Fandt sin far i Ungarn efter 60 år - De Ungarske Soldater\nEn usædvanlig og aktuel historie om en datters årelange kamp for at finde sin ukendte far, som var ungarsk officer i Danmark under krigen\nAnnelise Jespersen var 10 år, da hun en dag spurgte sine forældre, om hun var adopteret. Tanken var hende ikke fremmed, for flere af hendes venner og veninder var adopteret. Desuden var hun enebarn og hendes forældre var heller ikke helt unge.\n– Da jeg spurgte, bredte sig en tavshed i stuen, og så var jeg klar over, at der nok var et eller andet om det. Min far svarede mig, at jeg var adopteret. Og at det var en tysk soldat, som var min far. Han bad mig om ikke at snakke om det. Og det var næsten det værste for mig dengang, for det var en stor hemmelighed at skulle være alene med.\n– Jeg kunne ikke få at vide, hvem min biologiske mor var. Det havde hun udtrykkeligt bedt mine forældre om ikke at fortælle, da de adopterede mig. Jeg kunne blot få at vide, at hun var ung, da hun fik mig, og at hun ikke kunne have mig. Mere fik jeg ikke at vide. Så kunne jeg gå og spekulere på, hvem det mon kunne være.\nHavde du nogen anelse om det?\n– Jeg troede, at jeg vidste det. Det var én, som kom meget i min familie og som hed det samme som mig. Jeg kunne ikke forstå, hvorfor vi kom sammen med hende og hendes familie. Men jeg fik ikke nogen forklaring på det. Sådan gik der mange år. Forholdet var så tæt, at da jeg blev forlovet med Leif, min kommende mand, var vi hos hende, der viste sig at være min biologiske mor, for at præsentere ham. Jeg tænkte ofte: Gad vide, om hun er min mor. Men da vi blev gift og fik børn, ophørte kontakten. Hun døde i 1986. Jeg læste det i avisen og jeg tænkte, at så får jeg det aldrig at vide.\nEfter moderens død\nKort efter kom hemmeligheden for en dag. Moderen havde før sin død fortalt sin søn, at Annelise var hans halvsøster. Nu, hvor det var kendt, fik hun flere enkeltheder at vide af sin adoptivmoder. Blandt andet, at hendes mor kun havde været 17 år, da hun fødte hende. At hun var blevet nødt til at flytte fra Odense til Århus under graviditeten, for at ingen skulle opdage det. At hun følte sig tvunget til at bortadoptere hende.\n– Skønt jeg havde anet det, var det alligevel underligt at få at vide. Jeg var jo kommet meget i min moders hjem. Jeg havde kørt med hendes lille søn i barnevogn uden at vide, at det var min lille halvbror. Og at hans lillesøster var min halvsøster. Der var meget, som jeg pludselig forstod bedre. Blandt andet fortalte min adoptivmor, at når min mor så brat havde afbrudt samkvemmet i 1973, skyldtes det, at jeg selv var blevet mor. Hun kunne ikke bære at se mig mere, når hun ikke kunne give sig til kende over for sit barnebarn.\nTre breve fra faderen\nAnnelise havde i en alder af 40 år og mor til to piger fået vished om, hvem hendes mor var. Men hvem var hendes far? Det spørgsmål blev hun i stigende grad optaget af i den kommende tid. Et lille vink fik hun, da hun tog kontakt med sin halvbroder i Århus. Han gav hende tre breve, som moderen havde efterladt. De var fra hendes far, skrevet i dagene lige omkring Danmarks befrielse i 1945. Der kunne hun læse, at han hed Imre Ferencsin. Første brev var sendt fra Dragør i slutningen af april 1945. De to sidste var sendt fra Bornholm i begyndelsen af maj 1945. Af brevene fremgik, at han var ked af, at han ikke havde fået sagt farvel til hende, men det hele var gået så hurtigt, fordi han uden varsel var blevet sendt fra Odense til Bornholm med sit kompagni. I det sidste brev, som han sendte fra Bornholm den 12. maj 1945, bad han sin kæreste fortælle sine forældre, at han ikke var tysk, men ungarsk soldat, vel fordi han mente, at det måtte betragtes som en formildende omstændighed.\n”Jeg tror, at han har været meget forelsket i min mor”, tænkte Annelise, da hun første gang læste brevene.\nFundet af de tre breve førte til, at Annelise indledte en eftersøgning, som skulle komme til at vare 18 år. Trods mange bureaukratiske og sproglige forhindringer bed hun sig fast i jagten på sin far, om hvem hun blot vidste, at han hed Imre Ferencsin og at han kom fra Ungarn. Det var som at lede efter en nål i en høstak.\nI Civilretsdirektoratet, som man kontakter i blandt andet faderskabssager, fik hun ingen hjælp. Når hun henvendte sig, fik hun færten af, at de vidste mere om hendes far end de ville oplyse hende om. F.eks. kunne en sekretær i direktoratet i en telefonsamtale bekræfte korrektheden af de få oplysninger, som Anne Lise allerede havde. Men hun fik ikke mere at vide.\nDen 22. juni 1995 meddelte direktoratet i et brev ”at det ikke af adoptionsagens akter eller af de i øvrigt for Civilretsdirektoratet foreliggende oplysninger fremgår, at faderskabet til Dem er retligt fastslået eller anerkendt. Civilretsdirektoratet ser sig derfor ikke i stand til at meddele Dem de ønskede oplysninger.”\nDen 12. januar 1998 skrev hun til Deutsche Dienststelle i Berlin, som har registreret op mod 20 millioner savnede fra Anden Verdenskrig. Hun skrev, hvad hun vidste om sin far, at han hed Imre Ferencsin (Emrich på tysk), samt at han var ”ungarer, der var tysk soldat”. Men Deutsche Dienststelle kunne ikke hjælpe på et så spinkelt grundlag. De skrev tilbage, at de skulle have oplysninger om hans fødeår og fødested, og om navnet på den militære enhed, som han var tilknyttet. Oplysninger, som Annelise ikke havde.\nSenere henvendte hun sig til Rigsarkivet i København med anmodning om at få aktindsigt i sin faderskabssag og adoptionssag. Hun skrev, at hun ønskede ”at få oplysninger om min biologiske far, som menes at være Imre Ferencsin”.\n11. februar 2003 svarede Rigsarkivet tilbage, at de havde gennemgået Justitsministeriets journalnumre for tyske faderskabssager uden at finde en sag anlagt af hendes mor. De skrev, at de også havde søgt efter hendes adoptionssag ”men beklageligvis uden at finde sagen”. Det svar fandt Annelise meget mærkeligt. Sagen måtte vel være et sted.\nSagsmappen dukker op\nAnne Lise stod på bar bund, og hun vidste ikke, hvordan hun skulle komme videre. Så hørte hun om en nystiftet forening Danske Krigsbørns Forening. På en bogmesse i Forum faldt hun tilfældigt over en bog om danske krigsbørn og om deres kamp med arkiver og myndigheder for at finde frem til deres ukendte fædre. Bogen var skrevet af Arne Øland, foreningens formand. Han rådede hende til at søge via Mødrehjælpens arkiv.\nHun skrev nu til Landsarkivet på Fyn, hvor hun med henvisning til relevante journalnumre og arkiver bad om aktindsigt i sin sag hos Mødrehjælpen Fyns Stift og med henvisning til, at der skulle være foretaget en politiafhøring af hendes mor, hvilket skulle fremgå af politiets faderskabs-protokol.\n”Jeg ved ikke om der kan være tvivl om hvilken politimyndighed i Odense eller måske i Nyborg, der kan være tale. Jeg vil gerne bede om aktindsigt i hvad der vedrører mig”, skrev hun.\nSå lykkedes det. I forsommeren 2003 fik hun svar tilbage fra Landsarkivet, at hendes sagsmappe var fundet frem, og at hun kunne komme ind og læse papirerne på Landsarkivets læsesal i Odense.\n– Jeg kom derind, og fik min sagsmappe udleveret. Da det ikke var almindeligt tilgængeligt arkivmateriale, skulle jeg underskrive en erklæring om, at jeg ikke ville videregive de fortrolige oplysninger, som jeg fik kendskab til. Jeg satte mig hen til et bord. Min mand Leif, som var med, måtte ikke se noget. Han kunne pænt stå på afstand og vente. Jeg nævner det, fordi jeg synes, at det er dybt beklageligt, at det offentlige system skal være så stift. Det var mit eget liv, som det handlede om, og jeg havde brug for at have én ved siden af mig. Men nej, det var alt for hemmeligt.. Men dog ikke mere, end at jeg bagefter kunne bestille kopier af dokumenterne, som jeg så nogen tid efter modtog med posten.\nHan kom fra Putnok\nI sagsmappen på 54 sider fandt hun forhørsprotokollen med den forklaring, som hendes mor havde givet i september 1945. Her kunne hun læse, at hendes far blot havde opholdt sig i Odense (Sct. Knuds Gymnasium på Klostervej) i to måneder, fra den 27. februar til den 25. april 1945.\nHun bemærkede, at han var 24 år, altså syv år ældre end hendes moder. Han kom fra en landsby i Ungarn, der hed Putnok. Hun noterede også, at hendes far havde sort hår og blå øjne, samt at han havde tre søskende.\n– Det værste af det hele var at læse forhørsreferatet. Detaljeret måtte min mor redegøre for forholdet til min far. Hun var kun 17 år, og måtte over for en fremmed myndighedsperson redegøre for de mest private ting vedrørende sin egen familie og om hvor, hvornår og hvor ofte hun havde været sammen med ham. Det var slemt at læse. Hun blev opfattet som en kriminel. Hun havde jo været i seng med fjenden. Ikke engang hendes egen far måtte få noget at vide, konstaterer Annelise.\nI ugerne efter havde hun svært ved at fordøje de mange indtryk fra læsningen af sagsmappen i Landsarkivets læsesal, og hun havde heller ikke tid til ordentligt at bearbejde indtrykkene, for i de samme uger hændte to vigtige begivenheder i familien. I slutningen af maj 2003 fødte hendes datter en søn, som var hendes første barnebarn. Og senere den samme sommer døde hendes adoptivmoder.\nFortsat spøgte tanken om hendes ”ungarske far, der var tysk soldat”. Måske kunne et par oplysninger fra sagsmappen hjælpe hende på vej. Det at han havde tre søskende, og at han kom fra en landsby, der hed Putnok. På et kort fandt hun landsbyen i den nordøstlige ende af Ungarn, nord for storbyen Miskolc. Tampen brændte.\nEt brev var på vej\nAnnelise arbejdede sammen med en kollega, hvis nabo kom fra Ungarn. Hende kontaktede hun og fik hendes hjælp til at oversætte et brev til ungarsk, som hun i februar 2004 sendte til borgmesteren i Putnok. I brevet fortalte hun om baggrunden for, at hun henvendte sig. At hun søgte sin far, som havde været soldat i Danmark under Anden Verdenskrig, og nu bad hun om borgmesterens hjælp til at finde sin far.\n– Utålmodigt ventede jeg på svar. Da der var gået nogle uger, bad jeg kollegaens nabo ringe til borgmesteren nede i Ungarn for at høre, om de havde fundet ud af noget. Hun ringede så tilbage til mig og fortalte, at hun havde talt med borgmesteren, og at han havde sagt, at et brev var på vej.\nBlot en måned senere, i marts 2004, dukkede så et anbefalet brev fra Ungarn op med posten. Annelise genkendte den sirlige og smukke håndskrift fra de breve, som hendes mor havde fået i foråret 1945. Som afsender stod: Ferencsin Imre.\n– Jeg havde ikke gjort mig nogen forestilling om, at min far var i live. Jeg troede, at han var død i russisk fangenskab for mange år siden. Men omvendt lå det i mit baghoved, at han kunne være vendt tilbage fra fangenskab og være blevet gift og have fået børn, og at brevet kunne være skrevet af en søn. Stor var min overraskelse, at det virkelig var min far, fortæller hun.\nDet var et to sider langt brev, tætskrevet, og på ungarsk. I brevet var der vedlagt tre fotos, et som han så ud, da han var i Danmark, et, som han så ud, da han var omkring de 50, samt et billede af ham som 83-årig. Det var første gang, at Annelise så sin far. I brevet fortalte han blandt andet, at han var enkemand, og at han havde to døtre og en søn.\nEftersøgning i Putnok\nEfterfølgende har Annelise fået at vide, at hun kunne takke en ihærdig borgmester i Putnok for, at de fandt frem til ham. For ingen på rådhuset i denne afsides beliggende landsby kendte Imre Ferencsin (eller Ferencsin Imre, som det hedder på ungarsk). Borgmesteren havde så bedt sine medarbejdere spørge sig for i Putnok. Derved kom de i kontakt til Ferencsins søster, der boede på egnen. Hun havde aldrig hørt, at hendes bror skulle have en datter i Danmark. Hun satte sig i forbindelse med broderen, der boede i Miskolc, for at orientere ham om forespørgslen.\nStraks havde han bedt om at se brevet, som var blevet sendt til borgmesteren. Da han havde læst det, bekræftede han, at det kunne være sandt. Samtidig havde han insisteret på, at han skulle være den, som først svarede på brevet. Så kunne borgmesteren svare næst efter. Og sådan blev det. Herefter tøvede Ferencsin ikke med at sammenkalde sin familie, en søn og to døtre, hvor han meddelte dem, at de havde en storsøster i Danmark, og at de skulle tage godt imod hende.\nI øvrigt vidste hans familie godt, at han under sit ophold i Danmark under Anden Verdenskrig havde haft en dansk kæreste. Det havde han ikke lagt skjul på, hverken over for sine børn eller over for sin nu afdøde hustru. Han havde bare aldrig vidst, at han også havde en datter. For det havde ingen fortalt ham før nu.\nMødet med den ungarske familie\nÅret efter, i sommeren 2005, kørte Annelise og hendes mand, Leif, til Ungarn for at besøge faderen i Miskolc. De indlogerede sig på et hotel ikke ret langt fra hans bopæl.\n– Jeg var naturligvis spændt på at møde min far. Vi havde ikke mere end lige fået anvist vores værelse på hotellet, da de ringede fra receptionen og meddelte, at nogle gæster ventede på os. Leif gik ned for at tage imod. Jeg tænkte, at det kunne være min broder, der var kommet for at byde os velkommen. Leif kom så løbende op og fortalte, at min far allerede var på vej op i elevatoren. Jeg stod der og følte, at jeg skulle op til mit livs eksamen. Så trådte han ud af elevatoren og gik mig i møde. I hånden havde han to røde roser, som han overrakte mig, hvorpå han kyssede mig på hånden. Derefter trådte en anden mand frem og hilste på engelsk med ordene: Jeg er din ungarske broder. Det var ret overvældende.\n– Næste dag kørte vi til en restaurant i Lillafüred, hvor vi mødtes med hele familien. Jeg sad ved siden af min broder og over for min søster og en nevø, som var 23 år. Der var en god stemning, skønt vi havde svært ved at forstå hinanden. Så udbrød min nevø henvendt til mig: ”Dette er den lykkeligste dag i mit liv, fordi du er her”. Det var utrolig flot sagt. I det hele taget var min familie meget imponeret over den indsats, som jeg havde lagt for dagen for at finde min far.\nI dag skriver far og datter til hinanden på fødselsdage og til jul. Hun e-mailer med sin broder på engelsk, når noget skal formidles. Annelise har på opfordring indviet ham i moderens vanskelige liv, efter at de skiltes i april 1945. Hun har sendt billeder af hende og af hendes gravsted på Sanderum Kirkegård ved Odense. Han har fået at vide, at hun blev gift efter krigen, og at hun fik en søn og en datter. Han ved også, at ægteskabet ikke holdt, og at hun levede alene indtil sin død i 1986, kun 58 år gammel.\n– I sine breve har han ofte spurgt om min mor, og hvad der skete hende, og det har jeg fortalt ham. Han har ikke kunnet forstå, hvorfor hun ikke skrev til ham efter krigen. Jamen, hendes mor havde forbudt hende det. Min far har svært ved at forstå det, for han havde håbet, at der havde været et livstegn fra hende, da han i 1948 var vendt hjem fra krigsfangenskab i Rusland.\nHvad betyder det for dig, at du har fundet din far?\n– Det betyder utrolig meget, for det er hvad jeg har arbejdet på i mange år. Personligt har det været en tilfredsstillelse at finde ham og møde min familie, siger Annelise og fortsætter:\n– Ethvert menneske har ret til at kende sine rødder. Det er nok, hvad det i bund og grund handler om. At vide, hvor man kommer fra. Følelsesmæssigt har det ikke ændret noget. Han er stadigvæk bare en mand, der bor i Ungarn, og som altså er min far, min biologiske far. Min far og mor er dem, som jeg er vokset op hos her i Odense. Men det har været vigtigt for mig, at der er kommet en afslutning. Så vil jeg vende det om og sige, at jeg også har givet ham en afslutning. Det synes jeg er lige så vigtigt. Han har fået at vide, hvad der er sket.\nInterviewet har været bragt i foreningen Danske Krigsbørns medlemsblad ”Rødder” nr. 4 2007\nLæs interviewet med Annelises far Imre Ferencsin


Retten fandt, at direktøren i skattemæssig henseende afstod sine optioner, da han udnyttede sin ret til at vælge en kontantbonus, og at det udbetalte beløb på kr. 8.238.575,-, uanset parternes benævnelse af beløbet, udgjorde vederlag for afståelsen. Retten udtalte, at dette også var tilfældet, for så vidt angår de optioner, der endnu ikke var modnede.\nDen juridiske vejledning 2013-1 C.F.6.2.1\nDen juridiske vejledning 2013-1 C.A.5.17.8\n(advokat Trine Bonde Jensen)\nHelle Krogh, Anne Mikkelsen og Thomas Steensen\nA, blev den 1. september 2003 ansat som direktør i selskabet G1. ToldSkat vurderede i forbindelse med A´s ansættelse, at han opfyldte betingelserne for beskatning efter kildeskattelovens § 48 E (25 % beskatning). Da G1 blev solgt, fratrådte A sin stilling som direktør, og den 14. februar 2006 udbetalte A´s arbejdsgiver ham et beløb på 8.238.575 kr.\nDenne sag handler om, hvorvidt det udbetalte beløb skal anses som vederlag i penge i henhold til ansættelseskontrakten, og dermed beskattes som A-indkomst efter kildeskattelovens § 48 E, eller om beløbet skal anses som vederlag for afståelse af i alt 5.240.000 aktieoptioner, som A var blevet tildelt fra starten af sin ansættelse og frem til december 2004, og dermed beskattes som B-indkomst.\nSagen er anlagt den 11. august 2011.\nSagsøgeren, A har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, tilpligtes at genoptage hans skatteansættelse for 2006 således, at et beløb på 8.238.575 kr., subsidiært et mindre beløb, skal beskattes som A-indkomst i stedet for B-indkomst, og således indgår i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E, stk. 4.\nSKAT traf den 14. juli 2010 afgørelse om, at beløbet på 8.238.575 kr. skulle anses som B-indkomst og dermed ikke indgå i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nA påklagede afgørelsen til Landsskatteretten, der den 10. maj 2011 stadfæstede afgørelsen\nKlageren blev den 1. september 2003 ansat som direktør i G1, der er en filial af G1 Holdings Ltd. (selskabet).\nToldSkat har ved brev af 28. august 2003 - under henvisning til ansøgning af 21. august 2003 og klagerens ansættelseskontrakt af 15. august 2003 - bekræftet, at betingelserne for beskatning efter kildeskattelovens § 48 E er opfyldt, og at klageren herefter i perioden fra den 1. september 2003 til den 31. august 2006 vil være omfattet af 25 %-ordningen.\nDet fremgår af klagerens ansættelseskontrakt, Service Agreement, at klageren er berettiget til at deltage dels i selskabets bonusprogram, der er beskrevet i Addendum 1 til klagerens ansættelseskontrakt, dels i selskabets aktieoptionsprogram, der er beskrevet i Addendum 2 til ansættelseskontrakten.\nKlageren modtog i 2003 og 2004 i henhold til selskabets bonusprogram bonus med udbetaling i 2004 henholdsvis 2005. De herved udbetalte bonusbeløb blev beskattet som A-indkomst og indgik i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nKlageren blev endvidere den 1. september 2003 til den 1. oktober 2005 tildelt i alt 5.240.000 optioner i henhold til selskabets aktieoptionsprogram.\nKlageren blev den 1. september 2003 tildelt option på 1.446.750 aktier med vesting start date 1. september 2003 på følgende vilkår:\nThe Grant is an advance grant, which will be earned as follows:\ni. 12/48 will vest 12 months after the Vesting Start Date specified above; then\nii. 36/12 will vest over a period of 36 months at 1/48 per month.\nThis period commences 12 months after the Vesting Start Date; Accelerated Vesting - in the event of the acquisition of a controlling interest in the company or the sale of the sale of the whole or a substantial (66%) part of the assets of the Group or a change of control as defined in article 8.2 of the Agreement, then, if the position of the CEO is removed as a result or if notice to terminate the Service Agreement is given by either party, of the Service Agreement article 8.2, within the following 12 months, all the options shall vest and the options shall become exercisable in respect of all options.\nProvided That, except in the case of Accelerated Vesting, if the optionholder leaves the company during the period of earning, the numbers of shares compromised by the Option will be reduced on a pro rata basis.\nExcercise Prise blev fastsat til 0,1 EUR, og det fremgår af vilkårene, at udnyttelse skal ske inden for 10 år efter tildelingen.\nDen 1. oktober 2004 blev klageren på samme vilkår tildelt option på 1.547.500 aktier med vesting start date 1. oktober 2003 og option på 2.245.750 aktier med vesting start date 1. oktober 2005. Begge optioner på følgende vilkår:\nThe vesting will occur from Vesting Start Date specified above and will vest over a period of 24 months and will vest with 1/24th per month.\nAccelerated Vesting - in the event of the acquisition of a controlling interest in the company or the sale of the sale of the whole or a substantial (66%) part of the assets of the Group or a change of control as defined in article 8.2 of the Agreement, then, if the position of the CEO is removed as a result or if notice to terminate the Service Agreement is given by either party, of the Service Agreement article 8.2, within the following 12 months, all the options shall vest and the options shall become exercisable in respect of all options.\nExercise Prise og udnyttelsesvilkår svarede i øvrigt til den først indgåede aftale.\nKlagerens advokat har over for Landsskatteretten oplyst, at et af formålene med klagerens ansættelse i selskabet var, at klageren skulle arbejde for selskabets vækst og senere børsnotering. Det var i den forbindelse afgørende for selskabet, at klageren ville forblive i virksomheden, og selskabet forsøgte at sikre dette ved at inddrage klageren i selskabets optionsprogram. Bestyrelsen ændrede imidlertid i 2004 strategi for selskabet, og ønskede nu at arbejde frem imod salg af dette. Det blev besluttet, at klageren skulle stå for salget med henblik på at opnå den højest mulige pris. Klageren accepterede de nye vilkår for hans arbejde mod, at han ikke modtog aktier i selskabet, idet han anså det for sandsynligt, at han ville blive afskediget som en konsekvens af salget af selskabet. Det blev derfor besluttet, at klageren i stedet for aktier skulle kunne opnå en bonus baseret på, hvor meget filialen blev solgt for.\nDer blev derfor i december 2004 udarbejdet et tillæg til klagerens ansættelsesaftale, Addendum 4 til Service Agreement, hvoraf det bl.a. fremgår, at:\nWith reference to clause 3.6 for employee share options agreement. It has been agreed that alternatively, the Executive can elect to have the equivalent amount of such employee share options paid in cash as a bonus provided that the Executive accepts that such payments will be subject to deduction of income tax and all other payroll related contributions (i.e. AM-bidrag, SP-bidrag) as appropriate.\nVirksomheden er solgt den 10. februar 2006, og klageren fik i forbindelse med salget ubetalt 8.238.575 kr. fra selskabet, der indeholdt A-skat m.v. af beløbet og udstedte lønseddel vedrørende udbetalingen.\nSKAT meddelte imidlertid ved brev af 16. maj 2008 klageren, at hans skatteansættelse for 2006 er blevet ændret, idet SKAT anser den udbetalte bonus for at være kontantdifferenceafregning af hans optioner, som er omfattet af ligningslovens § 28, og dermed ikke skal indgå i beregningsgrundlag for beskatning efter kildeskattelovens § 48 E.\nDen nævnte afgørelse var begrundet således:\nI forbindelse med kontrol af lønudbetaling fra G1 er det konstateret, at direktør A har modtaget 8.238.575 kr., som er indberettet og selvangivet som A-indkomst og vederlag omfattet af kildeskattelovens § 48 E (forskerbeskatning, dvs. 25 %).\nBeløbet på 8.238.575 kr. udgør værdien af tildelte, ikke udnyttede aktieoptioner, som konverteres til kontant udbetaling ved A´s fratræden i 2006.\nGrundlaget for beregningen af KSL § 48 E - skatten er jf. § 48 E følgende:\nStk. 4. For personer, som vælger beskatning efter bestemmelsen i stk. 1 - 3, beregnes A-skatten som 25 pct. af vederlaget i penge i henhold til ansættelseskontrakten, jf. dog stk. 5. Vederlaget medregnes ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Beløb og vederlag omfattet af ligningslovens § 16, stk. 1, behandles som vederlag i penge, i det omfang beløbene og vederlagene i henhold til § 43, stk. 2, er gjort til A-indkomst.\nOptionerne, som vederlægges ved kontant differenceafregning, anses for at være omfattet af reglerne i ligningslovens § 28 og vederlaget er skattepligtigt efter ligningslovens § 16, jf. statsskattelovens § 4, som vederlag i form af formuegoder af pengeværdi. Beløbet på de 8.238.575 kr. er således ikke omfattet af kildeskattelovens § 43, stk. 1, eller § 43, stk. 2, og dermed ikke omfattet af beskatning efter kildeskattelovens § 48 E.\nDet er tillige SKATs opfattelse, at konvertering af optioner til kontant vederlag aldrig kan anses for at være en del af et fast vederlag ifølge en ansættelseskontrakt, og dermed kan beløbet heller ikke beskattes efter kildeskattelovens § 48 E. Værdien af optionerne afhænger af udviklingen i selskabets værdi, og kan først opgøres ved udnyttelse eller afståelse.\nA anser optionsordningen for at være en integreret del af ansættelseskontrakten.\nSKAT vil henvise til pkt. 14 i dokument "Rules of the G1 Holdings Limited Employee Share Option Plan 2002." Her er det bl.a. anført at tildeling af en option ikke udgør en del af en optionsholders ansættelseskontrakt, berettigelse til løn ifølge hans ansættelseskontrakt o.s.v.\nDet bemærkes endvidere, at arbejdsgiver har indberettet tilsvarende optioner konverteret til kontant vederlag som B-indkomst for andre ansatte i virksomheden.\nSKATs afgørelse af 16. maj 2008 er ikke blevet påklaget inden for de klagefrister, der er givet i lovgivningen. Klageren har imidlertid anmodet SKAT om at genoptage skatteansættelsen med henblik på ændring således, at beløbet på 8.238.575 kr. beskattes som A-indkomst og indgår i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nDet er i forbindelse med behandlingen af genoptagelsesspørgsmålet oplyst, at klageren valgte at få udbetalt bonus i stedet for at udnytte sine optioner. Det er også oplyst, at klageren var den eneste af selskabets ansatte, der fik denne mulighed. Dette skyldtes, at klageren var den eneste, der ikke kunne forvente at blive i selskabet i forbindelse med et salg.\nDet er herudover oplyst, at der i forbindelse med salget af selskabet var forhandlinger om klagerens vilkår, men at forhandlingerne endte med, at han skulle have udbetalt bonus i henhold til den indgåede aftale.\nDet fremgår af det materiale, der forelå ved SKATs behandling af anmodningen om genoptagelse, at udgangspunktet for opgørelsen af det beløb, der er ubetalt til klageren, var sålydende beregning:\n31.221.801 Euro x 5.240.000 aktieoptioner / 147.842.800 aktier.\nDet fremgår også, at 31.221.801 Euro udtrykker den skønnede nettotilvækst i virksomheden i den tid, hvor klageren har været direktør, mens 5.240.000 aktieoptioner er udtryk for det antal optioner, der var tildelt klageren, da bonus skulle beregnes, og 147.842.800 aktier er udtryk for det skønnede antal aktier, som selskabets kapital er fordelt på, afhængig af diverse optioner.\nDet er over for SKAT oplyst, at det var aftalt, at klagerens bonus skulle beregnes ud fra den værdi, som klageren havde været med til at skabe for aktionærerne, inklusive stigningen i selskabets værdi i perioden, hvor klageren havde været direktør.\nDet er forklaret, at den endelige bonus skulle forhandles på plads med TR, som i bestyrelsen repræsenterede den største aktionær i G1, og dette er bekræftet af sålydende mail af 12. december 2005:\nAs per our discussion, please see below calculation of my bonus, base don net value creation to shareholders for the sale of G1 and my share of that.\nThe Bonus calculation will be based on:\nExpected proceed to G1 shareholders.\nMy options in relations to outstanding shares.\nValue of G1 when I joined plus investments from shareholders during my time at G1.\nAd 1. Expected liquidation costs are EUR 700k. Net proceed for the sale: EUR 51.3m.\nAd 2. I have 5.240.000 options and the numbers of outstanding shares are 147.942.800 (depending on vesting options)\nValue of G1 in 2003: EUR 7,5m (interest for 3 years)\nInvestment late 2003: EUR 3,5m (interest for 2 years and 1 month)\nInvestment late 2004: EUR 6 m (interest for 1 year and 1 month)\nAs interest the original preferred return of 8 % is used.\nValue in 2003 incl. Investments and interest account for: EUR 20.078.199 Net value creation: 51.300.000 - 20.078.199 = 31.221.801\nMy bonus = 31.221.801 * 5.240.000 / 147.942.800 = EUR 1.105.848\nDet er oplyst, at de øvrige medarbejdere har modtaget differenceafregning vedrørende deres optioner med 0,2459 EUR pr. option, og at afregningsbeløbet fremkom ved at dividere salgsprisen for selskabet minus transaktionsomkostninger med antallet af udstedte aktier og optioner og derefter med fradrag af udnyttelsesprisen.\nDet er også oplyst, at den endelige differenceafregning blev vedtaget i januar 2006. Der er til dokumentation herfor fremlagt en oversigt over udbetalingen til de øvrige medarbejdere.\nSKAT har oprindelig nægtet at genoptage skatteansættelsen, men Landsskatteretten har ved kendelse af 18. marts 2010 pålagt genoptagelse med henblik på prøvelse af, om det senest fremlagte materiale giver grundlag for ændringer af ansættelsen.\nLandsskatteretten har som begrundelse for afgørelsen anført, at det fremlagte materiale rejser en sådan tvivl om den skattemæssige kvalifikation af det beløb på 8.238.575 kr., som klageren har modtaget fra selskabet, at det ikke på det foreliggende grundlag kan udelukkes, at materialet kan begrunde ændring af klagerens skatteansættelse for 2006.\nDer er i forbindelse med SKATs fornyede behandling af sagen fremlagt "Exercising ESOP as per UTA - Final", i hvilken der er foretaget beregning af værdien af medarbejderoptioner.\nDer er også fremlagt "ESOP waiver form", hvorefter medarbejderne kan afstå tildelte optioner mod at få et kontant vederlag udbetalt ved salg af virksomheden. Det er fra virksomhedens side oplyst, at dette er et generelt dokument, der var en del af aftalesættet i forbindelse med salget. Klagerens repræsentanter har dog oplyst, at klageren ikke har underskrevet en sådan aftale.\nDer er endelig fremlagt "Compromise Agreement" for A, i hvilken der i pkt. 2 er fastsat aftaler vedrørende "Salary and Bonus". Det fremgår heraf bl.a.:\n2.2 According to clause 3.5 of the Service Agreement, the\nManaging Director is entitled to a bonus as described in schedule 1 to the Service Agreement. The Company has accepted to pay the Managing Director a bonus on Closing Date (or as close thereafter as ractically possible) covering the period from the previous calculation of bonus until the Termination Date. The parties have agreed that the bonus shall be fixed at an amount of Euro 80,000.\nDer er i aftalens pkt. 5 indgået følgende aftale vedrørende "Stock options":\n5.1 The Managing Director has entered into a separate agreement (the "Bonus Agreement") with G1 Holdings Ltd., which implies that the Managing Director's ESOP program shall be cancelled upon G1 Holdings Ltd.'s payment of an additional remuneration under the terms of the Service Agreement in the form of a cash bonus to the Managing Director. The Bonus Agreement is enclosed as Exhibit A to this Compromise Agreement.\nTildelte optioner vestede i henhold til sagens oplysninger løbende til udgangen af en måned. På tidspunktet for indgåelsen af Addendum 4 var 965.844 optioner vestede. Ved underskriften af "Term Sheet" vedrørende salg af virksomheden i august 2005 var 1.402.505 optioner vestede, jf. sålydende oversigt over vestede optioner, der er fremlagt af repræsentanten i forbindelse med Landsskatterettens behandling af sagen:\nPris pr. aktie (EUR)\nValution af selskabet (EUR)\nEksisterende aktier pre oktober 2004 - runden\nEksisterende investorers investering oktober 2004\nNy investorer investering oktober 2004\nAntal aktier i alt:\nAntal optioner vestet 31. juli 2005:\nmdr. t.vesting 31.07.05\nVestet pr. 25.08.05\nVesting start 1. september 2003, 48 mdr. vesting\nVesting start 1. oktober 2003, 48 mdr. vesting\nVesting start 1. oktober 2005, 24 mdr. vesting\nAntal optioner vestet pr. 25. august 2005:\nDet er i forbindelse med sagens behandling ved Landsskatteretten oplyst, at klageren ikke på noget tidspunkt har givet varsel om, at han ønskede at udnytte vestede optioner.\nSKAT har efter fornyet behandling af ansættelsen fastholdt, at de udbetalte 8.238.575 kr. er B-indkomst for klageren, der ikke kan indgå i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nSKAT har anført, at klageren havde modtaget og var tildelt optionerne allerede i 2003 og 2004. Det modtagne beløb kan derfor ikke være modtaget som et alternativ til optionerne, der allerede var modtaget. Højesteret har ved UfR 2006.2887 H fastslået, at aktieoptioner har en økonomisk værdi på tildelingstidspunktet, og at de i deres helhed må anses for erhvervet på tildelingstidspunktet, jf. også UfR 2004.1480 H og UfR 2005.671 H.\nKlageren er tildelt optioner med virkning fra september 2003 og oktober 2004. Han har således erhvervet ret til optionerne på disse tidspunkter.\nKlageren kan i henhold til addendum 4, der er indgået i december 2004, frit vælge at lade sig beskatte af værdien af optionerne som en bonus. Allerede tildelte rettigheder i form af optioner kan han efter tillæg til aftalen frit vælge beskatningen af.\nKlageren har i henhold til de fremkomne aftaler, som de øvrige ansatte med optioner, i forbindelse med salget af virksomheden opgivet at udnytte de tildelte optioner mod betaling af et vederlag. Klagerens 5.240.000 stk. optioner er medtalt i beregningen af optionsværdien for alle ansatte. Han har herefter haft ret til 0,2459 i Net Value som de øvrige ansatte. At klageren frivilligt har ladet sig vederlægge med et mindre beløb kan ikke medføre ændring i den skatteretlige kvalifikation af det udbetalte beløb.\nKlageren har også overfor SKAT udtrykt, at hans optioner "blev afregnet til" 8.238.575 kr.\nSKAT er ifølge praksis berettiget til at omkvalificere en indkomst ifølge aftale indgået mellem parter uden økonomisk modstående interesser. I den konkrete sag har arbejdsgiveren pligt til at vederlægge klageren med værdien af optionerne og fradrag for udgifterne, uanset fratrædelsesformen, jf. SKM2003.364.ØLR.\nDet, der nu er anført, giver ikke SKAT grundlag for at ændre den foretagne ansættelse. Addendum 4 er et tillæg til "Service Agreement" mellem selskabet og klageren, der omhandler muligheden for at få værdien af optioner udbetalt "cash as bonus". Aftalen henviser til medarbejderprogrammet, hvoraf det fremgår, at "the Executive can elect to have the equivalent amount of such employee share options". Formuleringen viser klart og tydeligt, at klageren kan vælge - elect - om han vil have bonus svarende til værdien af optionerne.\nStørrelsen af det udbetalte beløb har efter SKATs opfattelse ingen betydning og kan ikke bruges som argument for den skatteretlige bedømmelse. Den udløsende begivenhed - det foranstående salg af virksomheden - er ligeledes uden betydning for den skatteretlige bedømmelse.\nKlagerens advokat har nedlagt påstand om, at det udbetalte beløb på 8.238.575 kr. skal beskattes som A-indkomst og indgå i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nAdvokaten har til støtte herfor bl.a. anført:\nIfølge Addendum 4 til ansættelseskontrakten havde klageren valgfrihed mellem at modtage en kontant bonus og at udnytte optionerne. Addendum 4 til Service Agreement blev lavet som et nyt bonusprogram, som kunne tilvælges af klageren. Der var ikke tale om betaling for afståelse af optionerne, men derimod om, at klageren i stedet kunne vælge at modtage en bonus.\nOptionerne er således ikke konverteret til kontant vederlag. Klageren har derimod efter aftale med selskabet valgt at benytte muligheden i den nye bonusaftale for en kontant bonus. Dette på et tidspunkt, hvor der ikke var indgået aftaler med de øvrige medarbejdere omkring differenceafregning af deres optioner.\nDer var ikke tale om, at selskabet ønskede at købe klageren ud inden salget. Det var ifølge Addendum 4 alene klageren, der havde ret til at vælge, om han ville have bonus. Selskabet havde ingen indflydelse herpå.\nOrdlyden af Addendum 4 viser med al tydelighed, at klageren som et alternativ til at modtage optionerne kunne vælge at modtage en kontant bonus. Det anføres tillige specifikt i tillægget, at udbetalingen som en bonus sker under forudsætning af, at der skal indeholdes almindelig indkomstskat (A-skat) samt AM-bidrag m.v.\nDen bonus, der er udbetalt til klageren, er heller ikke beregnet på en måde, der støtter, at der var tale om et vederlag for afståelse af optioner. Klagerens bonus skulle beregnes ud fra selskabets aktiekurs ved salget, dvs. den opnåede salgssum.\nDer er under disse omstændigheder ikke belæg for at kvalificere bonus som vederlag for afståelse af optioner.\nDet må anses for sædvanligt, at en administrerende direktør, der har stået for salget af et selskab, i forbindelse med salget modtager en ekstra bonus, som er baseret på den opnåede salgssum for selskabet, jf. eksempelvis SKM2009.271.HR, hvor størrelsen af to direktørers bonus alene afhang af salgsprisen for selskabet.\nUdbetalingen til klageren adskiller sig fra udbetalingerne til de menige medarbejdere ved, at klageren var den eneste, som havde fået udarbejdet en bonusaftale som et tillæg til ansættelseskontrakten - og ikke til optionsaftalen - hvorefter der var mulighed for at vælge en kontant bonus i stedet for optionerne. Med de menige medarbejdere blev det derimod konkret aftalt i umiddelbar tilknytning til salget, at deres optioner kunne differenceafregnes. I overensstemmelse hermed blev de menige medarbejderes udbetalinger indberettet som B-indkomst uden indeholdelse af A-skat, mens klagerens udbetaling blev indberettet som A-indkomst og A-skat m.v. blev indeholdt af selskabet.\nKlagerens bonus er heller ikke beregnet eller udbetalt på samme måde som differenceafregningen til de øvrige medarbejdere. Klageren fik som nævnt ikke værdien af optionerne udbetalt. Denne værdi var 5.240.000 optioner x 0,2459 Euro svarende til afregningskursen for de øvrige medarbejdere, i alt 1.288.516 Euro eller 9.599.444,20 kr. ved vekselkurs 7,45. Klageren fik alene udbetalt 1.105.848 Euro svarende til 8.238.575 kr., da hans bonus blev beregnet ud fra den værdi, han havde været medvirkende til at skabe for aktionærerne. Klagerens bonus blev endvidere forhandlet på plads med TR medio december 2005, altså 1½ måned før de øvrige medarbejdere kunne vælge at differenceafregne deres optioner.\nBonus er endvidere forhandlet og udbetalt i henhold til Addendum 4, der utvivlsomt er en integreret del af klagerens ansættelseskontrakt. Der er derfor ikke grundlag for at nægte 25 %-beskatning af bonus, jf. kildeskattelovens § 48 E, stk. 4. Det er ikke et krav for beskatning efter kildeskattelovens § 48 E, at der er tale om et fast vederlag, der var kendt ved ansættelsen. Det er almindelig anerkendt, at bonusudbetalinger kan indgå som en del af beskatningsgrundlaget under kildeskattelovens § 48 E, idet bonusudbetalinger beskattes som A-indkomst.\nBonusudbetalinger er kendetegnet ved, at beløbet ikke kendes ved ansættelsen. I stedet baseres beløbet på variable faktorer, såsom den ansattes præstationer, hvilket afhængigt af det enkelte bonusprogram kan inkludere udviklingen i selskabets værdi og aktiekurs.\nDet var ikke muligt at differenceafregne klagerens optioner, jf. Addendum 2. Det var heller ikke aftalt mellem klageren og selskabet, at optionerne skulle differenceafregnes. Tværtimod var det aftalt, at der skulle ske udbetaling af bonus i henhold til bonusaftalen i Addendum 4. SKM2005.322.LR, som SKAT henviser til, er derfor ikke relevant.\n"Exercising EAOP as per UTA - Final" er en oversigt over beregningen af værdien pr. option. Dokumentet viser på ingen måde, at klageren havde ret til at modtage EUR 0,2459 i Net Value per option, således som det er anført af SKAT. Dette tilbud var til de ansatte, der havde retskrav herpå, fordi "ESOP Waiver form" var underskrevet af både arbejdsgiver og ansatte. Klageren har imidlertid aldrig modtaget og underskrevet en sådan aftale. Beregningen af klagerens bonus var desuden allerede foretaget og aftalt mellem klageren og selskabet på dette tidspunkt.\nKlageren havde ikke mulighed for at aftale differenceafregning.\nDen "Compromise Agreement", som klageren indgik i forbindelse med sin fratræden, er en sædvanlig fratrædelsesaftale, som blev indgået mellem selskabet og klageren, efter at selskabet var blevet solgt. Aftalen omhandler alle forhold omkring fratrædelsen, herunder fortrolighed, konkurrenceklausul, ferie m.v. Der er således ikke tale om en "aftrædelsesaftale om afkald på optioner". Dette indgik kun som en lille del af aftalen, der er omtalt i aftalens pkt. 5. Compromise Agreement viser således blot, at klageren har valgt at modtage bonus i stedet for at udnytte optionerne. Optioner kendetegnes som bekendt ved, at de giver en ret, men ikke en pligt, til udnyttelse. Klageren har således ikke på noget tidspunkt haft pligt til at udnytte optionerne.\nDet afgørende for sagens udfald er derfor ikke, om optionerne havde en værdi på det tidspunkt, hvor de blev tildelt. Klageren kunne ifølge Addendum 4 vælge en bonus i stedet for at udnytte optionerne. Da det blev klart, at selskabet skulle sælges, havde klageren ikke længere interesse i at få aktier i selskabet, da han forventede, at han ville blive afskediget efter salget - hvilket også skete. Som følge af dette skift i strategi blev aftalen om mulighed for bonus indgået. Det havde på dette tidspunkt aldrig været drøftet, om medarbejderne skulle have mulighed for at vælge differenceafregning af optionerne i forbindelse med et salg.\nAt der i Addendum 4 står, at klageren kunne vælge at få "the equivivalent amount" udbetalt som bonus medfører ikke, at der er tale om differenceafregning. Bonus blev beregnet ud fra andre kriterier end blot optionernes værdi. TR og klageren var enige om, at bonus skulle være endelig og beregnes ud fra den værdi, klageren havde været medvirkende til at skabe for aktionærerne. Korrespondancen viser dette med al tydelighed. At det i aftalen er anført, at det var en betingelse for udbetaling, at der skulle indeholdes A-skat m.v., viser tillige, at det ikke var parternes hensigt, at der skulle være tale om differenceafregning, idet beløbet i så fald skulle beskattes som B-indkomst.\nAdvokaten har for det tilfælde, at Landsskatteretten på trods af det anførte finder, at det beløb, der er betalt til klageren, er betalt som vederlag for afståelse af optioner, subsidiært nedlagt påstand om, at der alene kan være tale om vederlag for de optioner, som var vestede på tidspunktet for valget af bonus.\nHun har henvist til, at det af nyere praksis for afståelse af optioner følger, at endelig retserhvervelse først sker på vestingtidspunktet, og ikke ved tildeling, når der er usikkerhed om, hvorvidt betingelserne for udnyttelse opfyldes. Der er henvist til SKM2007.786.SR og SKM2010.542.SR.\nHun har også henvist til, at der på tidspunktet for optionsaftalernes indgåelse den 1. september 2003 henholdsvis 1. oktober 2004 var en række forhold, der ikke var kendte - herunder, at klageren kunne sige op eller blive fyret inden udnyttelse - der skabte tvivl om, hvorvidt betingelserne for udnyttelse ville blive opfyldt. Endvidere var der efter indgåelsen af bonusaftalen en mulighed for, at klageren i stedet ville vælge at få bonus udbetalt, og at optionerne af denne grund ikke ville blive udnyttet. Selv på tidspunktet, da den betingede aftale om salg af virksomheden blev underskrevet i december 2005, var der fortsat stor usikkerhed om, hvorvidt salget af virksomheden ville blive gennemført. Der var således en lang række betingelser, som alle skulle være opfyldt for, at salget ville blive en realitet.\nKlageren var herudover i kraft af sin status som direktør ikke beskyttet af aktieoptionsloven, og Skatterådet har i SKM2010.542.SR, i besvarelsen af spørgsmål 1 anført, at:\nEr medarbejderen ikke omfattet af aktieoptionsloven er det uden for medarbejderens egen rådighed, hvorvidt tildelte købe- og tegningsretter mistes. Retserhvervelsestidspunktet anses som følge heraf utvivlsomt for udskudt til vestingtidspunktet.\nDa klageren i august 2005 meddelte bestyrelsesformanden, at han ønskede bonus, og dermed afskar sig fra at udnytte optionerne, havde klageren erhvervet ret til 1.402.505 optioner. De ikke-vestede optioner var der ikke erhvervet ret til. De ikke-vestede optioner kan således under ingen omstændigheder siges at være afstået på tidspunktet for valg af bonus.\nDet var på dette tidspunkt usikkert, om virksomheden ville blive solgt, og til hvilken pris. Værdien af optionerne må således fastlægges på baggrund af den senest kendte værdi. Det er den værdi, som en ny investor i selskabet, G2, tegnede aktier til i december 2004, 0,14538 EUR.\nKlagerens optioner kunne udnyttes til en pris af 0,1 EUR. Værdien af optionerne var således på tidspunktet for indgåelse af aftale om valg af bonus 1.402.505 x (0,14538 - 0,1) svarende til 63.645,68 EUR eller 474.160,32 kr. ved en vekselkurs på 7,45.\nDen del af det udbetalte beløb, der overstiger denne værdi, må under alle omstændigheder anses for at være løn i form af bonus, når henses til, at beløbet er vederlag for den værdistigning, der er skabt i selskabet i den periode, hvor klageren var direktør, og til at beløbet er udbetalt med hjemmel i Addendum 4, der er en integreret del af ansættelsesaftalen.\nDen del af det udbetalte beløb, der overstiger denne værdi, må derfor under alle omstændigheder skulle beskattes som A-indkomst og indgå i beskatningsgrundlaget efter kildeskattelovens § 48 E.\nDen del af den udbetalte bonus, som Landsskatteretten på trods af det anførte måtte vælge at kvalificere som vederlag for afståelse af optioner, må i øvrigt også kvalificeres som A-indkomst.\n... Til A-indkomst henregnes enhver form for vederlag i penge samt i forbindelse hermed ydet fri kost og logi for personligt arbejde i tjenesteforhold, herunder løn, feriegodtgørelse, honorar, tantieme, provision, drikkepenge og lignende ydelser.\nVederlag i naturalier, bortset fra visse specifikt nævnte, omfattes ikke af definitionen A-indkomst. Naturalier, herunder tegningsretter / optioner omfattet af ligningslovens § 28, er derfor som udgangspunkt B-indkomst. Det beløb, som klageren har fået udbetalt, er imidlertid utvivlsomt vederlag i penge. Optionerne var desuden modtaget som led i klagerens personlige arbejde for selskabet. Vederlag i penge for personligt arbejde er A-indkomst. Udbetalingen må derfor alle omstændigheder henføres under A-indkomsten.\nDet er ubestridt, at klageren i perioden fra den 1. september 2003 til den 1. oktober 2005 er tildelt i alt 5.240.000 optioner i selskabet, omfattet af ligningslovens § 28.\nDet er også oplyst, at klageren ved modtagelsen af det omstridte beløb på 8.238.575 kr. fra selskabet har givet afkald på disse tildelte optioner.\nUnder disse omstændigheder finder Landsskatteretten, at hele det modtagne beløb må anses for modtaget som vederlag ved afståelse af optionerne.\nBeskatning af vederlag i form af købe- eller tegningsret til aktier omfattet af ligningslovens § 28 sker i henhold til bestemmelsen på det tidspunkt, hvor køberetten henholdsvis tegningsretten udnyttes eller afstås og på grundlag af værdien på dette tidspunkt.\nKlageren skal således ved opgørelsen af indkomsten for 2006 medregne værdien af de tildelte optioner ved afståelsen af disse. Værdien skal henføres til B-indkomsten, da de dagældende bestemmelser i kildeskattelovens §§ 43 - 45 og §§ 15 og 16 i bekendtgørelse nr. 993 af 19. oktober 2005 ikke hjemler, at denne indkomstart henføres til A-indkomsten.\nDer er dermed ikke grundlag for at ændre afgørelsen om, at beløbet ikke kan indgå i beregningen af grundlaget for betaling af A-skat i henhold til kildeskattelovens § 48 E.\nFlere af sagens bilag er i forbindelse med sagens behandling blevet oversat og hedder således i dansk oversættelse:\nTillæg til ansættelseskontrakt mellem G1 Holdings Limited og A, dateret 15. august 2003.\nParterne har aftalt at ændre ovennævnte Ansættelseskontrakt med virkning fra den 1. oktober 2004. Ud over det nedenfor anførte forbliver alle øvrige vilkår og betingelser i Aftalen uændrede.\nVedrørende pkt. 3.6. om aktieoptionsaftalen for medarbejdere: det er aftalt, at Direktøren alternativt kan vælge at få udbetalt en kontant bonus, størrelsesmæssigt svarende til provenuet af medarbejderaktieoptionerne, på betingelse af, at Direktøren accepterer, at en sådan bonusbetaling vil være genstand for fradrag af indkomstskat og alle øvrige relevante vederlagsafhængige bidrag (dvs. AM-bidrag, SP-bidrag), og at eventuelle yderligere omkostninger, som G1 Holdings Limited måtte have i den forbindelse, vil blive fratrukket bonussen.\nA´s e-mail af 12. december 2005 til TR\nSom drøftet, se venligst nedenfor beregningen af min bonus, baseret på nettoværdiskabelse for aktionærer i forbindelse med salget af G1 og min andel i dette.\nBeregningen af bonus baserer sig på:\nForventet provenu til G1-aktionærer\nMine optioner i forhold til udestående aktier\nVærdien af G1 ved min tiltrædelse plus investeringer fra aktionærer i løbet af min tid hos G1\nForventede likvidationsomkostninger er EUR 700.000. Nettoprovenu fra salget: EUR 51,3 millioner\nJeg har 5.240.000 optioner, og antallet af udestående aktier er 147.942.800 (afhængig af modning af optioner)\nVærdien af G1 i 2003: EUR 7,5 millioner (renter 3 år)\nInvestering ultimo 2003: EUR 3,5 millioner (renter i 2 år og 1 måned) Investering ultimo 2004: EUR 6 millioner (renter i 1 år og 1 måned).\nSom rente anvendes det oprindelige præferenceafkast på 8%\nBeregningen af bonus:\nVærdi i 2003 inkl. investeringer og rente udgør: EUR 20.078.199\nNetteoværdiskabelse: 51.300.000 - 20.078.199 = 31.221.801\nMin bonus = 31.221.801 * 5.240.000/147.942.800 = EUR 1.105.848\nUddrag af Compromise Agreement [fratrædelsesaftale] for A\n2. Løn og bonus\n2.2. I henhold til Ansættelseskontraktens pkt. 3.5. er den Administrerende Direktør berettiget til en bonus som beskrevet i bilag 1 til Ansættelseskontrakten. Selskabet har accepteret at betale en bonus til den Administrerende Direktør på Overtagelsesdatoen (eller snarest muligt derefter) for perioden fra den forrige bonus beregning til Fratrædelsesdatoen. Parterne har aftalt, at denne bonus skal fastsættes til EUR 80.000.\n5.1. Den Administrerende Direktør har indgået en særskilt aftale ("Bonusaftalen") med G1 Holdings Ltd., som indebærer, at medarbejderaktieoptionsprogrammet for den Administrerende Direktør ophører ved G1 Holdings Ltd.´s betaling af et yderligere vederlag i henhold til vilkårene i Ansættelseskontrakten i form af en kontant bonus til den Administrerende Direktør. Bonusaftalen er vedlagt denne Fratrædelsesaftale som bilag A.\n6.2. Ved betaling af vederlaget i henhold til pkt. 2 og 3, skal Selskabet fratrække et beløb svarende til foreløbig indkomstskat og bidrag til social sikring samt anden kildeskat. Selskabet anerkender, at den Administrerende Direktør tidligere er blevet beskattet i henhold til kildeskattelovens § 48 E. Selskabet har indhentet en juridisk vurdering fra R1, hvori R1 bekræfter, at R1 er af den opfattelse, at beløb som udbetales i henhold til denne Fratrædelsesaftale, kan beskattes i henhold til kildeskattelovens § 48 E. Den Administrerende Direktør hæfter dog for de skattemæssige konsekvenser af denne Fratrædelsesaftale og skal betale ethvert yderligere skattebeløb, som måtte blive beregnet, når den Administrerende Direktør indgiver sin selvangivelse. Den Administrerende Direktør bærer risikoen, hvis beløb, som er betalt i henhold til denne Fratrædelsesaftale ikke kan beskattes i henhold til kildeskattelovens § 48 E. Selskabet hæfter ikke for betaling af yderligere beløb, hvis den Administrerende Direktør ikke kan beskattes i henhold til kildeskattelovens § 48 E\nSKAT har oplyst, at den foretagne ændring af A´s skattepligtige indkomst resulterede i en restskat på 2.651.302,86 kr.\nA har forklaret, at han blev ansat som direktør i G1 den 1. september 2003. Hans løn var sammensat af en fast løn, en bonusordning og et antal aktieoptioner, som han fik tildelt ved ansættelsen. Han blev tildelt optioner, fordi selskabet var tæt på en konkurs og havde et ønske om at fastholde ham. Da han blev ansat, var målsætningen i selskabet at blive børsnoteret på den "lille" børs i London. Bestyrelsen opgav i løbet af 2004 strategien om at børsnotere selskabet og besluttede i stedet, at selskabet skulle sælges. I december 2004 indgik han og G1 addendum 4, som var et tillæg til ansættelseskontrakten. Baggrunden for det var, at de var relativt langt med et salg af selskabet til en stor kapitalkoncern. Det lå i kortene, at han ikke skulle forblive ansat i selskabet, hvis det blev solgt, hvorfor hverken han eller selskabet havde en interesse i, at han skulle eje optioner. Meningen med aftalen var, at han i stedet for optioner kunne vælge at få en bonus, der størrelsesmæssigt svarede til værdien af optionerne. Han husker ikke nærmere, hvorfor de i addendum 4 anvendte ordvalget, at han kunne vælge at få "the equivivalent amount." Det var ikke hans opfattelse, at der var tale om en differenceafregning. Addendum 4 havde ikke noget specielt skattemæssigt formål. De overordnede vilkår om salg af selskabet (term sheed) blev underskrevet i august 2005. Han vidste han, at han sandsynligvis ville blive fyret, hvorfor han i oktober 2005 begyndte at drøfte bonussen nærmere med TR, som repræsenterede den største aktionær i selskabet. Han forsøgte ved sin opgørelse af bonussen, som er gengivet i e-mailen af 12. december 2005 til TR, at beregne sin andel af den værditilvækst, der var blevet skabt under hans ansættelse i selskabet. Det gjorde han ved at gange værditilvæksten med de optioner, som han var blevet tildelt i forhold til samtlige aktier i selskabet.\nOK har som vidne forklaret, at han var bestyrelsesformand i G1, da A blev ansat i september 2003. I 2004 begyndte de at arbejde mod et salg af selskabet. Det var ikke sikkert, at A´s ansættelse skulle fortsætte efter et salg, hvorfor de med virkning fra oktober 2004 lavede addendum 4 for at motivere A til at fortsætte sit arbejde indtil et eventuelt salg. Det var ikke hans forståelse af addendum 4, at A skulle afstå sine optioner mod at få en bonus udbetalt. A skulle have valget mellem at gøre brug af optionerne eller at få udbetalt en bonus afhængig af, om selskabet blev solgt. Med formuleringen "the equivivalent amount" mente de, at selskabet skulle betale det samme til A, uanset om han udnyttede sine optioner eller valgte at få udbetalt en bonus. Det blev ikke drøftet nærmere, hvordan bonussen skulle beregnes, da bestyrelsen havde en høj grad af tillid til A.\nA har gjort gældende, at bonussen på 8.238.575 kr. er et vederlag i penge i henhold til ansættelseskontrakten. Bonussen er udbetalt i henhold addendum 4, der efter sin ordlyd er en integreret del af ansættelsesaftalen. Bonussen skal derfor beskattes efter kildeskattelovens § 48 E.\nAddendum 4 blev indgået, fordi selskabet ændrede strategi, således at der i stedet for en børsnotering af selskabet blev arbejdet mod et salg af selskabet. A forventede at blive fyret efter et eventuelt salg, hvorfor hverken han eller G1 var interesseret i, at han havde aktier i selskabet. Det var derfor hensigten med addendum 4 at indgå en aftale om en kontantbonus. A skulle kunne vælge mellem at udnytte optionerne eller lade dem bortfalde uudnyttet og modtage en kontantbonus i stedet.\nA´s motivation for at indgå aftalen om bonus var ikke skattemæssigt begrundet, og han var heller ikke i forhandlingerne med G1 opmærksom på de skattemæssige konsekvenser af mulige løsninger eller i øvrigt bekendt med de skatteretlige forskelle mellem optioner og bonus.\nVed salget af G1 blev de øvrige medarbejderes optioner differenceafregnet og beskattet som B-indkomst i henhold til deres deltagelse i optionsprogrammet. Hvis A havde fået værdien af optionerne udbetalt, ville han have fået udbetalt 9.599.444,20 kr. og ikke 8.238.575 kr., hvilket understøtter, at bonussen blev beregnet ud fra andre kriterier end afståelse af optionerne. Bonussen blev beregnet ud fra værdistigningen i selskabet i den periode, hvor A var direktør. Den omstændighed, at A ved beregningen af sin bonus anvendte antallet af optioner, er ikke udtryk for, at der var tale om vederlag for afståelse af optionerne, idet en sådan aftale ville have taget udgangspunkt i værdien af optionerne.\nUdbetalingen af en yderligere bonus på 80.000 EUR, der specifikt var betinget af salg, jf. fratrædelsesaftalen, ændrer ikke på kvalifikationen af bonussen efter addendum 4, hvilket støttes af, at der i fratrædelsesaftalen er henvist til, at A valgte kontant bonusudbetaling.\nSkattemyndighederne har i deres administrative praksis tidligere lagt medarbejdernes valg til grund for den skatteretlige kvalifikation. I SKM2005.174.LR accepterede Ligningsrådet, at medarbejderne kunne vælge mellem at lade deres andel af overskudsdelingen afregne som kontant løn i stedet for medarbejderobligationer, idet betaling af kontant løn ikke blev anset som en afståelse af retten til medarbejderobligationer.\nHvis retten anser beløbet som vederlag for afståelse af optioner, gøres det subsidiært gældende, at det kun er de modnede optioner på afståelsestidspunktet, dvs. tidspunktet for indgåelse af addendum 4, der skal indgå i beskatningen.\nDette har støtte i nyere praksis på området for afståelse af optioner, jf. SKAT´s praksisafklarende styresignal i SKM2009.749.SKAT, hvorefter endelig retserhvervelse først sker på modningstidspunktet, mod normalt tildelingstidspunktet, hvis der er reel usikkerhed om, hvorvidt betingelserne for udnyttelse opfyldes.\nPå tidspunktet for optionsaftalernes indgåelse, henholdsvis den 1. september 2003 og den 1. oktober 2004, var der en række forhold, der ikke var kendte, herunder at A kunne blive fyret eller opsige sin stilling, inden han udnyttede optionerne. Der var således en sådan usikkerhed om, hvorvidt betingelserne for udnyttelse kunne opfyldes, at den endelige retserhvervelse var derfor udskudt til modningstidspunktet.\nAntallet af modnede optioner var på afståelsestidspunkt 965.844 svarende til 474.160,32 kr. Det beløb, som ligger ud over værdien af optionerne på afståelsestidspunktet, må anses for at være bonus.\nSkatteministeriet har gjort gældende, at beløbet på 8.238.575 kr. ikke er omfattet af den særlige bestemmelse i kildeskattelovens § 48 F, og dermed ikke er undergivet den heri hjemlede beskatning på 25 %.\nBeløbet er vederlag for afståelse af de optioner, som A blev tildelt i 2003 og 2004, og skal som B-indkomst medregnes i hans skattepligtige indkomst. Der er heller ikke tale om, at beløbet er vederlag i henhold til A´s ansættelseskontrakt, og også derfor er vederlaget ikke omfattet af kildeskattelovens § 48 F, jf. § 48 E.\nA opnåede ved addendum 4 valget mellem at beholde de tildelte optioner eller at få udbetalt "the equivalent amount" af optionerne i kontanter. A opnåede retten til at afstå optionerne mod kontant betaling. Da han udnyttede denne ret og valgte en kontantbonus, afstod han sine optioner. Det har således formodningen imod sig, at A uden modydelse skulle have opgivet sine tildelte optioner.\nDen omstændighed, at aftaleparterne har valgt at kvalificere vederlaget som "bonus" i henhold til en afsættelseskontrakt ændrer ikke ved, at der skatteretligt er tale om en afståelse af optioner mod kontant betaling. Dette bekræftes af, at "bonussen" er beregnet på grundlag af antallet af tildelte optioner. Både A og G1 havde en åbenbar skattemæssig interesse i at karakterisere beløbet som en A-skattepligtig bonus, i stedet for et B-skattepligtigt vederlag for afståelse af tildelte optioner.\nEndvidere er addendum 4 ubetinget, idet muligheden for at vælge en kontantbonus ikke var betinget af, at virksomheden blev solgt. Den eneste betingelse, der var knyttet til kontantbetalingen, var, at A opgav retten til sine optioner. Såfremt der havde været tale om en bonus for A´s andel i et succesfuldt salg, ville bonussen være betinget af, at salget blev gennemført, og størrelsen af hans kontantbonus ville være afhængig af den opnåede salgssum.\nAddendum 4 blev indgået i december 2004, hvor det var uafklaret, om salget af G1 ville blive gennemført, og bonussens størrelse blev forhandlet på et tidspunkt, hvor der endnu ikke var opnået enighed om prisen for selskabet. Det understøtter, at addendum 4 var uafhængigt af et salg af selskabet.\nDen af A omtalte afgørelse fra Ligningsrådet, SKM2005.174.LR, adskiller sig fra denne sag ved, at skatteyderen i den nævnte sag var givet et valg mellem kontantbetaling og tildeling af medarbejderobligationer. A var allerede tildelt et antal optioner, som han efterfølgende fik muligheden for at opgive mod et kontant vederlag, der svarede til værdien af optionerne.\nEndelig taler den omstændighed, at A i henhold til fratrædelsesaftalen skulle have udbetalt en bonus på 80.000 euro på datoen for closing eller så tæt herpå som muligt, for, at "bonussen" efter addendum 4 ikke havde noget at gøre med salget af selskabet.\nOver for A´s subsidiære påstand er det gjort gældende, at udgangspunktet er, at der erhverves ret til optioner på tildelingstidspunktet, og at retserhvervelsestidspunktet alene udskydes, hvis der foreligger reel usikkerhed om, hvorvidt optionerne kan fortabes. Retten til optionerne blev senest erhvervet ved indgåelsen af addendum 4, hvor G1 tilbød A at købe optionerne tilbage. På det tidspunkt var der således ikke længere tvivl om, at han kunne udnytte alle tildelte optioner, hvorfor også de ikke modnede optioner må anses for afståede.\nAddendum 4 blev underskrevet den 21. december 2004, efter at bestyrelsen i G1 havde ændret strategi og arbejdede mod et salg af selskabet. Retten lægger efter forklaringerne til grund, at baggrunden for indgåelsen af aftalen var at motivere A til at arbejde for et godt og hurtigt salg af selskabet.\nUanset baggrunden og formålet med indgåelsen af aftalen, opnåede A ved aftalen en ret til at vælge enten at beholde de tildelte optioner eller at få udbetalt en kontantbonus svarende til værdien af de tildelte optioner. Bonussen blev forhandlet på et tidspunkt, hvor det endnu var uafklaret, om selskabet ville blive solgt og i givet fald på hvilke vilkår, og beregningen af størrelsen af bonussen baserede på antallet af tildelte optioner. Hertil kommer, at aftalen ikke var betinget af et salg af selskabet, og at A i henhold til Compromise Agreement pkt. 2.2 blev tildelt en bonus på 80.000 euro, der skulle betales, når selskabet rent faktisk blev solgt.\nPå den baggrund finder retten, at A i skattemæssig henseende afstod sine optioner, da han udnyttede sin ret til at vælge en kontantbonus, og at det udbetalte beløb på 8.238.575 kr., uanset parternes benævnelse af beløbet, udgør vederlag for afståelsen. For så vidt angår de optioner, der endnu ikke var modnede, bemærkes, at afståelsen vedrørte samtlige optioner, og at det, da A valgte at få udbetalt en kontantbonus, ikke længere var usikkert, om han kunne udnytte de endnu ikke modnede optioner.\nVederlaget er omfattet af ligningslovens § 28 og skal beskattes efter ligningslovens § 16, stk. 1. Da vederlaget ikke er gjort til A-indkomst i henhold til kildeskattelovens § 43, stk. 2, skal det medregnes i A´s skattepligtige indkomst som B-indkomst.\nEfter sagens udfald skal A betale sagsomkostninger til Skatteministeriet. Retten har ved fastsættelsen af sagsomkostningerne taget hensyn til sagens værdi og forløb. Beløbet udgør et passende beløb til dækning af Skatteministeriets udgifter til advokatbistand.\nSagsøgeren, A, skal inden 14 dage til Skatteministeriet betale sagens omkostninger med 125.000 kr.


Snart nyuddannet? Husk at angive din slutdato til a-kassen | Akademikernes A-kasse\nForside / Nyheder / 2018 / Snart nyuddannet? Husk at angive din slutdato til a-kassen /\nSnart nyuddannet? Husk at angive din slutdato til a-kassen\nDu skal indberette den præcise dato for hvornår, du afslutter din uddannelse til a-kassen. Det kan nemlig afgøre, om du kan få dagpenge lige efter dit studie, eller om du skal overleve på opsparing eller kontanthjælp.\nDEN VIGTIGE DATO:\n14-dages-reglen: Uret tikker fra din sidste eksamen\nDa du blev studiemedlem hos os, skrev du, hvilken dato du forventede, at du ville blive færdig med din uddannelse. Den dato er sjældent den korrekte. Så det er vigtigt, at du skifter dato i vores system (dvs. skifter medlemsstatus fra studerende til nyuddannet) senest 14 dage, efter du bliver færdig med dit studie.\nHvornår er du nyuddannet?\n14-dages-fristen løber fra den dag, hvor du kender din sidste karakter på studiet.\n*** At få den korrekte dato på er afgørende for at sikre dig mulighed for dagpenge ***\nVi har talt med Mads Nordal Petersen, som er forsikringskonsulent i Akademikernes A-kasse. Han oplever hvert år nyuddannede, der kommer i klemme, fordi de ikke får rettet til den rigtige dato i tide.\nHvorfor er det så vigtigt at skifte status/dato?\nEns medlemskab kan, på sin vis, være spildt, eftersom man først opnår retten til dagpenge, når man har skiftet status til nyuddannet – senest 14 dage efter sin afslutningsdato. Man opnår altså ikke retten, hvis man glemmer det, og konsekvensen er, at man skal leve af sin opsparing eller søge om kontanthjælp for at klare hverdagen.\nMen er kontanthjælp ikke fint nok?\nMan får udbetalt mere i dagpenge, end man gør i kontanthjælp, og du må gerne have en opsparing, imens du modtager dagpenge – det må du ikke på kontanthjælp. Derudover tror jeg, at de fleste synes, at hjælpen til at finde job er mere målrettet her i a-kassen.\nHvorfor, tror du, at folk glemmer at skifte status?\nJeg tror, det skyldes flere ting. Nogle forventer måske at få et arbejde lige efter uddannelsen. Andre tænker, at dagpenge er en rettighed, og noget man ikke behøver søge om inden for 14 dage, eller at man kan gøre det senere.\nHvilke andre grunde er du stødt på?\nNogle tror, vi kan trække oplysningerne om den forventede afslutningsdato fra et offentligt register, men det er dit eget ansvar. Der er også nogle, der får forkerte informationer fra medstuderende, og endelig er der nogle, der får breve fra os, som de måske ikke læser omhyggeligt nok.\nHar du eksempler på, hvad konsekvensen kan være ved ikke at ændre datoen?\nDet værste er, hvis man skal på kontanthjælp, og dermed risikere at få mindre udbetalt, end hvad man fik udbetalt i SU + SU-lån. Det kan også være, at man bliver tvunget til at bruge sin opsparing. En opsparing som man formentlig har planlagt at bruge på noget andet, såsom indskud til bolig eller bil.\nEr du snart nyuddannet? Så læs mere om den vigtige 14-dagesfrist her.


Dansk Kvindebiografisk Leksikon - Vibeke Sperling\nVibeke Sperling (1945 - 2017)\nSperling, Vibeke von\n*26.1.1945 i Ålborg.\nForældre: brygmester Kurt Ditlev von S. (†1974) og telegrafist, servitrice Grethe Lund Pedersen (†1973).\nBofælle fra 1980: lærer, fotograf Lars Lauridsen, *25.9.1948 i Kbh.\nBørn: Anna Rebekka (1974).\nI 1998 blev VS, som den første kvinde, udenrigsredaktør for et stort, landsdækkende dagblad. Dette på trods af at hun ikke er uddannet journalist og aldrig fik gjort sin universitetsuddannelse færdig. Barndomshjemmet i Ålborg bar præg af forældrenes vidt forskellige baggrund. Faderen, en forarmet tysk adelsmand, var meget klassebevidst og konservativ, mens moderen kom fra et solidt socialdemokratisk miljø, hvor man gerne havde set, at hun fik en uddannelse. I stedet giftede hun sig med byens libertiner, blev hjemmegående og fik tre børn, hvoraf også Ruth S. blev journalist. Da VS var fem år, blev forældrene skilt, og børnene flyttede til Skive med moderen, der fik job på telefoncentralen. I 1963 blev VS klassisksproglig student fra Viborg Katedralskole, hvorefter hun var au pair i Rom et år. I 1964 begyndte hun at læse klassisk arkæologi på Århus Universitet. Et års studieophold i Tyrkiet vakte hendes sociale engagement, og interessen for andre kulturer blev yderligere styrket gennem rejser i Central- og Østeuropa og et sommerjob som rejseleder, bl.a. i det tidligere Jugoslavien, hvor hun lærte sig serbokroatisk og deltog i selvforvaltningsmøderne i hotelkomplekset.\nVS, der som store dele af den danske venstrefløj blev dybt fascineret af den jugoslaviske samfundsmodel, begyndte at læse slaviske sprog og var 1974-78 undervisningsassistent på Århus Universitet og Roskilde Universitetscenter. Da hun derefter fik en stilling som Østeuropamedarbejder på Information, forlod hun universitetet uden kandidateksamen. Studenterpolitisk havde hun bl.a. været aktiv som international sekretær i Studenterrådet i 1968, hvor der også opstod antiautoritære oprør i Østeuropa. Året efter blev den østtyske dissident Wolf Biermann udnævnt til æreskunstner af Studenterforeningen i Århus. Da han ikke kunne få tilladelse til at rejse til Danmark og modtage prisen, var VS blandt dem, der smuglede et bånd med en sang, han havde komponeret til lejligheden, ud af Østtyskland. Partipolitisk tilsluttede hun sig Venstresocialisterne, der blev dannet i 1967. Hun valgtes på den første kongres til hovedbestyrelsen og repræsenterede ofte partiet på møder rundt omkring i Europa i disse år. Ligesom resten af venstrefløjen var VS imod, at Danmark trådte ind i EF i 1973, fordi hun mente, at EF cementerede delingen af Europa. Siden østblokkens sammenbrud i 1989 har hun imidlertid været blandt fortalerne for en heling af Europa gennen udvidelse af EU.\nVS var ansat på Information 1978-87, fra 1983 som chefredaktør i et meget vellykket teamwork med Torben Krogh. 1981-82 var hun korrespondent i Moskva, og hun måtte før afrejsen over hals og hoved gifte sig med sin kæreste, fotografen Lars Lauridsen, for at familien kunne få visum. På grund af skattelovgivningen, som ikke var indrettet til, at kvinden tjente mest, blev de skilt igen og måtte siden bo adskilt, når de arbejdede i Moskva. VS tog ofte sin datter med på arbejde, og russerne, der var vant til mandlige journalister, blev mere åbne, når de skulle forholde sig til en kvinde med et barn. Hendes kritiske og dybdegående analyser af Sovjetsamfundet og ikke mindst synliggørelsen af den systemkritik, der faktisk foregik, betød en højnelse af Østeuropadebatten på den danske venstrefløj i 1980’erne. I 1987 søgte VS orlov for at arbejde som Sovjetmedarbejder på Danmarks Radios (DR) Orientering. Hun fik nej og sagde op. Det nye job gav hende rig mulighed for at rejse i Øst- og Centraleuropa i en periode, hvor alt i disse lande ændrede sig. Da hun 1993-97 var udstationeret i Moskva for Radioavisen og Orientering, følte hun det som et privilegium at kunne sidde i første parket og følge en nations fødsel og formidle processen til den danske offentlighed.\nVS har altid meget bevidst forsøgt at give sine interview og reportager et præg af den hverdag, almindelige mennesker lever i. Frem for at søge bekræftelse har hun opsøgt det overraskende, fx ved at stille spørgsmål til folk på gaden, hvor der altid er nogen, der siger noget uventet. Hendes store kontaktnet afspejler sig også i de bøger, hun har skrevet og bidraget til, bl.a. DRs udgivelser Jugoslavien i stykker, 1992, og Sovjetimperiet i opløsning, 1991, der bygger på radioudsendelser fra de pågældende lande. VSs journalistiske integritet har skabt en respekt om hende, der går på tværs af politiske skel og har medført, at Det Udenrigspolitiske Selskab bad hende blive redaktør af selskabets tidsskrift Udenrigs. Her fik hun i perioden 1988-93 rige muligheder for at arbejde ud fra sit fælleseuropæiske perspektiv. 1997-98 var hun redaktør af DR2s udenrigspolitiske magasin Udefra, og siden 1998 har hun været udenrigsredaktør på Politiken. VSs dækning af østeuropæiske forhold, som har haft afgørende betydning for en kvalificeret debat i den brede offentlighed, førte til, at hun modtog Publicistprisen i 1990. Hun fik Den Berlingske Fonds Journalistpris i 1992.\nVS er en udpræget europæer. Hendes mange udlandsrejser og utallige kontakter har præget hende meget dybt, måske dybere end hendes erfaringer herhjemmefra. Hun føler sig mere “vi” med europæere end med mange danskere og er overbevist om, at fremgang i Øst- og Centraleuropa og den tredje verden forudsætter europæisk samarbejde. VSs styrke udspringer af kombinationen af professionel integritet og politisk engagement, som har betydet, at hun i hele sin journalistiske karriere har haft en enestående gennemslagskraft i den danske offentlighed.\nChefredaktører · Redaktører · Korrespondenter\nVenstresocialisterne · Information · Danmarks Radio · Udenrigs · Det Udenrigspolitiske Selskab · Politiken\nJournalistik · Aviser · Radio · TV · Østeuropa · Politik · Udenrigspolitik · Rusland · Internationalt arbejde · Udlandsophold · Faglitteratur


Familiesommerhuse Ry hvor I kan tage på miniferie - Vælg mellem 9 sommerhuse - SommerhuseDanmark.dk\nFamiliesommerhuse Ry hvor I kan tage på miniferie\nSommerhus - 8 personer - Rytterholtsvej - Svejbæk - 8600 - Silkeborg\nEmne nr.: 160-C4008\nStort rummeligt hus i første række til Julsø, I kan faktisk sidde på grunden med tæerne i vandkanten. Der kan, mod forudgående aftale, evt. medtages egen båd. Der er særlige regler i området for benyttelse af både og disse skal respekteres. Skønnere beliggenhed findes næppe, første parket til den smukke Julsø. Ind i mellem kommer Danmarks ældste hjuldamper forbi på søen, nyd synet af det smuk...\nSommerhus - 4 personer - Møgeløvej - Silkeborg - 8600 - Silkeborg\nSommerhus højt beliggende i skøn natur med udsigt til Himmelbjerget fra grunden. Huset ligger i skoven på en stor grund, hvor I kan være totalt uforstyrrede hele dagen. Sommerhuset er enkelt indrettet med de nødvendige fornødenheder til ferien. Der er en lille jolle, som ligger ned mod søen. I det lille skur er der årer og redningsveste. (bemærk: brug sker på eget ansvar/forsikring). Der er g...


Fredag d. 24. marts 2017, kl. 15.15\nJames Bullard, chef for den amerikanske centralbanks afdeling i St. Louis, mener, at den amerikanske centralbank bør sende balancen på skrump og holde fast i den lave rente for at holde inflationen og arbejdsløsheden på de nuværende niveauer.\n- Vi bør begynde at tillade balancen at normaliseres naturligt nu, i de relativt gode tider, i tilfælde af, at vi er tvunget til at udvide balancen ved en fremtidig lavkonjunktur, sagde James Bullard fredag i Memphis ifølge Reuters.\nInflationen er tæt ved Federal Reserves mål på 2 pct., og arbejdsløsheden er også nær Feds mål om fuld beskæftigelse.\nBullard, der ikke har stemmeret i rentekomiteen (Federal Reserves Open Market Committee) i år, er i mindretal i komiteen, da han ikke mener, at der er behov for yderligere rentehævninger i USA. Federal Reserve hævede i sidste uge renten for anden gang på tre måneder.\nJames Bullard mener, at ved at holde renten lav kan både inflations- og beskæftigelsesniveauerne opretholdes samtidig med, at USA opnår økonomisk vækst på omkring 2 pct. Dertil kan en mere naturlig justering af afkastkurven opnås ved at reducere Federal Reserves balanceark.\nFederal Reserves balance udgør i øjeblikket knap 4500 mia. dollar, omtrent 31.000 mia. kr., blandt andet som følge af de kraftige kvantitative lempelser i kølvandet på finanskrisen.\nMens balancen sendes på skrump kan Federal Reserve afvente den amerikanske finanspolitik, som muligvis kan øge den økonomiske vækst, hvis der er held til at løfte den lave produktivitetsvækst, sagde Bullard.


Frelsens historie i Salmernes Bog. Salme 105.\nSalme 105 og 106 udgør efter manges mening dele af en samlet liturgi. Disse tekster har altså været brugt – oplæst eller reciteret – under et bestemt ritual ved gudstjenesten. Salmerne udtrykker og er en kilde til forståelsen af historien, det historiske forløb som Israel har gennemløbet. Dette forløb refereres her og i det historieværk som findes i Det gamle Testamente. Det samlede historieværk (Mosebøgerne og så videre) i GT er først blevet redigeret færdigt sent ca 500 eller senere f. Kr. Salme 105 er muligvis afhængigt og muligvis uafhængigt af historieværket. Der er lidt andre forhold omtalt i de to salmer end i det egentlige historieværk. De to salmer er ikke gamle salmer. De er uden tvivl blevet til efter eksilet i Babylon. De udtrykker en klart mere tænksom holdning end de gamle salmer fra kongetiden. Salme 105 og 10 kan måske dateres til 500 eller 400 eller 300 f. Kr.\nForståelsen af historien var i Det gamle Israel helt bestemt af tanken om at intet er tilfældigt, alt sker med et formål, der er en mening med alle ting der sker, Gud er en mægtig kraft og han har en plan for historien. Den gammeltestamentlige historieopfattelse genfindes i Det nye Testamente fx i Johannesevangeliet og hos Paulus. Gud får tingene til at ske. Han får mennesker til at gøre noget bestemt, tænke og føle noget bestemt – det som passer til hans mål. Historien har et mål som den stiler imod – et telos som det hedder hos den græske filosof Aristoteles. Historien er lige som en organisk krop som bevæger sig mod sin mening og fuldendelse. Fra starten af er målet bestemt. Det ligger i historiens væsen. Lige som en larve er bestemt til at blive en sommerfugl – et barn bestemt til at blive en voksen. Men denne vilje eller drift forklarer Salmerne som noget personligt – ikke som upersonlig eller anonym evolution i vores betydning: Den er Herrens vilje og det skyldes Herrens indsats og virke at historien når sit mål. Uden Gud ville vi gå fortabt i lidelse. Uden Gud ville alting bare gå sin skæve gang. – Guds gerninger er velegnede til deres formål (og historiens formål), som det hedder i en af visdomssalmerne! Fra starten, fra tidens begyndelse, fra urtiden har Gud besluttet en plan: at føre alle mennesker og Israels folk ind i Guds rige, ind i landet, op på hans hellige bjerg, som det siges. I Salme 105 bliver det udtrykt ved Guds løfte til Abraham – alle menneskers stamfader (næsten den samme tanke findes hos Paulus i Romerbrevet).\nMeningen med alle ting som sker, er at Israels folk til sidst skal føres ind i det forjættede land – landet - og bo trygt og godt – i Guds fred og glæde – til evig tid. Historiens mening er at vi skal herliggøres og få landet i arv og eje. Historiens mening og telos – og meningen med livet i det hele taget - er at vi skal ophøjes! Det som Gud vil er, at vi skal have vores ære, stolthed, frihed og storhed tilbage! Alt det som sker, alt det som vi oplever tjener dette formål. Det er vores bestemmelse og i en vis betydning vores skæbne. Det som sker, er ikke meningsløst eller tilfældigt. Uanset om vi går mod syd eller mod nord, vil vi komme nærmere til målet.\nSalmernes frelseshistorie eller historieopfattelse er ikke determinisme – slet ikke! Mennesket har sin frie vilje. Mennesker bestemmer selv hvad de vil og gør! Historien er ikke fjernstyret i en deterministisk forstand. Gud bestemmer ikke hvad der skal ske på en deterministisk måde. Det som Gud gør, er at han får sin vilje og plan – om menneskenes frelse – gennemført på trods af alle de fejltagelser og synder som menneskene begår! Gud er den kraft eller energi i historien som får det gode til at ske, som får vores liv til at lykkes til sidst. Mennesket er et frit og ansvarligt væsen. Mennesket er værdigt. Vi er af Guds slægt. I Det gamle Testamente er Gud en fri mand – han er som han er og gør hvad han vil. Han lader sig ikke anfægte af hvad mennesker gør af små synder. Han gør det rigtige. Men i Det gamle Testamente er mennesket også et frit menneske – på samme måde. Vi er frie, værdige og vi har lov til at være stolte. Vi er ikke små og svage. Vi er ikke små ofre for noget som Gud gør. Gud bestemmer ikke hvad mennesker gør.\nMen menneskene går fortabt - igen og igen - og Guds virke gennem historien viser sig ved hans tegn og undere: Der hvor Israel var ved at gå helt fortabt, greb han ind og fik reddet Israel af trængslen og nøden. Hele vores liv består af tegn og undere, hvis vi ser opmærksomt efter! Gud handler skjult – han skjuler sig i en vis forstand i skyen som det siges. Vi kan ikke se ham direkte. Men vi kan se hans mægtige gerninger – bagefter. Gud forhindrer ikke mennesker i at gøre det som de vil. Han prøver at hjælpe dem med at gøre noget, der er mere gavnligt – for dem selv. Gud er de gode kræfter i livet – livets og glædens impuls. Gud virker skjult inden i de ting, som sker. Men vi kan lære at se tegnene og lære af dem. Når vi ser tegnene – Guds mægtige gerninger og undere – ånder vi lettet op og bliver glade. Vi bliver naturligt nok taknemmelige. Vi kan se at livet er godt og smukt. At alt er godt og smukt. I de senere salmer som fx Salme 105 – Visdomssalmerne – er Gud en lærer, en underviser. Han underviser i visdom og indsigt. Han prøver at lære os at få mere fornuft og visdom, så vi bedre kan få vores liv til at lykkes. I visdomssalmerne er Gud en opdrager. Han opdrager, tugter og straffer mennesker for at hjælpe dem. Han straffer ikke menneskene fordi han er en ondsindet plageånd. Han gør det med en god vilje for at lære menneskene det, som de ikke vil lære. Engang imellem tugter han os med stokken – men som en fader, som en forælder.\nFrelseshistorien er grundlæggende beretningen om alle Herrens undere og mægtige gerninger. Den er båret af glæde, lykke, lettelse, taknemmelighed. Når vi ser tilbage på vores liv kan vi kun se hvordan vi gang på gang blev reddet ud af nøden. Vi blev frelst – det er næsten ikke til at tro. Det er ikke til at forstå. Vi var fortabt – vi følte os helt fortabt – men alligevel kom ændringen, redningen, vendepunktet – i sidste øjeblik. Når vi tænker over det kan vi ikke forstå det. Det er underfuldt – underligt. Vi kan næsten ikke finde nogen forklaring. Det som skete, var et mirakel. Det var et under. Definitionen på et under i Salmernes Bog er en begivenhed som er helt uventet og som alle kan se og som alle bliver overrasket over! Livet er fuldt af undere. Når vi ser efter. Livet – det som skete dengang - var underfuldt. Det som sker, er næsten magisk. Vi havde tabt alt og mistet alt. Der var ikke noget at gøre. Ingen mennesker i hele verden kunne gøre noget. Der var ingen udveje. Vi var fortabt – men så skete det – underet!\nEt under eller et mirakel er altså ikke det som forstås ved et mirakel i en senere tid: Et mirakel er ikke en begivenhed som strider med naturlovene, den sunde fornuft eller vores natur-viden! Det er slet ikke sådan Salmerne forstår et mirakel eller under. Ordet under eller mirakel har helt skiftet betydning i den meget senere kristendom og vestlige tankegang. I den senere forståelse af ordet mirakel er ordet nærmest kommet til at betyde noget som er helt utroværdigt!\nDenne tanke eller følelse af glæde og taknemmelighed mod livet er det centrale i Israels frelseshistorie. Gud Herren – Jahve – er den forklaring som Salmerne tror på. Herren var den som gjorde det – han greb ind. Vi ved ikke hvor det kommer fra. Det kommer ligesom ud af det tomme rum, ud af det rene ingenting. (Denne tanke finder vi også hos Esajas - Deuteroesajas). Det kommer ikke fra mennesker eller menneskers vilje og stræben. Det må komme fra Gud. Vi ved ikke hvad Gud er eller hvem Gud er, men vi ved at det var ham som reddede os. Selv kunne vi ikke. Vi var fortabt.\nSådan kan man sammenfatte historieopfattelsen - eller det enkelte menneskes opfattelse af sit eget personlige liv - i Salmernes Bog.\nVi er beskyttede. Vi er ikke alene. Der er nogen som holder hånden over os – uanset om vi begår dumheder. Han som beskytter os er ligeglad med vore små overtrædelser. Han værner og beskytter os fordi vi er hans folk, hans slægt. Vi skal ikke leve i frygt og angst. Vi kan leve livet uden nogen frygt. Vi behøver ikke at passe på andre mennesker. De er ikke vore fjender men vore venner. Vi er urørlige, usårlige. Ingen kan røre os. Vi kan ikke fratages noget. Vi kan ikke miste noget. – Rør ikke ved mine salvede! Livet er et under. Der sker underfulde ting. Vi bliver reddet fra en side vi ikke havde ventet. Alting sker uventet. Livet er et mirakel. Vi kan leve i fred og glæde. Der er nogen som baner vejen foran os.\nDe mennesker som vi møder, er sendt til os. De er sendt ind i verden. De er sendt af Gud. Alle mennesker er Herrens tjener, Herrens udvalgte. De kommer fra Gud. De er sendt til os for at gøre Guds tegn og undere. Vi ved ikke hvor de kommer fra. Pludselig er de der bare. De kommer ud af det tomme rum. De kommer fra Gud. De kommer fra et sted vi ikke kender, men de er sendt til os. Fra evighed af er de bestemt til os. Vi er udvalgte. De er udvalgt. Hende som jeg møder og ham som jeg møder, er udvalgt til mig. Det er ikke tilfældigt at vi mødes. Det er bestemt, det er meningen. Alting sker for at. Hun og han er en engel. En engel er en som er udsendt – en budbringer, en messenger. De er apostle (udsendte). De er profeter. De gør ikke deres egne gerninger. De gør faderens gerninger. De viser hen til faderen. De ord som de siger er ikke deres egne. Moses og Aron gør ikke deres egne tegn og gerninger, men faderens. Moses er en gudsmand, som det siges i en anden salme. De er sendt til os - for vores frelse. Han og hun er min frelser. Det som de gør, bliver til min frelse. Hun giver mig livet og håbet tilbage. Han giver mig en ny ånd. Vi forstår ikke hvordan det sker. De mennesker som er sendt ved ikke hvad de selv gør. Den ene hånd ved ikke hvad den anden gør. Men de gør Guds tegn og undere. Gud virker inden i dem. De redder os fra nøden og lidelsen. Det er et under. De gør det som skal til, det som er nødvendigt. Vi forstår det ikke men vi kan måske se tegnene – bagefter. Alt det som sker i vores liv tjener et formål. Det lærer os noget. Det bringer os videre. Det bringer os nærmere til Guds rige – landet eller bjerget.\nKyros, som er fremmed konge fra Persien, som ikke tror på Gud og som ikke tilbeder vores gud, viser sig at være Guds udsendte og Guds udvalgte. Han er den rovfugl fra østen som Gud har sendt for at frelse Israel. Kyros er et tegn, et under. Han gør Herrens mægtige gerninger, når han gør sine egne (Esajas).


Søg efter hotel i Viù\nAgriturismo Il Runch...Værelsespris per nat fra DKK 1.162Linousa Alloggi Vacanze...Værelsespris per nat fra DKK 775\nFlere områder i Viu\nViù er én af Vius mange bydele, som rejsende holder af at besøge. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære er Viù et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Hvis du leder efter de bedste hoteller til den bedste pris, behøver du blot at gå ind på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast dine rejsedatoer i vores søgefelt og find de bedste tilbud på hotelværelser i Viu.\nUdvalgte hoteller i Viù, Viu Populært valg!\nNår du besøger Viù, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Agriturismo Il Runch, der tilbyder...\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Viù, så er Linousa Alloggi Vacanze det perfekte...\nSe alle hoteller i Viu\nHoteller i Viù: Agriturismo Il Runch


Foodfanatics julefavoritter - de bedste opskrifter til julebordet\nDet skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg knuselsker julen. Det hænger naturligvis sammen med madens vigtige rolle i forbindelse med højtiden, der for mig næsten er lige så vigtig som samværet med familien. Selv om jeg er stor fan af mad fra andre lande, så er der noget helt og aldeles dejligt over gensynet med de gamle juleklassikere på middagsbordet. Når jeg fejrer jul hos min familie i Århus, er der altid and på bordet, og er vi mange til spisning, smider vi gerne to ænder i ovnen. Min mor har allerede meddelt, at hun smækker benene op i år og lader mig stå for den langtidsstegte and, mens min søster laver risalamande. Mens duften af jul spreder sig i hele huset, tager vi plads foran skærmen til Disneys årlige juleshow. Er der mon andre, der heller aldrig bliver for gamle til den slags?\nJeg har gennem årene delt flere af mine julefavoritter her på bloggen og for at gøre det lidt nemmere at finde inspiration til julemiddagen, julefrokosten og julehyggen i år, har jeg her samlet min personlige favoritter. Jeg håber, at det kan inspirere til en masse glade stunder i køkkenet.\nMin personlige favorit, når det gælder sild, er uden tvivl hjemmelavede stegte sild i eddike. Industriversionen har det med at blive alt for sur og sød, så derfor er de hjemmelavede langt bedre efter min mening, da man selv kan justere smagsbalancen. Faktisk er de også helt utroligt nemme at lave, og sild er en billig råvare. Der er virkelig ingen undskyldning for ikke at lave dem selv.\nSe opskriften på stegte sild i eddike.\nIngen julefrokost kan føles helt rigtig uden marinerede sild på bordet. Først fanger man et par spegesild hos fiskehandleren, som man udvander. Herefter tager det kun et øjeblik at lave sine egne marinerede sild.\nSe opskriften på marinerede sild.\nHer er der tale om endnu en klassiker på julebordet, som slet ikke kan sammenlignes med den karrysalat, der kan købes i supermarkederne. Nem at lave, fantastisk lækker og helt og aldeles uundværlig til de marinerede sild.\nSe opskriften på hjemmelavet karrysalat.\nSom bekendt sværger jeg til langtidsstegt and, da det efter min mening giver det bedste, møreste og saftigste resultat. Her får i min opskrift på denne lækre spise, som jeg foretrækker at sætte i ovnen om morgenen. Når anden er kølet af, parterer jeg den, inden den atter kommer ind i ovnvarmen igen lige inden servering.\nSe opskriften på langtidsstegt and.\nAndebryst med græskar, raddichio og portvinssauce\nNogle gange kan det være lækkert med lidt alternativ julemad, og især hvis man ikke er så mange til bords, så kan det være lidt voldsomt med en helstegt and. Selv lavede jeg andeconfit i fjor, som er en fremragende spise, men skal det være endnu mere alternativt, så her jeg her et oplagt bud.\nSe min opskrift på rosastegt andebryst med tilbehør.\nDen lyder både fransk og fornem, men er faktisk pæredansk, og så er den hos mig obligatorisk morgenmad den 25. december. Risalamande er en af de juleklassikere, som jeg glæder mig allermest til.\nSe opskriften på risalamande.\nDe kan laves på 10 minutter og smager helt og aldeles fremragende, så derfor ryger de brændte mandler også med på listen. Herudover skal man kun bruge to ingredienser, hvis man ikke tæller vandet med.\nSe opskriften på brændte mandler.\nHer er der tale om en lækker julegodte, som jeg dog ikke selv laver så ofte. De ryger dog mad, da det er en sjov form for slik, som man kan lave til familiens yngste. Pynt med kokos, kagekrymmel eller måske endda chokolade. Mulighederne er uendelige.\nSe opskriften på kandiserede æbler.\nJeg kan ikke lave en liste over mine yndlingsjulegodter uden at tage rocky road med, for jeg har allerede frembragt to portioner denne december, og jeg skal ikke afvise, at jeg når op på tre inden jul. Denne lækre konfektagtige sag består af chokolade smeltet med en smule sirup og smør. Herefter vendes de sammen med skumfiduser, knuste kiks og rosiner. Man kan naturligvis variere fyldet, alt efter hvad man personligt foretrækker.\nSe opskriften på rocky road.


Nr.: GO00508 – År: 2008\nNyt musikalsk samarbejde bryder strømmen!\nDenmark, Finland & UK\nNomineret til Årets Danske Debut og Årets Danske Artist (Traditionel) ved Danish Music Award 2009!\nIan Stephenson (UK) på guitar og toradet harmonika\nUddannet på Englands eneste videregående uddannelse for folkemusik på Newcastle Universitet. bl.a. kendt fra de engelske grupper 422, Kathrin Tickell Band og senest KAN. Lokal initiativtager og igangsætter for div. projekter omkring Newcastle, bl.a. Windy Bottom folk Festival.\nAndy May (UK) på sækkepiber og klaver\nBredt anerkendt traditionsbærer på de ret sjældne northumbrian pipes. Vandt som 10-årig sin første af en lang række spillekonkurrencer på dette instrument. Fungerer nu som dommer på de samme konkurrencer og spiller og turnerer desuden med den kendte sanger Jez Lowes band og med sit eget Andy May Band.\nAntti Järvelä (FI) på kontrabas og mandolin\nEr vokset op i den berømte spillemandsby Kaustinen. Spiller i nogle af de mest kendte finske folkemusikorkestre så som JPP, Troka og ikke mindst Frigg til hvilket han er initiativtager og bærende kraft. Har medvirket på adskillige indspilninger for mange finske artister og er ligeledes en meget brugt underviser. Studerer på Sibelius Akademiets folkemusikuddannelse i Helsinki.\nEsko Järvelä (FI) på violin og bratsch\nEr fætter til Antti og således også fra Kaustinen, hvor hans far Mauno Järvelä er storspillemand og en meget vigtig bærer og videregiver af den lokale musiktradition. Esko spiller også i Frigg, samt bl.a. Tsumi Sound System og Töttersön. Er i allerhøjeste grad vokset op med musikken fra den spæde start, hvilket høres i hans overbevisende spil. Studerer ligeledes på Sibelius Akademiets folkemusikuddannelse i Helsinki.\nKristian Bugge (DK) på violin\nModtog i 2004 Danmarks Radios P2 pris, ”radium prisen”, som bl.a. omfattede en pladekontrakt. Det førte til hans debut cd der udkom i sommeren 2005 og senere modtog to priser, ”årets folkemusik debut” og ”årets folkemusik instrumentalist”, ved Danish Music Awards – Folk i Tønder den 11. marts 2006! På cd’en medvirker Baltic Crossing på ca. halvdelen af numrene. Kristian spiller desuden med det danske folkemusikband Habadekuk, duoerne Jensen & Bugge og Wenzell & Bugge m.fl.


Dansevært om kjolekritik: Ikke for nedringet\nDa Vild med dans rullede over skærmen fredag aften, var det ikke kun deltagernes danseevner, der blev diskuteret hjemme i de danske stuer.\nSarah Grünewalds nedringede kjole blev også et noget debatteret emne, og det fremgik tydeligt af de sociale medier, hvor flere kaldte den lilla kjole for upassende, fordi den gravide værtindes barm var for tydelig.\nHovedpersonen selv tager kritikken med en smil, men hun er ikke enig i de mange kommentarer på de sociale medier.\n- Vi har talt om, at den er nedringet, men egentlig ikke andet end, at der nu endelig er lidt barm at vise i forbindelse med graviditeten, og jeg synes, at det er sådan en smuk vintagekjole. Jeg bærer den med ære og min kvindelighed, og jeg synes ikke, at det er for meget. Jeg har været så glad for at have den på, siger Sarah Grünewald til Ritzau Fokus.\nDet kommer dog ikke bag på den 31-årige tv-vært, at kjolen får nogle kommentarer med på vejen fra seerne, og hun er glad for, at folk siger deres mening - så længe det bliver gjort på en ordentlig måde.\n- Hver gang jeg får kritik, så bliver jeg glad, for det betyder, at folk har en mening, og det skal de have. Jeg vil hellere have, at de kommenterer på mig, end at de er ligeglade med mig. Jeg ville jo ikke være frontløber på programmet, hvis jeg ikke kunne tage kritik.\n- Konstruktiv kritik er altid meget velkommen, men jeg synes også, at man skal tænke over, hvordan man siger det. Det kan hurtigt blive personligt, og det skal man passe på med, for så kan jeg godt blive en smule ked af det, siger hun.\nSarah Grünewald har dog ikke tænkt sig at ændre på sin garderobe for at tilgodese de utilfredse seere.\n- Jeg har det på, som jeg selv, min stylist og mine chefer godt kan lide, og vigtigst af alt noget, jeg føler mig tilpas i. Programmet bliver vist klokken 20.00 om aftenen, og der kommer tit hentydninger fra dommerne og os værter.\n- Vi er et familieprogram, men vi er også rappe i replikken og kommer med nogle friske kommentarer. Hvis man ikke kan tåle det, og man ikke kan tåle en smuk, nedringet vintage-kjole, så må man se noget andet, siger den smukke værtinde med et glimt i øjet.\nDen vordende mor har indtil videre haft en graviditet uden de store komplikationer. I starten havde hun en del kvalme, men det er gået over igen, og så kan hun tydeligt mærke, hvordan maven vokser.\n- Der er lidt ekstra at bære på. Det er så anderledes, men så rart. Jeg kan virkelig godt lide at være gravid. Det er en meget smuk ting. Men jeg har mere ondt i fødderne efter programmerne, end jeg plejer, griner hun.\nNæste fredag afgøres Vild med dans-finalen i Forum Horsens. Showet sendes live på TV2.


Min fars kusine bor i USA med hendes mand og deres børn. Hun har ind i mellem lækkerier med fra USA, som vi ikke kan købe her i Danmark. Til tider også meget specielt slik, som man nok ikke har lyst til at købe i Danmark, men det er bare en sjov oplevelse! Hun har fundet ud af at vores yndlings slik fra USA (som i HELE vores store familie ELSKER) er macadamia clusters. Altså slik med macadamianødder, karamel og chokolade. De smager himmelsk! Jeg ville derfor lave min egne, men valgte at bruge cashewnødder i stedet for.\nDisse hjemmelavede cashew clusters smager fantastisk og de er bare så nemme at lave. Du skal kun bruge 3 ingredienser!\nSøger du andre lækre snacks, haspsere eller desserter med chokolade, så har jeg samlet alle mine opskrifter med chokolade HER.\nTips til cashew clusters\nDu kan bruge flere cashewnødder per snack.\nHvis du ikke er til cashewnødder, så kan du nemt bruge andre slags nødder. De skal bare være ristede og saltede.\nKeyword Cashewnødder, Chokolade, Fudge, Karamel\n60 hele cashewnødder ristede og saltede\n10 fudgestykker de firkantede karamelfudge stykker man køber i blandselv slik\nPå en bageplade kommes noget bagepapir på og de 60 cashewnødder fordeles i 20 portioner, så 3 cashewnødder i hver portion.\nSkær alle fudgestykkerne i 2, så du har 20 stykker.\nSmelt et fudgestykke i mikroovnen ad gangen 7-10 sekunder eller, indtil det er smeltet. Det må endelig ikke få for meget så det brænder på.\nNu skal du være hurtig med to skeer og komme karamellen ovenpå en portion cashewnødder.\nDette gentages med alt fudge, så du har 20 portioner med cashewnødder og karamel.\nSmelt chokoladen i mikroovnen 10 sekunder ad gangen, indtil det er smeltet.\nKom en klat smeltet chokolade ovenpå alle stykkerne.\nStil bagepladen i køleskabet og når chokoladen har sat sig, så er de klar til at blive serveret.\nHalve og brækkede cashewnødder kan også bruges, men brug hvad der svarer til 3 hele per styk.\nDu kan også bruge mørk eller hvid chokolade.\nOpbevar de færdige snacks køligt.