\n”Data kan synliggøre nogle ting, man ellers ikke tænker over. Det bliver eksempelvis meget synligt, at alle går på toilettet, og mange gør det i forbindelse med en pause. Så måske er det smart at placere toiletter ved siden af personalefaciliteter og at lægge dem centralt og ikke for enden af en gang,” siger projektleder Tine Hancock fra Nyt Hospital og Ny Psykiatri Bispebjerg.\nOvervågning eller ej?\nRent praktisk er sporingen foregået med små RTLS-tags, som personalet har gået rundt med i kittellommen. RTLS står for Real Time Location System. De små tags sender deres position over wifi-netværket og gør det muligt at spore, hvor personale eller udstyr bevæger sig rundt.\nDet er ikke nødvendigvis de samme medarbejdere, der er blevet sporet hver dag, for det er ikke personen, men funktionen, der har interesse for projektet – altså læger, sygeplejersker, sekretærer, SOSU-assistenter mv.\n”Vi er ikke interesserede i den enkeltes bevægelser, men i personalets bevægelsesmønster som en helhed. Der har jo været en del opmærksomhed i medierne omkring overvågning af personalet på hospitalerne, og vi har også mødt nogle skeptiske medarbejdere. Men når de hører om formålet med, at vi vil spore dem, er de hurtigt blevet positivt stemt.”\nIndretter hverdagen bedre\nSporingen synliggør også forhold, som har betydning for arbejdsgangene her og nu. For eksempel, når der er mange bevægelser til en bestemt sekretær på en afdeling. Her kunne det måske være hensigtsmæssigt, at sekretæren tager en daglig runde til alle sygeplejerskerne for at samle deres bestillinger, i stedet for at 12 sygeplejersker bruger tid på at gå til sekretæren.\n”Det er vigtigt at koble vores observationer med dialog med medarbejderne, så vi forstår, hvorfor de forskellige bevægelser sker, og om det er den smarteste måde at arbejde på. Man kunne også overveje at lave sporinger med et par års mellemrum for at sikre, at arbejdsgange og rumplaceringer passer sammen. Det behøver man ikke at bygge nyt for at få noget ud af,” konstaterer Tine Hancock.\nRTLS står for Real Time Location System. De små tags sender deres position over wifi-netværket og gør det muligt at spore, hvordan personale eller udstyr bevæger sig rundt.\nMedarbejdernes bevægelser er blevet sporet i Akutmodtagelsen, Medicinsk Modtageafsnit, Intensiv Terapiafsnit samt i Røntgenafdelingen. Formålet er at finde ud af, hvordan funktioner og rum kan placeres mest optimalt i fremtidens hospital.\nNyt Hospital og Ny Psykiatri Bispebjerg skal opføres frem til 2025 på Bispebjerg Hospitals område. Som et led i projektet analyseres de nuværende arbejdsgange for at indrette fremtidens hospital og psykiatri, så rammerne bedre understøtter arbejdet.\nByggeprojektet er finansieret af Kvalitetsfonden med 2,95 mia. kroner og af Region Hovedstaden med 1,03 mia. kroner.\nPersonalet bliver sporet ved hjælp af en lille RTLS-tag og wifi-nettet. ”Vi er ikke interesserede i den enkeltes bevægelser, men i personalets bevægelsesmønster som en helhed,” fortæller projektleder Tine Hancock. Foto: Karen Grønkjær.\nPubliceringsdato: 06-07-2016 18:20


S og R: Der bliver ikke skåret i kontanthjælp\nNyheder Skrevet af Newspaq | 13.02.13 | 09:37\nDanskerne skal både spare på kontanthjælpen og hjælpe folk på offentlige overførsler individuelt. Nogle skal have en uddannelse, andre skal skubbes i gang, mens nogle skal hjælpes igennem sygdom.\nDet siger Socialdemokraternes beskæftigelsesordfører, Leif Lahn Jensen, der dermed afviser at skære i kontanthjælpen, sådan som kollegaen Joachim B. Olsen fra Liberal Alliance har foreslået.\nIkke blot udlændinge, men 200.000 danskere arbejder for under 130 kroner i timen, påpeger han, efter Jyllands-Posten har offentliggjort tal, der viser, at 27 procent af udlændinge arbejder for under 130 kroner i timen mod kun 10 procent af danskerne.\n- Det kan svare sig at investere i mennesker. Jo flere vi får i gang, jo flere penge kan vi spare. Samtidig skal vi spare på kontanthjælp. Gaven fra den borgerlige regering til os var en arbejdsmarkedsindsats, som ikke virker, og en tom kasse, siger Leif Lahn Jensen.\nRegeringen har talt om at spare mellem 700 millioner og én milliard kroner på kontanthjælp. Venstre ville først spare tre milliarder kroner, men har senere sænket barren til det halve - halvanden milliard kroner.\nMen støtten kræver et individuelt skøn, mener den socialdemokratiske ordfører.\n- Nogle skal have et rimeligt hårdt og kærligt klap om, at de godt kan komme i gang med det samme. Andre skal hjælpes i uddannelse. Atter andre har problemer med ordblindhed, mens andre skal forbi et socialkontor, siger Leif Lahn Jensen.\n- Vi skal have den enkelte meget nemmere i gang end i dag. Gennem 10 års borgerligt styre er disse mennesker smidt ind i nogle kasser, som de skal forholde sig til. Vi får meget bedre folk i gang ved at se på den enkelte, siger Leif Lahn Jensen.\nArbejdsmarkedsordfører for De Radikale Nadeem Farooq afviser også at skære i kontanthjælpen for at få flere i job.\n- Det er ikke min kop te at skære i kontanthjælpen. I stedet vil jeg gerne opfordre til, at danskerne gør mere for at komme i betragtning til lavtlønsjob.\n- I forbindelse med kontanthjælpsreformen vil vi se, hvordan vi langt tidligere kan få folk i job. Vi skal se på, hvordan vi bruger pengene bedre og klogere, end vi gør nu, siger han.\nRegeringen ventes at præsentere sin kontanthjælpsreform i april.


Lejer har nægtet at flytte i to år: Nu sættes endeligt punktum - sn.dk - Slagelse\nOm en måned kan det være slut med at løbe om hjørner med systemet. 35-årig lejer risikerer at blive smidt ud endeligt.\nArtiklen: Lejer har nægtet at flytte i to år: Nu sættes endeligt punktum\nSlagelse - 22. maj 2019 kl. 06:16\nDet nedlagte socialpsykiatriske døgntilbud Ungekollegiet på Århusvej, som Slagelse Kommune lukkede i starten af 2017, har skabt overskrifter lige siden. Ikke grundet tilbuddet, men på grund af den nu 35-årige lejer, der siden lukningen har kostet skatteyderne over halvanden million kroner.\nDet skyldes, at kommune og boligselskab ikke har haft held med at få smidt manden på porten, selv om han ved dom er blevet pålagt at fraflytte. Han er desuden også blevet dømt for at overfuse og true en tidligere leder af tilbuddet, ligesom han i juni skal møde i en straffesag omhandlende overfald på en ejendomsinspektør og hærværk i gentagelsestilfælde rettet mod kommunens biler.\nDen 17. juni falder hammeren dog i den sag, der betyder mest for såvel Slagelse Kommune som Vestsjællands Almene Boligselskab. Den foregår ved Østre Landsret og er en ankesag, som blev berammet i kølvandet på boligrettens afgørelse om, at boligselskabet var i sin gode ret til at smide manden ud af sin bolig ved brev i sommeren 2017. Første retsmøde fandt sted mandag, og dommen falder så om knap en måned.\nManden har ellers været fredet igennem sin lejekontrakt, som reelt gjorde det umuligt for udlejer at opsige manden. Men på grund af uroen, der har omgærdet adressen, samt dommen for trusler imod en leder bryder han ifølge både boligretten og boligselskabet betingelserne og skal derfor ud.\nSagen om lejeren, der hele tiden har nægtet at fraflytte, har været dyr for Slagelse Kommune, herunder skatteyderne. Han er nemlig den eneste på adressen og har været det i nu et par år. Imens står 11 ud af 12 boliger tomme, og dem betaler kommunen for, uanset om der bor nogen i dem eller ej.\nI skrivende stund koster det 60.000 kroner om måneden, og regnes den udgift ud på to år, lander regningen på knap halvanden million kroner. Og netop pengene, som reelt er landet i et sort hul, har kommunen ikke kunnet gøre noget ved, idet man ikke har kunnet lave konstruktionen på stedet om, medmindre alle beboere flyttede væk.