TERMINSDAG, TANKER OG ET TAK | Frederikke Egel TERMINSDAG, TANKER OG ET TAK – Frederikke Egel\nSådan her så det ud sidste gang der var noget, vi ikke havde fortalt jer (hint: det havde noget\nTERMINSDAG, TANKER OG ET TAK\nTuuuuusind tak for den dejlige og varme modtagelse af vores lille hemmelighed i går. Både her og især også på Instagram! Det er simpelthen så overvældende at modtage så mange likes, beskeder og henvendelser. Så tak! Jeg har været så spændt på at dele min graviditet med jer, da jeg jo ved, at mange af jer selv er mødre, gravide eller har tanker herom, og jeg synes, det er så skønt, at vi kan dele det med hinanden og måske følges? Hvor langt er I, hvis I er gravide? Hvor gamle er jeres børn, hvis I har nogen af dem?\nJeg kan allerede nu fortælle, at det er mindst lige så stort at blive gravid anden gang som første gang, omend anden gang ikke får helt så meget opmærksomhed som første gang. I første graviditet tog jeg billeder af maven hver ugen, hver lørdag, for at følge med i vokseværket, jeg holdte nøje øje med vægten for at sikre, at jeg tog godt på og blev ved med at vokse, og jeg gjorde alt for at bilde mig selv ind, at man kunne se, at jeg var gravid længe før, man kunne. Haha. Indtil videre har jeg i denne graviditet fået taget 1 billede af maven, og jeg har ikke været på vægten en eneste gang endnu, selvom man tydeligt kan se maven. Haha. Man bliver lidt mere afslappet omkring det anden gang, selvom det er lige så fantastisk en følelse. Jeg kan stadig ikke beskrive, hvor stort det er, når man står med den positive graviditetstest i hånden. Det slår altså alt! Både første og anden gang!\nI forhold til første gang, så har det dog været en del sværere at skjule graviditeten denne gang, da maven er kommet meget tidligere end første gang. Jeg syntes først, at man sådan rigtig kunne se, at jeg var gravid omkring uge 20 i første graviditet. Indtil da lignede det mest en oppustet mave. Men allerede fra uge 10 begyndte man at kunne se maven anden gang, og her i uge 16 kan jeg stort set ikke skjule den længere. Det har været et under, at jeg har fået skudt billeder i undertøj uden at afsløre for meget af maven. Det tog så også kun 266 forsøg at få de her undertøjsbilleder i kassen. Jeg fløj rundt i lejligheden for at finde det rette lys og den rigtige vinkel, så I ikke skulle afsløre mig. 😉 På de her billeder er jeg faktisk gravid i uge 7 og har kun lige uden forinden fundet ud af det. Hihi.\nJeg har termin d. 28. september, hvilket betyder at der kommer til at være omkring 21 måneder mellem Elvira og nr. 2. De kommer til at blive rigtig tætte aldersmæssigt, og vi kommer til at få retti’ travlt, men vi glæder os så meget. Vi er super klar på at få en lille mere til familien, og vi glæder os til at finde ud af, om det skal være en lillebror eller en lillesøster. Har nogen af jer erfaringer med børn, der er tætte på hinanden aldersmæssigt?\nDEN DAG JEG FANDT UD AF, AT JEG VAR GRAVID #3...\nVIDEOOPSAMLING: SE ALLE DE TING VI HAR KØBT TIL BABY E...\nET LILLE HEJ + BESØG AF SUNDHEDSPLEJERSKE...\nHej søde smukke Egel.\nFørst og fremmest stort tillykke med graviditeten ❤\nImellem min storebror og jeg er der 14 måneder  så vi er meget tætte, men det har kun været positivt, fordi vi har kunne nyde hinandens selskab så meget gennem årene, både da vi var børn og nu hvor vi er voksne. Jeg synes virkelig der er meget positivt ved søskende som aldersmæssigt er tætte på hinanden \nHej søde Maria. Tusind tak! Det er så dejligt at høre, at I har et tæt bånd som dreng og pige. Vi kender ikke kønnet endnu, så det kan også være, vi får en lillebror til Elvira. Hihi\nHej Frederikke har selv en bror der er 19måneder yngre end mig og vi har et fantastisk bånd. ❣❣ Dine (og Marks) børn kommer helt sikker til at have et tæt søskende bånd\nÅrh, det er jeg glad for at høre! Tusind tak!\nHar ikke selv børn, og har derfor ikke på den måde erfaring med børn tæt aldersmæssigt. Men der er 23 måneder mellem min lillebror og jeg, og vi har altid været meget tætte, leget sammen osv., så tror bestemt kun det kan være skønt for jer med så lidt mellemrum mellem nr 1 og nr 2 ☺\nVi har også alle været meget glade for det, så det tror jeg helt sikkert også. 🙂\nDet kan også være tvillinger, så det er måske derfor den er blevet så stor så så kort tid擄MEn stort tillykke til jer❤\nDet er meget normalt, at man får større mave, når man bliver gravid anden gang. 😀\nJeg har termin 14. juni med mit første barn. En lille pige. Jeg har (af gode grunde) ikke erfaring med at få børn med kort mellemrum, men der er 30 måneder mellem min kæreste og hans storebror og de har altid haft SÅ meget glæde af hinanden og er stadig hinandens bedste venner.\nStort tillykke med graviditeten! <3 Mine søstre og jeg har også været glade for at være tætte, så det forstår jeg godt, at de også har!\nTillykke med nr. 2 på vej ♥\nJeg har en søn på 4 (februar 2015) og en datter på 2,5 (sep. 2016) – min datter var ikke planlagt at komme så hurtigt efter (der 19 mdr. imellem dem) men hvor har det været helt fantastisk! Det har været HÅRDT, og sjovt og utroligt givende at blive mor til 2 stk med så kort tid imellem – ammede stadig min søn, da jeg fandt ud af at jeg var gravid, han var 10 mdr og jeg var ikke klar til at slippe det bånd der var imellem os, men som maven blev større føltes det mere og mere rigtigt at han skulle være storebror. Nu, hvor vi er ude på den anden side af stadiet hvor den ene kan lidt og den anden ingenting kan, er der SÅ fedt! Og ungerne har så god og tæt en relation.\nDet lyder da helt fantastisk, selvom det ikke var planlagt. De kommer selvfølgelig til at være hårdt, mens man har to små børn, men det bliver godt på sigt, er jeg sikker på <3\nHar en pige på 2 år og 8 måneder og hun er lige blevet storesøster til en lille søster for 2 uger siden. Det hårdt med 2 man skal lige vænne sig til det men det er helt fantastisk\nJeg kunne godt forestille mig, at det bliver hårdt! Stort tillykke med den lille!\nStort, stort tillykke! Jeg er 1. gangs gravid med termin 15/10, så det er endnu mere spændende at følge med hos dig nu 🙂\nTusind tak! Og selv STORT tillykke! Jeg håber, du kan bruge mine indlæg til noget!\nKæmpe stort tillykke, det er helt fantastisk! Jeg er gravid med termin 13/7.. Det er første barn og jeg glæder mig sådan til at hilse på hende, vi skal nemlig have en lille datter \nTusind tak og I LIGE MÅDE! 😀 Det bliver så dejligt for jer med jeres lille pige!\nStort tillykke med graviditeten! Jeg har selv termin d. 25/9 med mit første barn \nTusind tak og i lige måde! Det er jo lige op ad hinanden! 😀\nFørstegangs gravid i uge 17+4 og har termin 13/9 !!\nDet hele er så spændende ! ❤\nOg tillykke med den lille spire\nÅrh, hvor spændende! Stort tillykke! Jeg håber, du kan få lidt ud af at følge med herfra så!\nMaja Marie Timm\nJeg har en stor dreng på 2,5 og vores datter er 9 måneder ❤ der er 20 måneder imellem vores børn. Det var det videste at være gravid anden gang, det var meget specielt, selv om graviditeten første gang fik en masse opmærksomhed, så tror jeg at jeg selv mærkede meget mere anden gang, jeg vidste hvad der skete, og det lå ikke så langt væk i erindringen. Min anden fødsel var nem og hurtig (stadig med stort av) men første fødsel var helt modsat (lang og hård) de er også som dag og nat børnene. Min søn sov dårligt, sov aldrig, var frygtløs og blev passet hurtigt hos bedste forældrene, min datter sover godt, har sovet igennem. Om natten i flere måneder, er mere rolig, og har svært ved at være uden mor. Så her har der ingen pasning været… Det er kommet bag på mig hvor stor forskel der kan være på to fødsler, og børn. ❤ Stort tillykke til jer. Det blir godt, og hårdt! 珞\nDet lyder helt fantastisk med to så forskellige oplevelser. Og hvor er det sjovt at tænke på, at de er så forskellige! Tak for at dele! Det er rart at vide, at det også er normalt med forskellige graviditeter, børn og fødsler! <3\nIh, hvor stort! Tillykke!\nVi har Victoria fra november 17, også venter vi lillebror her til maj \nTillykke med nr 2! Venter selv nr. 1 med termin 6/10 ❤\nTusind tak og mange gange i lige måde! 😀 <3\nDer er 22 måneder mellem mig og min søster, og vi har altid haft det super hygge! Tror det har været så rart for mine forældre, at vi altid har haft 2 så tæt på hinanden. Vi havde altid hinanden i weekenderne, på ferier og ikke mindst havde vi hinanden på bagsædet af bilen på vej til vores mange ture til min mors familie og vores sommerhus i Skagen. De stod også midt i en flytning, da jeg lige var fyldt to, og min søster var baby. De syntes det var så fantastisk for os at have hinanden, at de valgte at gøre det igen, da de skulle have to mere, så der er kun 15 måneder mellem mine to yngste lillesøstre. Vi har aldrig været afhængige af alt muligt som lejeaftaler osv. (Det har der Slef også været en masse af) for vi havde altid hinanden! \nJeg kan så meget genkende det, du skriver, fra min søstre og jeg selv. Det har været SÅ fedt at være så tæt hele livet igennem. Det synes jeg kun giver noget til søskendebåndet <3 I øvrigt mega sejt af dine forældre med 4 børn! Haha. Tak for at dele!\nStort tillykke det er det bedste i hele verden  Jeg er selv gravid igen og er nu i uge 22, og har en datter på 8 måneder så der kommer til at være 13 måneder imellem vores og det bliver en lillesøster så de skal nok også få virkelig meget glæde af hinanden ❤\nWow, hvor er I seje! Det bliver hårdt den første tid, men hvor tror jeg bare, at det kommer hele familien til gode. Så dejligt for jer <3\nStort tillykke til jer!  Jeg elsker at følge dig og ikke mindst din skønne lille familie ❤\nJeg er selv gravid med min første, som bliver en lille pige  Jeg er i uge 17 og har termin d. 24. September, så vi er meget tæt på hinanden \nTusind tak for din søde besked og fordi du giver følge med. Og STORT tillykke med din egen graviditet! Hvor pudsigt at vi har termin så tæt på hinanden! 😀\nStort tillykke! Jeg havde lugtet lunten 😉 både pga. trætheden, graviditetsbukserne og den måde, du tog billederne på. Og så nævnte du på et tidspunkt, at i ikke bruger prævention, og når det skete, så skete det. Derfor var det jo heller ikke helt urealistisk, at du var gravid  Jeg har selv lige opdaget, at jeg er gravid og er kun i 6. uge – så alt er lidt nyt og spændende, men tør ikke helt tro på det, før jeg har set at den lille spire har det godt. Puha alt det ventetid \nDu er sgu skarp. Jeg vidste slet ikke, at jeg løbende afslørede så meget. 😛 Haha. Stort tillykke med din lille prut. Det bliver et par spændende uger for jer, men det skal nok gå så godt 😀\nKæmpe stort tillykke.. 🙂 Jeg er 24 og venter en lille dreng til maj. Jeg ser frem til at følge jeres familie med nr. 2 også.. Herhjemme har vi nemlig haft snakken om hvor længe der godt må gå imellem nr. 1 og nr. 2.. (ren ønsketænkning måske..) Men så er det jo ret fedt at kunne have en form for en guideline eller inspiration ved at følge med jeres familie… 🙂 Held og lykke mer graviditeten..\nStort tillykke med din lille dreng! Du går snart ind i slutspurten 😀 <3 Tak fordi du gider følge med. Jeg håber, jeg kan give lidt inspiration og hyggelige indlæg!\nStort tillykke, hvor er det vidunderligt! Jeg har termin d. 27 aug, og imorgen skal vi til misdannelsesscanning! Vi er meget spændte . Jeg er i uge 21, og mave betyder så småt at titte frem ❤\nIh, hvor spændende! Tillykke og mange gange held og lykke i morgen. Det skal nok gå så fint :*\nStort tillykke med den dejlige nyhed  Hvor er det dejligt for jer!! Mega spændende ☀!!\nMin kæreste og jeg skal have vores første barn, og jeg er sat til d. 15 september – Vi skal have en lille dreng  Vi glæder os SÅ meget \nEj, stort tillykke! Hvor bliver det dejligt for jer! <3\nFantastisk! Og dejligt at høre at det bliver ‘nemmere’, når man lige lander i det. Jeg tror, at det er super hårdt til at starte med. Del gerne gode råd. Hihi\nJeg har en søn på 6 uger og en på 21 mdr, så det er stadig nyt for os med 2 børn. Det er mega hårdt, men vi begynder at falde til i det og finde nogle rutiner der fungerer for os.. Den “store” har taget det så flot at blive storebror og han er blevet bedre til at lege selv og sover bedre om natten 🙂\nStort tillykke igen !! \nJeg er 23 år og er selv gravid og venter en lille dreng. Jeg er gået 9 dage over termin, så jeg går nærmest bare og tæller sekunderne\nEJJJ! Hvor er det en spændende tid! Jeg gik 10 dage over med Elvira (fødslen gik i gang på 9. dagen), så det er ikke unormalt at gå så lang tid over. Hihi. Skriv når du har født! Held og lykke :*\nHvor bliver det spændende at følge med i endnu en graviditet fra dig.\nJeg er selv gravid med min første og jeg har termin d. 4 Juli \nÅrh, det er jeg glad for, at du synes! Tak! Stort tillykke med din egen graviditet! Der er ikke længe til lige pludselig 😀 <3\nJeg har Thor på 5år(jan14), Lukka(marts17) og Merle(jan19).\nMit bedste tip er at få en søskendevogn, for er man alene med børnene har man stadig mulighed for at komme ud og gå en tur.\nÅrh, hvor lækkert med 3 unger så tæt! Tak for tip med søskendevogn. Vi kigger lige akkurat på én, så det var dejligt at høre!\nStort tillykke, Frederikke  hvor er det dejligt og spændende for jer.\nJeg har selv termin 22/9 med nr. 1 og venter en lille dreng.\nTusind tak og mange gange i lige måde!! <3\nStor tillykke ❤\nJeg har lige født for knap 4 uger siden. En lille pige \nStort tillykke med din lille pige 😀 <3\nEr selv gravid med nr.2.\nHar en søn i forvejen og venter lillesøster til juni.\nDer kommer til at være 14 mdr imellem dem og jeg kommer til at gå hjemme med begge to❤\nWow, de bliver tætte. Og wow hvor er du sej! Det lyder som en dejlig løsning <3\nTillykke! Hvor er det skønt 🙂 herhjemme har vi 2 dejlige børn en skøn pige fra maj 16 og en skøn dreng fra oktober 17. Så med 17 måneders mellemrum ❤ De begynder virkelige at kunne få meget ud af hinanden og er søskende med stor S (på godt og ondt浪) vi har fart på! Som i travlt, med fart på 勞 men hvor er det bare dejligt med to små børn i huset og at vi nu, med en på 3 og 1,5 kan lave mange aktiviteter sammen, fordi de synes mange af de samme ting er sjove  man sover ikke så meget, drikker virkelig stærk kaffe og føler kærligheden dobbelt så meget! Det er det hele værd. Også når man står alene med 2 lortebleer på een gang  dobbelt puslebord var et hit her hjemme i det første år. \nÅrh, det lyder som en dejlig, travl hverdag. Når de når den alder, så får de helt sikkert meget ud af hinanden, så det er da bare så dejligt at høre!\nStort tillykke !\nSom mor til 2 drenge med 19 mdr mellem kan jeg kun sige at det er mega fantastisk !!!! Ja måske er det hårdt men at se hvor meget de allerede får ud af hinanden nu (2 år og 7mdr) så er det det hele værd ! \nHvor skønt! Tusind tak! 😀\nHar termin den 9/11, og det er den første, så spændende at følge med og høre dine anbefalinger nogle uger før jeg selv er på samme stadie ❤\nStort tillykke! Jeg håber, du kan få noget ud af mine indlæg – måske også mine gamle indlæg med Elvira?\nKæmpe stort tillykke! Hvor er det dejligt for jer \nJeg har selv termin omkring d. 5/10, så det er lidt sjovt at følge med i din graviditet også. 珞\nTusind tak og mange gange i lige måde! Dejligt du vil følge med – jeg håber, du kan bruge lidt af det! Hihi\nJeg er selv 8 uger henne, så glæder mig til at følge med \nIh, stort tillykke!\nJeg er førstegangs og er i uge 17 og har termin d. 18 september! Jeg har allerede læst mange af dine blogposts om din første graviditet og det har været en stor hjælp!\nÅrh, det er jeg glad for at høre! Tak og stort tillykke med graviditeten!\nStort stort tillykke til jer! Min kæreste og jeg venter vores første barn, en lille datter med termin d. 24 september – på den kommende fars fødselsdag faktisk!\nEj, hvor sjovt! Det bliver spændende at se, hvornår det så endeligt bliver. Hihi. Stort tillykke til jer begge!\nWow, hvor er I seje! Det bliver nogle travle år, men man er jo alligevel i rytmen, og det bliver så fedt på sigt <3\nVi har en dreng på alder med Elvira. Han er fra d. 28/12 også har han en lillesøster på 4 mdr! Så der er lige et år i mellem dem. Det har været super hårdt fordi de er SÅ tæt på hinanden. Men også virkelig dejligt. Vi glæder os til at de kan få lidt mere glæde af hinanden ❤\nHej Frederikke, og kæmpe tillykke!\nDet er en kæmpe gave, at have en søskende så tæt aldersmæssigt. Der er 18 måneder mellem min bror og jeg. Og vi har været bedste venner hele livet. Han har gået en årgang under mig, både i folkeskole og på samme gymnasie. Vi har- og har bare haft SÅ meget glæde af hinanden!\nOg det er jeg helt sikker på at jeres lille ny og Elvira også får 🙂\nTusind tak! Vi har også været enormt glade for det, så det tror jeg, du har helt ret i! Det kan kun være positivt! Tak! 🙂\nTillykke, hvor dejligt for jer \nVi har en dreng der er tre dage ældre end Elvira og jeg er også gravid igen. Jeg er 11 uger henne. Så det er egentlig stadig en hemmelighed \nVi er også klar til nr. 2 og synes det er fantastisk at det lykkedes igen ☺ Det er jo et mirakel. Nu venter vi bare på 12 ugers scanning og håber alt er vel.\nTillykke endnu en gang. Jeg glæder mig til at følge med i endnu en graviditet. Og at vi så igen er så tætte rent terminsmæssigt \nHej Mette. Hvor pudsigt at vi følges så meget ad i begge graviditeter! Det er så dejligt! Stort tillykke med det! Og tak fordi du vil følge med :*\nSådan her så det ud sidste gang der var noget, vi ikke havde fortalt jer (hint: det havde noget med Elvira at gøre) ;) Og nu …


"En original vokalist med en plan"... Interview med Live Foyn Friis - IVAN ROD\nDen norske jazzvokalist med de tætte forbindelser til Danmark er lidt af en ener. Dét er mit klare indtryk, før jeg møder hende. Jeg har hørt alle hendes plader, alle hendes sange, al hendes musik – fra grænselandet mellem jazz og pop – og det hele har altid forekommet mig særegent og originalt, mange facetteret og specielt. Derfor glæder jeg mig til at møde hende – den norske kvinde med det, for en dansker, så finurlige navn og utrolige talent.\nDa hun kommer ind ad døren, er der ikke noget ekstraordinært ved hende, om jeg så må sige. Hun ligner en ganske almindelig, ung, norsk kvinde med en fornuftig, varm, hvid jakke og et ansigt indrammet af to røde kinder i kulden. Hun taler oven i købet som en ganske almindelig, ung, norsk kvinde. Hun virker næsten sky. Som om hun i situationen ønsker at opretholde en eller anden form for anonymitet og egentlig godt kunne være interviewet foruden. Men anonymiteten er under pres, skal det vise sig. Ikke fordi hun skal interviewes, men fordi hendes manager har planer. Herom senere.\nDa vi mødes, spørger jeg først til det med navnet. Mest af alt fordi jeg ikke ved, om første del af hendes navn, Live, skal udtales på ”engelsk” eller ”dansk/norsk”. Hun smiler og udtaler sit fornavn med et langt iii, som i ”giiive” eller ”stiiive”. Og så fortæller hun, at Live er det første lokaliserbare navn i hendes slægt.\n”I sin tid betød det at overleve og at føre livet videre. Men hvilken betydning mine forældre tillagde navnet, ved jeg ikke. Min mor hedder Kari Liv, for i hendes generation var der ikke mange, der bare hed Live, men i min og senere generationer er der mange norske piger, der hedder Live.”\nJeg spørger indtil efternavnet, som lyder dansk. Og hun fortæller, at ”Friis oprindeligt kommer fra en sognepræst fra Svendborg, som i 1800-tallet kom til Norge og blandede sit blod med den norske del af slægten. Ingen ved, hvad han blev af, men ”i slægtens historie står der, at der kom en præst fra Danmark.” Hun griner forlegent, ved tanken om præsten, der ikke kun påtog sig at forkynde.\nEndelig spørger jeg ind til mellemnavnet, Foyn. ”Det kommer,” fortæller hun, ”fra en ø, kaldet Føynland,” som ligger nær byen Tønsberg i Vestvold – mod vest ved indsejlingen til Oslo Fjord. ”Føyn, eller slet og ret Foyn, er et meget gammelt, meget norsk navn.”\nSelv blev Live Foyn Friis født i Asker nær Oslo i 1985. Hun voksede op som barn af forældre, der spillede musik.\n”Min far er jazzpianist og min mor klassisk pianist, både min bror og jeg spillede musik fra barnsben, så min barndom var en leg med musik. Vi havde klaver og trommesæt i stuen, og tit lagde vi hus til jamsessions med naboen, som medbragte sin bas.”\n”Som 8-årig begyndte jeg at spille saxofon, og som sådan kom jeg med i et orkester. Men efterhånden begyndte jeg også at synge, fordi dét var sjovere end at spille saxofon, og da jeg passerede de 20, skiftede jeg en gang for alle saxofonen ud med stemmen.”\n”Fra da af begyndte jeg at studere og raffinere vokalen. Musik havde altid været det bærende for mig, men pludselig opdagede jeg, at jeg med min stemme kunne finde magien frem i nogle tekster, og det var noget helt andet.”\nHendes interesse for stemmen gjorde, at hun søgte og blev optaget på Universitetet i Tromsø i det nordlige Norge. På universitetets afdeling for ”musikkutøvning” fik hun optimale omstændigheder for at fordybe sig ”i både pop og rock, latin og jazz. Vi fik en indføring i det hele og kunne selv vælge, hvilke veje, vi ville derfra ville videre udad.”\nDa der i 2008 opstod mulighed for at komme til Danmark som udvekslingsstuderende, rejste hun til Århus. Året efter vendte hun tilbage til Tromsø for at færdiggøre sin fire-årige bachelor, og da dén var i hus, vendte hun atter næsen mod Århus, fordi det første ophold i Jylland havde fået så stor betydning for hende.\n”Jeg havde mødt nogle musikere i Århus, som jeg ville spille med. Derfor vendte jeg tilbage til Jylland og tog en kandidat, alt imens jeg brugte tid på det, der egentlig var min første prioritet – at etablere mit første danske orkester, Foyn Trio.”\nFoyn Trio blev et orkester, der kunne udbygges – til en kvartet og en kvartet plus strygere.\n”At mit første ’rigtige’ orkester hed Foyn Trio skyldtes, at jeg var drivkraften, at det var min musik, vi spillede, og at det var mig, der sang.\n”Trioen – og alle de konstellationer, som udgår fra den – er udtryk for, at jeg har opgivet at beskæftige mig med én genre. I Tromsø og siden i Århus begyndte jeg nemlig at lave det, jeg følte mest for – og det var dét, hvori jeg fandt min egen stemme sammen med nogle medspillere, som jeg faldt i hak med. Sammen opdagede vi, at vores musik – når vi ikke lagde os fast på en bestemt genre, men bare gav los – blev mere fri og intuitiv.”\n”Min musik tager således reelt udgangspunkt i de musikere, der var med i den oprindelige trio, og i det, jeg siden har fundet sammen med dem.”\n”Og skal jeg genrebetegne vores musik, vil jeg kalde den indie-jazz.”\n”Jeg har selvfølgelig selv en idé om, hvor jeg vil hen med min musik, men det, de andre bidrager med, har altid været af stor betydning for mig.”\n”For en ting er, at jeg selv har spillet meget forskellig musik i mit liv og selv har haft mange forskellige inspirationskilder. Noget andet er, at det er vigtigt for mig – sammen med mine medspillere at finde en fælles referenceramme, og den har vi blandt andet fundet ved at lytte til andres musik.”\n”Jamiroquai (britisk soul-funk-pop-orkester med sangeren, Jay Kay, i spidsen, red.) er en af mine inspirationskilder. Billie Holiday, Elle Fitzgerald og Monica Zetterlund er andre. Jeg lytter til popsangerinder som Feist, Björk, Ane Brun, Oh Land og Esperanza Spalding. Oh Land har for eksempel en stemme, der bunder i en stor farvepalet: Hun er naturlig og ligefrem og legende i sin vokal på en måde, som får mig til at lytte.”\n”Og summen af navne vidner om spændvidden i mit forhold til musik. Og det er midt i den spændvidde, jeg har fundet min egen musik.”\n”Da jeg etablerede Foyn Trio med guitaristen, Alex Jønsson, og bassisten, Jens Mikkel Madsen, skulle vi egentlig have haft en trommeslager med, men vi fandt ham ikke. Derfor begyndte vi i trioen at arbejde med loops og slag på guitaren og bassen. På den måde lykkedes det os med en lille besætning at lave en stor lyd. Vi tilstræbte herudover at tillægge os en nordisk klang, og det gjorde vi blandt andet ved at knytte an til nordisk folkemusik og ikke på en forceret, men naturlig organisk vis. Min stemme i sig selv har en nordisk klang.”\nFoyn Trio udsendte sit hidtil eneste album, Joy Visible, i 2011. I princippet eksisterer trioen stadig, men i realiteten er den nu udvidet til en kvartet, der går under navnet Live Foyn Friis. Trommeslageren Andreas Skamby er blevet en del af orkesteret, som i september 2014 udsendte sit første album, Running Heart, og i marts 2015 sit andet album, With Strings – hvorpå kvartetten, som titlen indikerer, var udvidet med strygere. Et tredje album – med Aarhus Jazz Orchestra – udkommer i løbet af 2016. Og her og nu er kvartettens fjerde album i støbeskeen.\n”Kvartetten skal snart i studiet og lave det fjerde album, men vi leder stadig efter dem, vi skal lave det med og det selskab, der skal udgive det.” Live Foyn Friis vil med det nye album ”’skamløst’ undersøge forbindelsen mellem jazz og pop. ”’Skamløst’ fordi vi denne gang vil insistere på at lave fed musik, snarere end ’rigtig’ musik.”\nDer er ingen tvivl: Kvartetten er sangerindens produktive hovedorkester.\nMen Live har også andre projekter – blandt andet et, der hedder Live & The Jazzcats. Det er et koncept bestående af ”en masse improviseret jazz.” Konceptet tager afsæt i en norsk kvintet, som foruden Live består af pianisten Thomas Torstrup, trommeslageren Jakop Janssønn, bassisten Trygve Fiske og saxofonisten Hanna Paulsberg. Kvintetten spiller improviseret jazz, som på én gang tager afsæt i swingjazz og specifikt er inspireret af kunstnere som Sarah Vaughan, Billie Holiday, Frank Sinatra, Ella Fitzgerald og Chet Baker, og samtidig rummer referencer til så vidt forskellige genrer som New Orleans jazz, latin, nyjazz, pop og soul.\n”Konceptet tager afsæt i en bestemt kvintet, men tanken er egentlig, at det skal bestå af mig plus nogle jazzmusikere. Idéen er, at jeg skal kunne rejse rundt med konceptet og give koncerter forskellige steder med forskellige besætninger. Underforstået: Alle musikerne skal kunne skiftes ud. Og da det handler om at improvisere, skal dét give nogle forskelligartede koncerter.”\nKonceptet skal ikke desto mindre munde ud i en plade, som allerede indspilles i april 2016 af den oprindelige, norske kvintet.\n”Endelig har jeg et tredje koncept med Liis” – en norsk, dansk, tysk indie-jazz-trio, som foruden den norske sangerinde består af den tyske guitarist Karsten Lipp og den danske trommeslager Christian Windfeld. Begge herrer har base i Berlin. Også dén trio har lavet en plade, der udkommer i 2016.\nLiis ”undersøger som alle mine andre konstellationer grænsefladen mellem jazz og pop, men i dette tilfælde også grænsefalden til elektronisk musik, og Liis’ musik er legende og let.”\nHvorfor indspille og udsende alle de plader med alle de set-up’s?\n”I bund og grund fordi jeg gerne vil dokumentere det, jeg laver.”\n”Noget andet er, at jeg tror, det er vigtigt at lave plader, så både publikum og venues kan se og høre, hvad jeg beskæftiger mig med. Plader giver muligheder.”\n”Det er mine plader, der har givet mig mulighed for at komme ud i verden. Nogle har hørt dem og elsket dem og sat koncerter og turnéer op. Det er det, der er så fantastisk ved at indspille og udgive musik – den kan krydse grænser og åbne døre for dig.”\n”Spiller du typisk jazz, er det oplagt at optage live, men selv kan jeg godt lide studieoptagelser, fordi de giver flere muligheder for at udbygge og indsnævre og i det hele taget ændre i udtrykket. Og stadig kan du improvisere. Når jeg går i studiet, ved jeg noget om, hvad jeg vil, men ikke meget. Jeg har måske valgt nogle numre og har måske en idé om en grundtone, men jeg ved også af erfaring, at musikken bliver bedst, hvis man ikke sætter alt for mange rammer op. Pop er ganske vist rammer, men når man spiller pop med en jazzet tilgang, giver det mening – som i tilfældet Liis – at tale om, at vi spiller pop på en legende og let måde.”\nTeksterne er vigtige for Live Foyn Friis. Og et af de temaer, hun slår an, er rastløshed.\n”Her og nu skriver jeg en del om dén, fordi jeg er ramt af den. Jeg har tidligere skrevet en del om kærlighed, men jeg prøver at udvide min pallette – også fordi jeg er bange for klichéer. Jeg kan godt lidt, at teksterne er lidt hemmelighedsfulde og mystiske, at de betjener sig af metaforer, og at de opbygger atmosfærer eller rum, som man som lytter kan koble sig på. Og rastløshed er altså et nøgleord for mig, her og nu.”\n”Jeg har rejst meget rundt i verden. Har typisk været hjemme et par uger og er så rejst ud igen. Jeg har ikke haft så mange rutiner, ikke haft en egentlig hverdag, og det har ført en rastløshed med sig. Derfor er det blevet naturligt for mig at skrive om rastløshed, længsel og – på det seneste – hjemve. Jeg har nemlig købt en lejlighed i Oslo – KØBT en lejlighed! – så nu har jeg et hjem at savne.”\n”Men forstå mig ret: Jeg beklager mig ikke. Jeg er ikke ensom. Jeg har måske nok haft svært ved at få et stabilt forhold, fordi jeg har været så meget på farten, men på mine rejser rundt i verden har jeg mødt mange fantastiske mennesker, så det sociale har ikke været et problem. Det er egentlig mere ensomt at komme hjemme og sidde alene ved klaveret, mens jeg komponerer nyt.”\n”Noget andet, der har ændret sig i mit liv, er, at jeg faktisk har fået en manager. Det er ham, der har lagt store planer. Hvor langt de så kan føre, må vi se, men jeg er ikke i tvivl om, at man – hvis man vil have sin musik ud med det helt store udtræk – både skal have en manager, der kan skabe kontakter og en kunstner, der kan sikre kontinuitet. Dét er den kombination, vi vil forsøge at arbejde videre med, og kvartettens næste studiealbum skal være startpunktet.”\n”Det album skal være godt, vi skal være stolte af det, men det skal også kunne noget andet og mere. Det skal kunne gå bredt ud, kunne give os adgang til større scener, uden dog at blive mainstream, og derfor skal det rumme flere referencer til pop og færre til jazz end hidtil.”\n”Vi har lavet en plan for, hvordan vi skal nå bredere ud. Vi skal formodentlig skifte navn, måske kun hedde Foyn, fordi alt det andet er for langt, og i det hele taget gøre alt mere strømlinet og internationalt. Vi vil bruge flere penge på produktionen og fokusere mere på enkelte numre end på helheden, hvilket vi i forvejen gør. Og samtidig vil vi bruge flere penge på markedsføring. Og alt det vil koste. Derfor forsøger vi lige nu at finde ud af, om vi skal finde et selskab, der vil betale, eller om vi selv skal etablere et, der må starte fra scratch, men som til gengæld vil kunne holde på indtjeningen, når investeringen betaler sig tilbage.”\n”Vi kommer til at lave videoer. Og dét er vigtigt, fordi både bookere og publikum i dag tjekker YouTube for at få ansigter og billeder på det, de skal høre. For mig er det ganske vist sin sag, at billeder er blevet så vigtige, men skal vi bredere ud end hidtil, skal vi have billeder på”, og så vil det uigenkaldeligt være slut med generthed og anonymitet.\nInterview også publiceret i tidsskriftet Jazzspecial\nLive Foyn Friis: With Strings\nGerard Presencer & DR Big Band: Groove Travels


Skat.dk: Ejendomsvurdering - grundværdi - fradrag for forbedringer - hjemvisning - sandsynliggjort omkostning\n01 Aug 2014 11:47\n16 Apr 2014 13:54\nRetten i Glostrup, BS 10N-909/2013\nGrundforbedring, varmeforsyningsanlæg, hovedanlæg, dokumentation, byggeregnskab\nSagen angik, hvorvidt skatteyderen havde dokumenteret at have afholdt udgifter til anlæg af et varmeforsyningsanlæg internt på skatteyderens ejendom, samt om dette varmeforsyningsanlæg udgjorde et fradragsberettiget hovedanlæg.\nLandsskatteretten havde nægtet skatteyderen fradrag alene med henvisning til, at det ikke var dokumenteret, at skatteyderen havde bekostet varmeforsyningsanlægget.\nUnder sagens forberedelse for byretten fremlagde skatteyderen en række nye bilag til dokumentation for, at skatteyderen havde bekostet varmeforsyningsanlægget. Retten fandt det herefter godtgjort, at varmeforsyningsanlægget var blevet opført i forbindelse med bebyggelsen af ejendommen. Henset hertil og henset til, at skatteyderen stod opført som bygherre på ledningskortet over de interne forsyningsledninger på ejendommen samt at det ikke var påvist, at udgiften til varmeforsyningsanlægget kunne være afholdt af andre end skatteyderen, fandt retten, at skatteyderen havde sandsynliggjort, at skatteyderen havde bekostet varmeforsyningsanlægget.\nSkatteministeriet havde til støtte for, at sagen ikke skulle hjemvises anført, at varmeforsyningsanlægget ikke var fradragsberettiget, idet det ikke udgjorde et fradragsberettiget hovedanlæg. Retten fandt imidlertid, at det ikke tilkom retten, men derimod vurderingsmyndighederne at tage stilling hertil.\nSagen blev derfor hjemvist til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling.\nDenne sag, der er anlagt den 12. marts 2013, vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger, H1, ved vurderingerne i årene 2001-2004 er berettiget til fradrag for forbedringer efter den dagældende vurderingslovs § 17 for udgiften til etablering af varmeforsyningsledninger internt på sagsøgers ejendom.\nH1 har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at sagsøger har anlagt og afholdt udgifterne til det interne varmeforsyningsanlæg på ejendommen matr.nr. ...10, beliggende ...1, (ejendomsnummer ...), som er markeret på bilag 9, og at fradragsansættelsen pr. 1. januar 2011, 1. januar 2002, 1. januar 2003, 1. oktober 2003 og 1. oktober 2004 hjemvises til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling.\nH1 erhvervede ved betinget skøde i november 1994 ejendommen matr. nr. ...11 og ...10 af areal hhv. 600 m2 og 7.508 m2, i alt 8.108 m2, der efterfølgende er sammenlagt til matr.nr. ...10. H1 erhvervede ejendommen som et ubebygget areal og med overtagelse aftalt til den 27. september 1995. Endelig overdragelse skete den 19. januar 1996.\nPå arealet har H1 opført bebyggelser indeholdende samlet 75 boliger, som efter det oplyste blev endeligt færdigmeldt i 1997.\nH1 har overfor Landsskatteretten påstået fradrag for udgiften til anlæg af det interne varmeforsyningsanlæg på ejendommen, som H1 har skønnet udgør 247.500 kr.\nLandsskatteretten har ved kendelse af 12. november 2012 nægtet H1 fradrag for udgiften til den interne varmeforsyning.\nAf Landsskatterettens kendelse fremgår blandt andet:\nKlagen vedrører fastsættelse af fradrag for forbedringer for vurderingsåret 2001 og årene derefter. Der klages over, at vurderingsankenævnet ikke har godkendt fradrag for en række byggemodningsudgifter.\nVurderingsankenævnet har godkendt fradrag for udgifter til forbedringer med 1.394.000 kr.\nKlager har fremlagt dokumentation i form af skøde.\nDet fremgår heraf, at G1 ApS under konkurs solgte ejendommen i 1996 til H1, afdeling ..., i ...26.\nSkødet var bl.a. betinget af Kommunens godkendelse af en lokalplan, som skulle tillade boligbyggeri på den overdragne ejendom og var ligeledes betinget af meddelelse om tilsagn til grundkapital og ydelsesstøtte, til det af køber projekterede byggeri på ejendommen.\nDet fremgår desuden af skødet, at ejendommen omfatter matrikelnumrene ...11 og ...10, ...2 og ...3 og at disse efterfølgende er sammenlagt til én matrikel ...10, ...1. Ejendommens areal udgør samlet 8.108 m2.\nKlager har fremlagt dokumentation i form af Lokalplan ...15 (Tillæg nr. 8 til kommuneplan 1988-98), som alene er lokalplan for boligbyggeri på den omhandlede ejendom.\nDet fremgår af redegørelsen i lokalplanen, at bebyggelsen på grunden er opdelt i 4 boligblokke i 2 etager, 1 boligblok i 3 etager og et fælleshus i 1 etage. I alt er der tale om 75 boliger, fordelt på ældreboliger, ungdomsboliger og almindelig beboelse.\nDet fremgår endvidere af lokalplanen, at grunden har ligget tom siden nedrivningen af en industribebyggelse i 1989. Den tidligere anvendelse af det omhandlede område, har bevirket at grunden er blevet forurenet og ejendommen er derfor registreret som affaldsdepot. Ændret anvendelse af ejendommen må af samme årsag ikke ske uden tilladelse.\nI forhold til tilslutning til varme bestemmer lokalplanen, at der skulle ske tilslutning til kollektiv varmeforsyning og at grunden er beliggende inden for forsyningsområdet for naturgas.\nKlager har desuden fremlagt dokumentation i form af en hovedentreprisekontrakt med bilag. Kontrakten blev underskrevet den 25. april 1996, og det fremgår heraf, at den samlede entreprisesum udgjorde 36.990.375 kr. inklusive moms.\nSom dokumentation for de afholdte udgifter til byggemodningen har klager fremlagt et byggeregnskab.\nDette indeholder summariske poster og indeholder ikke en nærmere specifikation af de enkelte udgifter. Der er derfor ikke er fremlagt specifik dokumentation for de faktiske afholdte udgifter til byggemodningen på grunden.\nI forhold til udgiften til varmeforsyningen henviser klager til hovedentreprisekontraktens post vedrørende "varmeledning i terræn", der er afholdt med i alt 220.000 kr.\nKlager har ikke kunnet fremlægge dokumentation for den faktiske etableringsudgift til anlæg af varmeforsyningen, men har på baggrund af et fremlagt ledningskort, samt oplysninger i hovedentreprisekontrakten anslået den samlede udgift til at udgøre 247.500 kr.\nDer foreligger desuden et brev af 29. december 2004 fra G2, vedrørende varmeforsyningen i området.\nGrundværdierne, ansat etagearealprincippet, er opgjort således:\nDer er ikke godkendt fradrag for udgifter til vejanlæg, varmeforsyning, stikledninger og parkering jf. §§ 17 og 18.\nDer er godkendt 85.000 kr. for projektering og tilsyn.\nFor så vidt angår fradrag for udgifter til varmeforsyning er følgende anført:\nDet fremgår af oplysningerne i lokalplanen, at der tidligere har været industribyggeri på grunden og at disse er nedrevet 7 år før opførelsen af de nuværende beboelsesejendomme er påbegyndt.\nDet fremgår af repræsentanten SKATs opgørelse, at udgiften til etablering af varme udgør 320.000 kr.\nEjendommen i forbindelse med opførelse af beboelsesejendommene blevet tilsluttet kollektiv varmeforsyning i form af naturgas.\nSekretariatet har kontaktet TJ, G2, som oplyser, at der frem til 2000 ikke blev opkrævet nogen form for betaling for nedgravning af naturgasledninger eller tilslutningsbidrag.\nDet fremgår ligeledes af brev af 29. december 2004 til repræsentanten fra G2, at G2 har anlagt naturgasledninger i området i 1996 og der ikke er opkrævet tilslutningsafgifter, stikledningsafgifter eller lignende for tilslutning til ledningsnettet.\nAnkenævnet anerkender derfor ikke fradrag for udgifter til anlæg af varmeforsyningsnet.\nDet fremgår af repræsentanten SKATs opgørelse, at tilslutningsafgiften til varmeforsyning udgør 0 kr., hvilket også fremgår af brev af 29. december 2004 til repræsentanten fra G2.\nAf vurderingsvejledningens afsnit C.3 vedrørende fradrag for forbedringer fremgår bl.a.:\nFradrag for vej- og forsyningsanlæg gives som hovedregel kun for udgifter til anlæg uden for ejendommen, idet udgifter til anlæg på selve grunden samt til pladsbelægning m.v., anses for at være en del af byggeomkostningerne, eksempelvis et traditionelt parcel- eller rækkehuskvarter.\nEr ejendommen imidlertid så stor, at det vil være naturligt at betragte en del af de på ejendommen værende vej- og forsyningsanlæg som et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der være grundlag for at give fradrag for disse anlæg. Eksempelvis et område som en lokalplan udlægger til tæt/lav bebyggelse med andelsboliger. Her kunne der alternativt være tale om en traditionel rækkehusbebyggelse, som jf. ovenstående ville være berettiget til fradrag for anlæg uden for ejendommen. Hvorvidt der i det konkrete tilfælde kan gives fradrag for forbedringer inde på grunden afhænger af lokalplanens udformning og udstykningens størrelse. Ved indrømmelse af fradrag for forbedringer for interne forsyningsanlæg skal man være opmærksom på, at fradrag kun gives for selve hovedanlægget. Stikledninger fra hovedanlægget og ud til de enkelte boliger berettiger ikke til fradrag, da denne udgift betragtes som en del af byggeomkostningerne.\nLandsskatteretten bemærker, at det for storparceller ansat efter byggeretsværdiprincippet gælder, at grundværdien fastsættes ud fra den byggeretsværdi og arealværdi, der er ansat for en normalgrund i naboparcelhusområder. Det følger heraf, at sædvanlige byggemodningsudgifter vedrørende anlæg uden for grunden for naboparcelhusgrundene også kommer til at indgå i grundværdien for storparceller. Der er derfor i den fastsatte grundværdi en iboende værdistigning som følge af intern byggemodning.\nMens parcelhusejendommene vil have ret til fradrag for forbedring i grundværdien for disse byggemodningsudgifter, vil storparceller - hvor tilsvarende byggemodningsudgifter typisk vil være afholdt inde på grunden - ikke uden den ovenfor citerede undtagelsesbestemmelse om hovedanlæg have adgang til fradrag for sådanne byggemodningsudgifter.\nDen i vurderingsvejledningen omtalte hovedanlægsbetragtning sikrer således, at storparceller ansat efter byggeretsværdiprincippet får tilsvarende fradrag for forbedringer som parcelhusgrunde.\nDet bemærkes videre, at tilsvarende betragtninger ikke gælder for ejendomme, hvis grundværdi er ansat efter etagearealprincippet eller kvadratmeterprincippet, da der i den efter disse principper ansatte grundværdi ikke pr. automatik er indeholdt en værdistigning.\nDet er rettens opfattelse, at hovedanlægsbetragtningen, der er en undtagelse til hovedreglen om, at der kun gives fradrag for forbedringer for udgifter afholdt uden for grunden, bør fortolkes snævert, og således primært må anses for anvendelig på ejendomme vurderet efter byggeretsværdiprincippet. For grunde ansat efter de øvrige vurderingsprincipper må det særskilt vurderes, om den gennemførte interne byggemodning har medført en stigning i den ubebyggede grunds værdi.\nLandsskatteretten bemærker, at også dokumenterede udgifter til anlæggelse af intern varmeforsyning på en storparcel, der naturligt kan betragtes som et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, også kan være fradragsberettigede, såfremt varmeanlægget kan antages at bevirke en værdistigning af grundværdien i ubebygget stand, jf. vurderingslovens §§ 17 og 18.\nUdgifterne til anlæg af varmeledningsnettet fremgår, ifølge klager, af hovedentreprisekontraktens punkt vedrørende "Varmeledning i terræn", afholdt med 220.000 kr. med tillæg af moms.\nRetten bemærker, at der i byggeregnskabet ikke kan genfindes en selvstændig post vedrørende udgifter til varmeforsyning, men at klager henviser til, at posten er indeholdt i byggeregnskabets punkt "Samlet entreprisesum", afholdt med i alt 37.756.000 kr. Dette er en summarisk post og indeholder således ikke en præcis specifikation af de enkelte udgifter.\nRetten bemærker endvidere, at det fremgår af brev af 29. december 2004 fra G2, at klager ikke har afholdt udgifterne til etablering af varmeledningsnettet på matriklen. Af brevet fremgår blandt andet, at G2 selv har anlagt naturgasledningerne i området, og at der i den anledning ikke er opkrævet nogen udgifter.\nDet er herefter rettens opfattelse, at betingelsen om bekostning i vurderingslovens §§ 17 og 18 ikke er opfyldt, og retten stadfæster på det foreliggende grundlag derfor vurderingsankenævnets afgørelse vedrørende dette punkt.\nI Vurderingsankenævnets afgørelse og Landsskatterettens afgørelse er henvist til brev af 29. december 2004 fra TJ, funktionsleder, G2 I/S, hvoraf fremgår følgende blandt andet:\nMed henvisning til Deres brev af 13. december 2004 skal vi meddele Dem, at G2 ikke er i besiddelse af byggeregnskaber for det enkelte specifikke ledningsanlæg. G2 kan derfor ikke fremsende en kopi af et sådant regnskab.\nG2 har anlagt naturgasledningerne i dette område i 1996 og der er ikke opkrævet tilslutningsafgifter, stikledningsafgifter eller lignende for tilslutning til ledningsnettet.\nH1's repræsentant har efterfølgende korresponderet TJ, nu projektleder, G3 I/S. Ved e-mail dateret den 11. oktober 2013 har OL påført svar på følgende af H1's spørgsmål i e-mail af samme dato:\n1) G3 I/S har alene anlagt og betalt for ledninger frem til grunden samt stikledning ind på grunden, men i øvrigt ikke nogen af ledningerne inde på grunden, jf. også kortbilaget til din mail af 16. september 2013.\nJa, G3 har alene anlagt og betalt for ledningen frem til grunden og stikledning ind på grunden, der ender ved ...4, jf. mit kortbilag.\n2) G3 I/S har ikke hverken direkte eller indirekte (eksempelvis gennem en egentlig refusion af afholdte udgifter eller gennem modregning i tilslutningsbidraget), betalt for ledningerne inde på grunden.\nG3 har ikke foretaget en modregning i et tilslutningsbidrag, da der ikke er opkrævet et sådant.\n3) Såfremt du er bekendt med tilfælde, hvor G3 I/S har betalt for interne ledninger for grundejere, hører jeg gerne, i hvilke situationer der er indgået sådanne aftaler.\nJeg er ikke bekendt med, at G3 har betalt for interne ledninger for grundejere, som vist i dette eksempel.\nH1 har oplyst, at sagens værdi udgør en besparelse i ejendomsskat i perioden 2001-2004 på samlet 40.385 kr.\nSagsøger har procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, der er sålydende:\nI denne sag skal Retten først vurdere, om sagsøger har dokumenteret at have bekostet de interne varmeanlæg på ejendommen. Såfremt Retten finder, at dette er tilfældet, skal Retten tillige tage stilling til, om dette udgør et tilstrækkeligt grundlag for at hjemvise sagen. Finder Retten ikke, at dette er tilfældet, skal Retten tillige tage stilling til, i hvilket omfang varmeanlæggene har medført en stigning i grundens værdi i ubebygget stand.\nDokumentation for afholdte udgifter\nDen ledende dom på området for bevisvurdering i fradragssager er SKM2004.162.HR. Dommen, som vedrørte et befordringsfradrag, stillede alene krav om, at skatteyderen skulle sandsynliggøre fradragets berettigelse. Højesteret udtalte under sagen følgende:\nDer gælder således alene et krav om, at sagsøger skal sandsynliggøre sin påstand, idet der i nærværende sag på ingen måder er tale om, at sagsøger påstår sig berettiget til et usædvanligt fradrag, hvorfor der ikke er grundlag for et skærpet beviskrav.\nFradraget kan ikke afvises under henvisning til, at den nøjagtige udgift, der er pålagt sagsøger, ikke kan dokumenteres, idet der i disse tilfælde skal foretages en skønsmæssig ansættelse. Er der stor usikkerhed omkring udgiftens størrelse, må fradraget ansættes meget lavt, men det kan ikke helt afvises.\nDet gøres overordnet gældende, at sagsøger i tilstrækkeligt omfang har sandsynliggjort at have bekostet varmeforsyningsanlægget på ejendommen.\nDer fremgår ikke en selvstændig post vedrørende det interne varmeforsyningsanlæg i byggeregnskabet (bilag 2). Det er sagsøgers antagelse, at udgifterne til varmeforsyningsanlægget må være indeholdt i byggeregnskabets post vedrørende den samlede entreprisesum, som er afholdt med 37.756.000 kr.\nAf tilbudslisten til entreprisekontrakten af 25. april 1996 indgået mellem sagsøger og G4 A/S side 13 (bilag 5) fremgår det specifikt, at udgifterne til varmeledningerne i terræn udgjorde 220.000 kr. ekskl. moms. Det fremgår af det endelige entreprisegrundlag, at der blev foretaget nogle mindre besparelser i forhold til det oprindelige tilbud, men ikke noget af relevans for nærværende sag.\nSagsøger overtog grunden ubebygget, hvorfor det kan lægges til grund, at varmeforsyningsanlægget på ejendommen er anlagt i forbindelse med opførelsen af bebyggelsen på ejendommen, jf. bilag A, side 4, bilag 10 samt bilag 11. Dette underbygges tillige af ledningernes placering på ejendommen.\nEndvidere står sagsøger anført som bygherre på ledningskortet over de interne varmeforsyningsledninger (bilag 9), hvilket tillige indikerer, at sagsøger har anlagt og bekostet varmeanlægget inden for ejendommens skelgrænse.\nDet offentlige forsyningsselskab har ikke anlagt og ejer heller ikke forsyningsanlæg internt på sagsøgers ejendom, jf. bilag 7 og 8, hvilket underbygger formodningen om, at varmeforsyningsledningerne internt på sagsøgers ejendom er bekostet af sagsøger. Dette er tillige senere bekræftet ved henvendelse til forsyningsselskabet, jf. bilag 13, hvoraf det også eksplicit fremgår, at forsyningsselskabet ikke har bidraget til anlægget af ledningerne internt på ejendommen, hverken gennem en egentlig refusion eller gennem i modregning i et afholdt tilslutningsbidrag.\nSåfremt sagsøgte fortsat gør gældende, imod samtlige de i sagen tilgængelige oplysninger, at der kan være sket modregning i tilslutningsafgiften, må bevisbyrden herfor tilkomme sagsøgte. Der henvises i denne forbindelse til SKM2013.829.BR, hvor sagsøgte havde gjort samme anbringende gældende, og hvor Retten udtalte, at sagsøgte intet forhold havde påvist, der pegede i retning af, at udgiften til anlægget kunne være afholdt af nogen anden end sagsøger, herunder at udgiften kunne være indeholdt i tilslutningsafgiften.\nEndvidere henvises der til afgørelsen gengivet i SKM2013.791.BR. I denne sag var der fremlagt ledningskort, hvor grundejeren stod som bygherre, entreprisekontrakt samt et byggeregnskab, hvoraf der alene fremgik en samlet entreprisesum. På baggrund af disse bilag fandt Retten det sandsynliggjort, at de omhandlende forsyningsledninger var bekostet af grundejeren.\nSammenfattende gøres det således gældende, at sagsøger har løftet bevisbyrden for, at sagsøger har afholdt udgifter til anlæg af varmeledningerne på grunden, og at sagen skal hjemvises til Vurderingsmyndighederne med henblik på fornyet behandling af fradragsansættelsen, jf. også SKM2013.791.BR samt SKM2013.829.BR.\nHjemvisning af spørgsmålet vedrørende anlæggets værdiforøgende karakter\nSagsøgte har yderligere gjort gældende, at såfremt Retten finder, at sagsøger har dokumenteret at have bekostet varmeforsyningen internt på ejendommen, skal sagen ikke hjemvises på denne baggrund, idet Retten i så fald skal foretage en vurdering af, om der er fradragsberettigende hovedanlæg på ejendommen.\nSagsøger gør gældende, at det ikke tilkommer Retten at tage stilling til hvilke dele af varmeforsyningsanlægget, der har karakter af hovedanlæg, idet dette er et skøn, der skal foretages af de administrative myndigheder, såfremt Retten finder, at sagsøger har bekostet anlægget af varmeforsyningsanlægget.\nSagsøger har under sagen alene nedlagt påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at sagsøger har afholdt udgifter til anlæg af varmeanlæg internt på ejendommen, og at sagen herefter skal hjemvises til fornyet behandling ved vurderingsmyndighederne.\nBaggrunden for denne påstand er, at Vurderingsmyndigheden, Vurderingsankenævnet og senest Landsskatteretten har afvist at indrømme sagsøger et fradrag for den interne varmeforsyning under henvisning til, at det ikke fandtes dokumenteret, at sagsøger havde bekostet anlægget af varmeanlægget. Der er på intet tidspunkt i det administrative klagesystem foretaget en vurdering af, hvilke dele af anlægget, der havde virket værdiforøgende for den ubebyggede grund, dvs. hvilke dele af anlægget der havde karakter af hovedanlæg.\nSåfremt Retten finder, at sagsøger har dokumenteret at have bekostet varmeanlægget på ejendommen, vil afgørelserne ved de administrative myndigheder være afgjort på et forkert grundlag, hvorfor sagen allerede af denne grund skal hjemvises til en fornyet behandling.\nEndvidere er det sagsøgers opfattelse, at det vil være i strid med instansrækkefølgen, såfremt Retten tager stilling til et spørgsmål, som først Vurderingsmyndigheden og siden Vurderingsankenævnet og Landsskatteretten har afvist at forholde sig til, idet sagsøger i så fald vil være afskåret fra at få prøvet denne del af spørgsmålet i det administrative klagesystem.\nDet er herefter ikke relevant i forhold til sagsøgers påstand for Retten at forholde sig til, hvorvidt varmeforsyningsanlægget har medført en stigning i grundens værdi. Denne vurdering skal foretages af vurderingsmyndighederne, såfremt Retten finder det dokumenteret, at sagsøger har bekostet anlægget af varmeforsyningsanlægget på ejendommen.\nDer henvises til afgørelserne SKM2013.520.BR samt SKM2013.827.BR, hvor der var enighed om, at skønnet over fradragsansættelsen skulle hjemvises til fornyet behandling, såfremt Retten fandt det godtgjort, at sagsøger havde afholdt udgifter til de omhandlede anlæg.\nVarmeforsyningsanlæggets værdiforøgende karakter\nSåfremt Retten - mod forventning - finder det relevant at foretage en vurdering af, hvorvidt hele eller dele af varmeforsyningsanlægget markeret på sagens bilag 9 har medført en stigning i grundens værdi i ubebygget stand, gøres det overordnet gældende, at dette er tilfældet.\nDe relevante bestemmelser for Rettens vurdering er den dagældende vurderingslovs §§ 17 og 18, som er citeret ovenfor.\nFor traditionelle parcel- og rækkehuskvarterer gælder det således, at der gives fradrag for anlæg uden for de enkelte ejendommes respektive skel, idet anlæg inden for skel anses for nært knyttet til den på enkeltparcellen opførte bebyggelse og følgelig betragtes som en del af byggeomkostningerne. Anlæg inden for skelgrænsen medregnes således ikke i den del af ejendomsvurderingen, der udgøres grundværdien, men derimod til den del, der udgøres af forskelsværdien, jf. vurderingslovens § 5, stk. 2.\nVed vurderingen af hvornår der er tale om en storparcel må der henses til, at formålet med hovedanlægsbetragtningen er at sikre skattemæssig lighed mellem beboere af traditionelle parcel- og rækkehuse og beboere af lejligheder, rækkehuse eller lignende opført på en storparcel, hvorfor en storparcel i relation til hovedanlægsbetragtningen nødvendigvis må defineres som en ejendom, som kan udstykkes til to eller flere selvstændige ejendomme.\nFølgelig vil hovedanlægsbetragtningen kunne finde anvendelse på ejendomme, som kan udstykkes til to eller flere selvstændige ejendomme.\nVed en større del af ejendommen må forstås to eller flere af de "fiktive" udstykninger, idet et anlæg, der betjener mere end én ejendom i et traditionelt parcel- eller rækkehuskvarter netop vil være et fradragsberettigende anlæg uden for skel, jf. vurderingslovens § 17, jf. SKM2013.819.BR samt SKM2013.845.BR.\nNår der ses på det varmeforsyningsanlæg, der er omtvistet under denne sag (bilag 9), så forekommer det på baggrund af ovenstående gennemgang af hovedanlægsbetragtningen åbenbart, at de markerede ledninger udgør et hovedanlæg.\nForestiller man sig, at de enkelte lejligheder udstykkes til selvstændige matrikler, så kan der næppe være tvivl om, at de indtegnede ledninger vil være beliggende uden for skel og betjene flere dele af ejendommen. Følgelig er der tale om fradragsberettigende hovedanlæg.\nSagsøgte har til støtte for sin frifindelsespåstand gjort gældende, at varmeanlæggene på ejendommen ikke har karakter af hovedanlæg, idet de er anlagt således, at de nøje følger de på ejendommen opførte bygninger.\nHertil bemærkes det, at ledningernes placering i forhold til den opførte bebyggelse efter sagsøgers opfattelse er irrelevant for Rettens vurdering, idet det er ejendommen i ubebygget stand, der skal vurderes, jf. vurderingslovens § 13, og idet der er tale om anlæg, som i tilfælde af udstykning ville være beliggende uden for de nyudstykkede ejendommes skel, hvorfor anlæggene ikke kan udgøre en del af forskelsværdien, jf. vurderingslovens §§ 5, stk. 2, 9 og 13.\nDet uddrag af Landsskatterettens praksis, der er fremlagt som sagens bilag 14-19 underbygger, at de omhandlede varmeledninger i henhold til praksis skal karakteriseres som hovedanlæg. Kendelserne er tillige illustrative i forhold til de krav, der stilles i relation til dokumentation for de afholdte udgifter.\nSagsøgte har procederet i overensstemmelse med sit påstandsdokument, der er sålydende:\nDenne sag omhandler, hvorvidt sagsøgeren ved vurderingerne i årene 2001-2004 er berettiget til fradrag for forbedringer efter den dagældende vurderingslovs § 17 for udgiften til etablering af varmeforsyningsledninger internt på sagsøgerens ejendom.\nTil støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens kendelse af 12. november 2012 (bilag 1) og sagsøgeren derfor ikke er berettiget til fradrag i henhold til vurderingslovens dagældende § 17 for udgifter til etablering af de varmeforsyningsledninger, der er markeret på det som bilag 9 fremlagte kort.\nFradrag efter vurderingslovens dagældende § 17 er betinget af, at der foreligger en forbedring og at denne forbedring bevirker en stigning i grundværdien. Det er alene foranstaltninger, der påvirker værdien af den ubebyggede grund, som indgår i grundværdiansættelsen, jf. vurderingslovens § 13, stk. 1, og det er derfor også kun sådanne foranstaltninger, der er omfattet af vurderingslovens dagældende § 17. Udgifter til forbedringer, der har en sådan integreret sammenhæng med byggeriet på grunden, at det kun har en reel værdi i forbindelse med dette, er ikke omfattet af vurderingslovens § 17, jf. bl.a. SKM2013.879.HR, SKM2013.369.HR og SKM2013.388.VLR.\nPraksis vedrørende vej- og forsyningsanlæg er i SKATs juridiske vejledning 2014-1, afsnit H.A.3.3.2. sammenfattet således:\nUdgifter til kloakering og etablering af vand-, gas-, varme- og elforsyning kan berettige til fradrag for forbedringer ud fra de netop beskrevne regler. Det gælder også den del af udgifterne til landinspektør, projektering og tilsyn, som vedrører kloak, vand og el. ... .\nHovedanlægsbetragtningen er således en undtagelse til udgangspunktet om, at der kun gives fradrag for udgifter til anlæg uden for ejendommen. Højesteret har i SKM2013.369.HR anerkendt SKATs praksis på området. Der er ikke med SKM2013.369.HR indført nye eller udvidede kriterier for bedømmelsen af, om der foreligger et fradragsberettiget hovedanlæg.\nDet er således alene den del af et anlæg, der medfører en stigning i grundens værdi i ubebygget stand, der udgør et fradragsberettiget hovedanlæg. Det fremgår klart af Højesterets dom i SKM2013.879.HR, at der ikke foreligger et hovedanlæg, blot fordi anlægget i tilfælde af en fiktiv udstykning af grunden i mindre parceller vil betjene flere parceller eller husnumre.\nDet påhviler efter fast retspraksis sagsøgeren at godtgøre, at en given foranstaltning har karakter af et fradragsberettiget hovedanlæg, jf. eksempelvis SKM2013.879.HR og SKM2013.388.VLR. Denne bevisbyrde har sagsøgeren ikke løftet.\nSagsøgte gør gældende, at sagsøgeren ikke har godtgjort, at de på bilag 9 markerede varmeforsyningsledninger medfører en stigning i grundens værdi uden hensyn til eventuel bebyggelse.\nDet fremgår klart af retspraksis, at der ved bedømmelsen af, om et anlæg har selvstændig værdi for den ubebyggede grund, skal lægges vægt på anlæggets placering i forhold til den på grunden opførte bebyggelse, jf. b.la. SKM2013.879.HR og SKM2013.388.VLR. Heroverfor kan de af sagsøgeren som bilag 14-19 fremlagte kendelser fra Landsskatteretten, der i øvrigt er subjektivt valgt ud over en periode på 18 måneder, ikke føre til andet resultat.\nVarmeforsyningsanlægget er opbygget omkring en selvstændig varmecentral, der betjener samtlige bygninger på grunden. De på grunden anlagte varmeforsyningsledninger følger nøje de på grunden opførte bygninger, og varmeforsyningsledningerne er således alene anlagt til betjening af den konkrete bebyggelse og har ingen værdi uden denne.\nVarmeforsyningsanlægget er således tæt knyttet til byggeriet, og anlægsudgifterne udgør derfor en integreret del af byggeomkostningerne. De pågældende varmeforsyningsledninger har karakter af stikledninger, og berettiger derfor ikke til fradrag, jf. SKM2013.879.HR og SKM2013.369.HR.\nDet forhold, at varmeanlægget er opbygget omkring en selvstændig varmecentral bevirker endvidere, at det ikke ville kunne anvendes, hvis der bliver opført nyt byggeri på grunden, da det er selvstændigt dimensioneret til den konkrete bebyggelse. Dette understøtter ligeledes, at der ikke er tale om et fradragsberettiget hovedanlæg, jf. SKM2013.388.VLR og SKM2013.760.BR.\nDet gøres endvidere gældende, at sagsøgeren ikke har godtgjort, at denne har afholdt udgifterne til etablering af varmeforsyningsledningerne.\nAf vurderingslovens § 17 fremgår det, at:\nAf vurderingslovens § 18, stk. 1, fremgår det, at:\nFradrag efter vurderingslovens § 17 er således betinget af, at ejeren af ejendommen har bekostet forbedringen, jf. vurderingslovens § 18.\nDet er sagsøgeren, der ønsker et fradrag, og derfor er det også i henhold til fast retspraksis sagsøgeren, der skal dokumentere berettigelsen af fradraget.\nSagsøgeren må således godtgøre, at det er denne, der har bekostet varmeforsyningsledningerne. Det er imidlertid ikke godtgjort, at sagsøgeren har afholdt udgifterne hertil.\nDet betingede skøde (bilag 4) indeholder ikke nogen bestemmelser vedrørende varmeforsyningsledningerne, hvorfor det betingede skøde ikke dokumenter, at sagsøgeren har afholdt udgifter til etablering af varmeforsyningsledningerne.\nLedningskortene (bilag 8 og 9) dokumenterer alene, at der eksisterer varmeforsyningsledninger på ejendommen. Ledningskortene dokumenterer ikke, at det er sagsøgeren, der har bekostet dem.\nBilag 10 og 11 godtgør ikke, at sagsøgeren har bekostet de i sagen omhandlede varmeforsyningsledninger. Den omstændighed, at varmeforsyningsledningerne eventuelt er anlagt i forbindelse med sagsøgerens bebyggelse af grunden godtgør ikke, at sagsøgeren har bekostet varmeforsyningsledningerne, jf. SKM2013.520.BR og SKM2013.774.BR.\nByggeregnskabet (bilag 2) dokumenterer heller ikke, at sagsøgeren har bekostet varmeforsyningsanlægget. Anlæg af varmeforsyningsledninger er end ikke nævnt i byggeregnskabet.\nDet forhold, at den af sagsøgeren som bilag 5 fremlagte hovedentreprisekontrakt indeholder en post benævnt "56.1 varmeledninger i terræn inkl. alle ydelser, indgår i den samlede entreprise med kr. 220.000,-" dokumenterer ikke, at sagsøgeren rent faktisk har afholdt den pågældende udgift endeligt. Der kan således være sket justeringer i entreprisegrundlaget under udførelsen af entreprisen.\nSagsøgerens bilag 13 viser alene, at projektleder i G3 I/S, OL, ikke mener, at G3 I/S har betalt for de på sagsøgerens ejendom værende varmeforsyningsledninger. Bilaget dokumenterer imidlertid ikke, at sagsøgeren har betalt kr. 220.000,- for de pågældende varmeforsyningsledninger.\nSagsøgeren har således ikke fremlagt en faktura, et specificeret byggeregnskab eller anden specificeret dokumentation for udgiftens afholdelse, hvorfor sagsøgeren ikke har godtgjort, at udgiften til anlæg af varmeforsyningsledninger er afholdt af sagsøgeren.\nDet bestrides, at SKAT ved at realitetsbehandle sagen indirekte har anerkendt, at sagsøgeren har tilvejebragt tilstrækkelig dokumentation for afholdelse af udgifter til varmeforsyningsledningerne.\nI vurderingslovens § 17 og § 18, som var gældende frem til den 1. januar 2013, hedder det bl.a.:\n§ 17. Såfremt de fornødne oplysninger foreligger, skal der ved vurderingen med de af ... § 18 ... følgende begrænsninger gives fradrag i grundværdien for forbedringer, der bevirker en stigning i grundværdien, hvad enten forbedringerne består i kapitalanvendelse eller i ejers arbejde.\nEn forudsætning for fradrag for forbedringer i grundværdien er for det første, at H1 rent faktisk har afholdt udgiften til det interne varmeanlæg på ejendommen, og bevisbyrden herfor påhviler som udgangspunkt H1, der således i fornødent omfang må dokumentere eller i hvert fald må sandsynliggøre, at udgiften rent faktisk er afholdt af H1.\nEfter de foreliggende oplysninger, herunder lokalplan nr. ...15, tillæg nr. 8 1998-98, omfattende matr. nr. ...10 og ...11, lægger retten til grund, at H1 overtog grunden ubebygget.\nDet fremgår af tilbudslisten, der en del af grundlaget for entreprisekontrakten af 25. april 1996 indgået mellem H1 og G4 A/S, at udgifterne til varmeledningerne i terræn inkl. alle ydelser udgjorde 220.000 kr. ekskl. moms.\nDet fremgår af byggeregnskabet, at der vedrørende matr. ...10 m.fl., er der afholdt en samlet entreprisesum på 37.756.000 kr., men der fremgår ikke en selvstændig post vedrørende varmeforsyning.\nHenset til, at det lægges til grund, at H1 overtog grunden ubebygget, og til det anførte om, at varmeledningerne i terræn inkl. alle ydelser var indeholdt tilbudslisten, der er en del af grundlaget for entreprisekontakten til den entreprise, som H1 fik udført på ejendommen, sammenholdt placeringen af de interne varmeforsyningsledninger på ejendommen i forbindelse med bebyggelsen, jf. ledningskortet over de interne varmeforsyningsledninger på ejendommen, finder retten, at det må lægges til grund, at varmeforsyningsanlægget på grunden er anlagt i forbindelse med opførelsen af bebyggelsen på ejendommen.\nHenset hertil og til, at H1 er anført som bygherre på ledningskortet over de interne varmeforsyningsledninger på ejendommen og til, at besvarelsen af 11. oktober 2013 til H1's repræsentant fra projektleder TJ, nu G3 I/S, må forstås således, at der svares bekræftende på, at det offentlige forsyningsselskab alene har anlagt og betalt for ledninger frem til grunden samt en stikledning ind på grunden, men i øvrigt ikke har betalt for nogen af ledningerne inde på grunden, og henset til at det ikke findes påvist, at udgiften til varmeforsyningsanlægget kan være afholdt af andre end H1, finder retten, at H1 har sandsynliggjort at have bekostet varmeforsyningsanlægget på ejendommen.\nHenset til, at det findes at tilkomme vurderingsmyndighederne at tage stilling til spørgsmålet om berettigelsen af fradrag for forbedringer efter den dagældende vurderingslovs § 17 for udgifterne til etablering af det interne varmeforsyningsanlæg på H1's ejendom, hjemvises sagen til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling.\nSagsøgte, Skatteministeriet, skal herefter anerkende, at sagsøger, H1, har anlagt og afholdt udgifterne til det interne varmeforsyningsanlæg på ejendommen matr.nr. ...10, beliggende ...1, (ejendomsnummer ...), som er markeret på bilag 9, og at fradragsansættelsen pr. 1. januar 2011, 1. januar 2002, 1. januar 2003, 1. oktober 2003 og 1. oktober 2004 hjemvises til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling.\nEfter sagens værdi, forløb og resultat skal sagsøgte, Skatteministeriet, betale 20.500 kr. til sagsøger, H1, hvoraf 500 kr. er til dækning af retsafgift og 20.000 kr. inklusive moms er til dækning af udgiften til advokatbistand.\nSagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at sagsøger, H1, har anlagt og afholdt udgifterne til det interne varmeforsyningsanlæg på ejendommen matr.nr. ...10, beliggende ...1, (ejendomsnummer ...), som er markeret på bilag 9, og at fradragsansættelsen pr. 1. januar 2011, 1. januar 2002, 1. januar 2003, 1. oktober 2003 og 1. oktober 2004 hjemvises til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling.\nSagsøgte, Skatteministeriet, skal inden 14 dage betale 20.500 kr. i sagsomkostninger til sagsøger, H1.


Poker Regler | Regler For Poker | Poker Regler På Dansk\n- Gå til 888.com\n- Gå til expekt.com\n- Gå til PartyPoker.com\n- Gå til PKR.com\n- Gå til PokerStars.com\n- Gå til TitanPoker.com\nOnline Poker Guide » Poker Regler\nPoker er et spil for alle, der har bare den mindste interesse for online spil. Gennem poker får du en sjov og underholdende oplevelse, men vi vil gerne hjælpe dig med at gøre denne oplevelse til en gevinstrig en af slagsen. Følg vores simple poker regler og kom i gang med poker – sikkert og nemt.\nHer hos OnlinePokerGuide.dk hjælper vi dig igennem regler i poker, og du vil hurtigt finde ud af, at poker regler ikke er så komplicerede som de umiddelbart ser ud til. Poker består simpelt sagt af en kombination mellem held og strategi. Det spændende ved poker er altid om du har evne nok til at vinde spillet. Poker handler i høj grad også om, hvorvidt du formår at bluffe din modpart. Her kan vi begynde at tale om talent indenfor opsætning af det perfekte poker-face til anledningen – men det er en anden sag.\nPoker Regler hvad slår hvad?\nPoker har gennem hele spillets historie fascineret mennesket og denne fascination og interesse nærmest eksploderede da poker kom online på nettet. I dag vil du kunne finde et spil poker for enhver smag, og uanset om du er til klassisk Texas Hold’Em eller til mere usædvanlige udgaver, vil der kunne findes et spil poker for enhver smag. Det kan ofte være fristende bare at kaste sig ud i spillet, men begynder det at handle om deciderede pengeindsatser, foreslår vi at du sætter dig grundigt ind i de pågældende poker regler. Poker regler hvad slår hvad? Sådan lyder et af mange ofte stillede spørgsmål, er det er en af de vigtigste faktorer, når vi snakker om poker. Din hånd skal kunne slå modpartens, ellers står du tilbage som taberen.\nMange sider online på nettet har gjort det til et arbejde at rådgive og guide i spil på nettet og ikke mindst regler for poker. Derfor er det vigtigt at du er kritisk over for hvad du møder. Her hos KongePoker tilbyder vi dig poker regler på dansk. Således kommer du bedst muligt i gang uden der opstår misforståelser undervejs. Poker regler dansk er med til at gøre det hele nemmere og mere tilgængeligt, og især hvis du er ny indenfor online spil kan dette være til hjælp. Det er ikke altid lige nemt at vide hvad der menes med Bad Beat, Ducks, Maverick eller Steamrolling.\nRegler i poker er som sagt ikke altid nemme at forstå, men her hos KongePoker gør vi vores bedste for, at du får en sikker og sjov start på dit poker spil.\nCopyright ©2006-2010 onlinepokerguide.dk


Kager | Kbh- Sthlm\nSå er efterårsferien skudt i gang, og det er en varm en af slagsen, åbenbart 5 grader over gennemsnittet. Bladene rasler af træerne, og nu er der frit udsyn (og indsyn) fra huset – og dermed også meget lysere.\nMed alle de nedfladende blade, skulle man have ham her på besøg Morten DD, og gå på opdagelse i bladene. Tror nemlig ikke at jeg personligt, ville kunne mønstre så megen begejstring for et lille insekt.\nPeter og jeg havde planlagt, at vi skulle forsøge os med nogle cupcakes, og vi havde indkøbt både farve og andet værktøj. Det tog sin tid, men resultatet blev ret godt af at være første gang.\nViola havde besøg af en veninde, og de lavede pynt til deres kager, i noget fondant (sygt sødt stads)\nDenne var med kokos og revet citron i dejen\nDenne var med æble og kanel i dejen.\nNu har vi så køleskabet fyldt op med Cupcakes, med et ordentligt lag frosting. Lidt et problem, for hverken Peter, Viola eller jeg kan rent faktisk lide kagerne, når der er frosting på, mens Mogens er ret vild med dem, men ikke må spise dem…. Så I kommer bare forbi, vi giver en kop kaffe og kage (r).\n2. november 2011 kl. 11:40\njammen så kommer vi på lørdag, ank. Stockholm 13.39 så kan i selv finde ud af hvornår i ska sætte vand over til kaf.Flotte kager\n2. november 2011 kl. 20:11\nI kommer bare – vi skal sørge for at Peter fjerner de værste hybelkaniner på sit værelse 🙂


Odense-borgmester bliver skolelærer — for en dag\nNår eleverne i 7. og 9. klasse på Sanderum skole møder ind til dansk og samfundsfag tirsdag den 29. september, står en noget anderledes vikar klar ved tavlen. Odenses borgmester Jan Boye (K) bytter nemlig job med deres lærer Marianne Boye.\n- Jeg kan godt lide at komme lidt ud af rådhuset, siger borgmesteren. — Og jeg har længe haft lyst til at besøge en skole og synes, det var lidt sjovere, at jeg har en aktiv rolle i stedet for bare at sidde og se på.\nBorgmesteren, der skal undervise i samfundsfag og dansk regner med at bruge tid i weekenden på forberedelse af timerne. — Jeg er meget spændt og håber, at eleverne synes det er ok at jeg kommer og afløser deres lærer.\nMarianne Boye er helt tryg ved at overlade sin klasse til borgmesteren. — Især i samfundsfag er jeg sikker på, at Jan Boye vil gøre det godt og ellers er jeg jo også til stede, siger Marianne og tilføjer: - Og mine elever glæder sig og synes, det bliver spændende at have borgmesteren som vikar.\n- Jeg er glad for, at Marianne er med — det er jo trods alt ikke mit felt og så regner jeg da også med, at der bliver lejlighed til en snak om det at være lærer, siger Jan Boye.\nJan Boye underviser fra kl. 8.00 — 11.30.\n8.00 — 9.35 Samfundsfag i 9. klasse: regioner og kommunalpolitik\n9.55 — 11.30 Dansk i 7. klasse\nPressen er velkommen til at følge dagen, men bedes give besked til Kommunikationskonsulent Katja Arabelle Antabi på kaan@odense.dk eller 65 51 10 97 senest mandag den 28. september.\nLærer Marianne Boye, 25 56 12 16


GUIDE: Effektiv behandling af Rosacea med Aloe Vera\nAloe Vera er super fantastisk til behandling af Rosacea - klik her og få hjælp til behandling af Rosacea med Aloe Vera og slip af med Rosacea\nFørst og fremmest vil jeg sige, at det er SUPER fedt at du er obs på dine allergier – og mega fedt, at du faktsik ved at det er Aloe Vera du ikke kan tåle.\nVi bruger i flere produkter Aloe Vera, så der er produkter du ikke kan bruge.\nMen Perfect Skin Power Treat, som er vores helt fantastisk produkt til netop rosacea og talgknopper – det indeholder IKKE Aloe Vera, så det kan du sagtens bruge.\nVores ansigtsvask “Perfect Skin Face Wash” kan jeg også anbefale dig. Den er meget mild for huden – og super god til at rense huden, når du nu har Rosacea – fungerer desuden som makeupfjerner… og ja, den er altså virkelig god og skånsom for huden. Og indeholder ikke Aloe Vera.\nVores dag- og natcremer indeholder dog begge Aloe Vera, så dem skal du holde dig fra… men du kan fint bruge ovenstående produkter sammen med andre dag- og natcremer uden Aloe Vera fra et andet mærke. Her kan jeg især anbefale dig at have fokus på A-vitamin og E-vitamin, som begge er ingreidenser der er super gode til at berolige huden og samtidigt reparere huden – det vil din Rosacea have stor glæde af :) Samtidigt vil jeg anbefale dig at være obs på at din dag- og natcreme ikke indeholder parfume, farvestoffer eller en masse olie – og naturligvis heller ikek andre skadelige ingredienser – Rosacea hud reagerer nemlig rigtig negativt på disse ingredienser. Især olie skal du passe på, da det let kan få huden til at blive ekstra rød – olie såsom mandelolie, argan olie eller solsikkeolie er dog fine for dig at bruge, når du har rosacea.


Talentspotter opdagede band ved heldigt tilfælde: Det var som en amerikansk film | Musik | DR\nTalentspotter opdagede band ved heldigt tilfælde: Det var som en amerikansk film\nI anledning af den nyligt overståede Spot Festival talte vi med Mads Vraa fra pladeselskabet No3 om, hvad han kigger efter, når han spotter nye talenter.\nBandet Noréll dagen efter deres koncert på weekendens Spot Festival i Aarhus. Helt til venstre sidder Mads Vraa, der spottede dem tilfældigt til Distortion. (Foto: Trine Birk © dr)\nForårssolen var i dén grad brudt frem over Aarhus, da vi mødte Mads Vraa til weekendens Spot Festival. Festivalen, der betegner sig selv som en 'formidlingsplatform for den danske og nordiske musik', hvor en masse nye og også etablerede navne er på programmet.\nMen når Mads Vraa fra pladeselskabet No3 spotter nye talenter til folden, så sker det faktisk slet ikke her, selvom festivalens navn og formål ellers lægger op til det, fortæller han.\n- Rent lavpraktisk sker det ved, at jeg får anbefalet nogen, og så får jeg også rigtig mange demoer tilsendt, som jeg kigger igennem, siger han.\n- Og så er der 'the odd case' som for eksempel med Noréll, som var sådan lidt amerikansk film-agtigt, fortæller han om det upcoming band.\nOm Mads Vraa og No3\nMads Vraa arbejder som A&R (Artists & Repertoire, red.) hos det forholdsvis nystiftede pladeselskab No3, der blandt andet står bag bandet Chinah, der tidligere på året blev kåret som P3 Talentet 2016.\nHan har over ti års erfaring med arbejdet som A&R og har tidligere haft sit eget pladeselskab.\nSom A&R er han med til at finde, signe og udvikle No3's artister.\n- Det er sådan noget, der ikke sker i virkeligheden, men det skete så dér, fortæller han.\n'Hold da kæft, hvad fanden er dét?!'\nEpisoden han henviser til foregik under den københavnske gadefest Distortion i 2014, hvor han var færdig med dagens arbejde, da han pludselig hører en stemme, der får ham til at stoppe op.\n- Det var sent, og jeg var ret fuld, griner han.\n- Pludselig går jeg forbi en lillebitte scene. Der var ikke nogen mennesker, og så hørte jeg bare den her vokal, hvor jeg tænkte: 'Hold da kæft, hvad fanden er dét?', og så stod jeg og så det og tænkte: 'Det er ret sindssygt, det her'.\nFaktisk var det også en tilfældighed, at han hørte forsanger Maríe Louise Persson Bjarnasons unikke stemme. Hun gæsteoptrådte nemlig kun på et enkelt nummer hos producerduoen Nector (de to andre bandmedlemmer af Noréll, red.) den aften, hvor de agerede dj's til en housekoncert.\nBandet Noréll var også så nyt, at de blot dagen før havde spillet deres første koncert sammen.\nMaríe Louise Persson Bjarnasson, Nichlas Malling og Viktor Hagner havde kun spillet én koncert sammen som Noréll, før de blev spottet af Mads Vraa.\n- Det var sådan lidt filmagtigt, siger Maríe Louise Persson Bjarnason, da hun tænker tilbage på den dag, hvor en lidt småberuset Mads Vraa henvendte sig til hende efter koncerten.\nBandmedlem og producer Nichlas Malling supplerer:\n- Jeg tænkte: 'Det er for godt til at være sandt, det virker for tilfældigt på en eller anden måde'. Men det var samtidig også vildt optur, siger han.\n- Det var starten på vores rejse. Man skal lære at tage sig selv seriøst og forstå, at der er andre, der tager én seriøst, før man kan forstå det, fortæller bandets tredje medlem, Viktor Hagner, der udfylder producerrollen sammen med Nichlas Malling.\nFra ren Hollywood til rå virkelighed\nOg Mads Vraa mente det i dén grad seriøst. Et halvt år senere havde de tre unge musikere underskrevet en kontrakt med No3, singlen 'Damage Done' har været udnævnt som P3's uundgåelige, og for nylig udsendte de så debut-ep'en 'IY'.\nDerudover har de fået en plads på programmet til sommerens Roskilde Festival, hvor de skal spille under countdown-dagene.\nMen selvom det hele lyder som en Hollywood-film, kræver det også hårdt arbejde og store ambitioner, hvis man vil skrive under på en kontrakt hos No3 og gøre sig forhåbninger om at blive en etableret kunstner, forklarer Mads Vraa.\n- Det er også noget, jeg kigger meget efter. Jeg sørger for at signe nogen, der virkelig vil det. Du skal ville det som job, vi skal tjene penge, og du skal tjene penge. Det er et arbejde, siger han.\nKlar på at knokle\nOg det er Noréll i den grad også indforståede med, fortæller de, og de ved, at der skal knokles igennem.\n- Det er bestemt hårdt arbejde, fortæller Maríe Louise Persson Bjarnason.\n- Hvis man tror, det er en leg lige så snart, man bliver signet og så kører det hele bare. Nix, nix, nix, griner hun.\nViktor Hagner er enig.\n- Da man blev signet, fik man totalt stjerner i øjnene og tænkte: 'Når vi skriver under, så er vi stjerner', men sådan er det ikke. Man skriver under, og så begynder arbejdet der, fra nul, siger han.\nDu kan se musikvideoen til Norélls single 'Howl' her.\nMads Vraa: Det kigger jeg efter\n- Du skal have det musikalske. Du skal have en form for x-factor i forhold til det, du kan. Om det så er din sound, din sangskrivning eller din vokal. Det er de tre elementer, jeg kigger på. Det er de tre elementer, man kan være mere eller mindre god til, og som man kan gøre mere eller mindre noget ved. Jo bedre, du er på de punkter, jo bedre er det.\n- Arbejdsmoralen betyder meget. Der er mange musikere, som bare godt kan lide at spille musik, men der er stor forskel på, om du gør det, fordi det er sjovt, eller du også gør det, fordi det er sjovt, og fordi det er dit arbejde. Arbejdselementet betyder, at det ikke altid er sjovt. Så hvis man ikke er mentalt forberedt på, at man skal arbejde de her 50-60 timer om ugen, og at det ikke altid er sjovt, jamen så er det ikke fedt. Du skal være en knokler.\n- Du skal ville noget mere end Danmark. Der er også nogle, der er lidt komfortable og bare gerne vil være herhjemme, og hvis du bliver enormt stresset af at spille tre koncerter i træk og tænker: 'Nu er vi ved at dø'. Så kommer du aldrig til udlandet.


Havarikommissionens rapport om ulykke i Sig | Banedanmark\nMandag udkom Havarikommissionens rapport om ulykken i Sig sidste år, hvor et tog ramte en minibus i en usikret overkørsel og to mennesker omkom.\nPå baggrund af de foreliggende undersøgelser konkluderer Havarikommissionen, at ulykken skete, fordi minibussens chauffør ikke – eller ikke i tilstrækkelig grad – orienterede sig om kommende tog inden passage af sporet.\n”Det var en tragisk ulykke, som vi er dybt berørte af. Havarikommissionen peger på, at det var uopmærksomhed hos føreren af minibussen, der var årsagen til ulykken, og derfor opfordrer vi også altid folk til at være agtpågivende, når de befinder sig der, hvor banen krydser vejen. Vi er nu i fuld gang med at gennemføre det, der blev politisk besluttet med aftalen om en grøn transportpolitik i 2009. Nemlig nedlæggelse af samtlige usikrede overkørsler på det statslige jernbanenet. Vi har siden 2010 nedlagt omkring 250 usikrede overkørsler, og siden ulykken sidste år har vi allerede forbedret sikkerheden. Ved årets udgang mangler vi kun 12. De er i øjeblikket bundet op på udrulning af det nye signalsystem, hvor de sidste overkørsler bliver opgraderet, hvorefter vi kan nedlægge de sidste, siger Marianne Rasmussen, områdechef Anlæg Vest.\nDe 12 overkørsler, der ikke vil være nedlagt med udgangen af 2019, har siden ulykken – ligesom yderligere 14 overkørsler - fået forbedret skiltning, og Banedanmark har det seneste år været i dialog med flere kommuner om muligheden for at kunne nedlægge enkelte af overkørslerne tidligere end planlagt, så antallet kan komme yderligere ned.\n”Der er tale om overkørsler, hvor der kun passerer meget få trafikanter om dagen, alligevel arbejder vi fokuseret på at få dem nedlagt så hurtigt som muligt,” siger Marianne Rasmussen.\nUsikrede overkørsler er forsynet med led, låge, drejekors eller blot krydsmærke. Krydsende trafikanter må selv sikre sig, at passage kan finde sted uden risiko. De usikrede overkørsler har kun få brugere og findes stort set kun på interne eller private fællesveje. Typisk vil det være landmænd, der skal fra mark til mark.


Erindringsglimt: Fra landhandel til skibsproviantering\nFra landhandel til skibsproviantering\nNykøbing lørdag den 4. maj 2013\nAllerførst må jeg bringe en uddybning. Jeg sluttede mit sidste indlæg med at genintroducere Coca Cola i Danmark. På mange måder en skelsættende begivenhed, som også havde Folketingets bevågenhed. Allerede i 1953 (den nye grundlov), da colaen nærmede sig Danmark, den var allerede ankommet til Sverige, tordnede finansminister Thorkil Kristensen, i folkemunde Thorkil Livrem, i Folketinget mod denne ødelæggende drik fra USA. Han så Coca Cola som en trussel mod dansk sodavandsproduktion og især mod dansk ølproduktion. Med disse argumenter fik han Folketinget til at vedtage afgifter på specifikt Coca Cola, der var 8 gange højere end på andre læskedriktyper.\nDen amerikanske Way of Life lod sig dog ikke standse af en dansk finansminister. Krigens sukkerrationering var endelig ophørt, Danmark var hastigt på vej fra et samfund af bønder til et samfund med industriproduktion. De unge danskere ville drikke Coca Cola. Efter mange startbesværligheder, begyndte produktion og salg i 1959 og 1960. Jeg beskrev begejstret ankomsten. Dog manglede billeddokumentation. Trods hjælp og ihærdig søgen lykkedes det kun delvist. Billedet er fra introduktionen på Sjælland i 1959. Der var bilerne anderledes. Men kasserne og flaskerne de samme. Kigger man godt efter, kan man se, hvordan proffer bærer en kasse Coca i hver hånd.\nCoco Cola sælgere i deres flotte grønne uniformer. Bemærk den måde en rigtig colasælger håndterer en kasse i hver hånd. Bilerne her er københavnske fra lanceringen her i 1959.\nOg så til nogle refleksioner fremkaldt af dit sidste skriv. Du skriver om vores barndom, og understreger, at den ikke var fælles, men i to forløb. Sådan har jeg aldrig tænkt på den tid. Måske har jeg ikke haft behov for at erindre så langt tilbage? Måske har mit fokus været på min egen opvækst med sideblik til Else og Juhl. Vores alder er en ”rigtig” søskendealder. Men Else var pige og havde sine veninder, Karen og Rasmus og sit eget liv. Bror Juhl er 3 år yngre og levede en barndom og ungdom, som, tror jeg, var lige så tryg som min. Når man er i den følsomme teenagealder, betyder 3 år rigtig meget. Jeg har før omtalt, at man, når man søger fællesskaber, kigger opad og til siden. Sjældent nedad. Et generelt træk hos mennesker, tror jeg nok. Dog har jeg gode minder om familieliv, når vi var sammen om måltider, når vi, vores forældre, skulle have gæster, og når vi skulle besøge slægtninge og familie, Egtvedture som eksempel. Bror Juhl valgte en anden vej, hans gener var tunet på en måde, som jeg nogle gange misundte ham. Du har nævnt dine barnevognsture med HC og Juhl. Da lillebror var næsten gammel nok, anskaffede han sig knallert. Det var nok hans lærlingeløn, der finansierede det køb. Og det var ikke bare en knallert. Som jeg husker tiden dengang, var det en NSU, det sidste nye i knallertdesign, tysk kvalitet fra stel til motorydelse. Juhl kunne få den til at køre ret stærkt. Jeg manglede den indsigt og de færdigheder. Jeg husker også, at jeg var temmelig optaget af hans evner til at skabe ting af træ. Mine gener og mine hænder var slet ikke til en håndværkeruddannelse.\nHans resultat ved svendeprøven var meget flot, og Astrid og jeg har flere gange nydt godt af hans kunnen.\nDu skriver, at du følte, at vi ”store” tog noget fra dig, når vi som små voksne kom på besøg hjemme. Som du beskriver forholdet, kan jeg sagtens forstå din ambivalens. Jeg er sikker på at, da jeg for Astrid skulle gøre hende klar til at møde min familie, har fremhævet en lillesøster, som var med i pakken. Jeg følte aldrig, at du tog noget fra mig. Du var der jo ikke, og da du kom, var det måske lidt sejt at kunne prale af en lillesøster. Sådan vedblev det at være. Som du helt rigtigt skriver, begyndte vores søskendeliv først at være nærværende, da du også stiftede familie. Billedet i mit hoved af de to næsten jævnaldrende Sine og Ane på tæppet hjemme hos Gerda og Johannes står tydeligt i erindringen.\nJeg skal tilbage til arbejdet i fortiden. Sommeren 1959 var jeg færdig med realeksamen. I sommerferien havde vi, som du rigtigt skriver, genbesøg af unge englændere, som vi året før gæstede. Det billede du har medtaget kan godt være den unge mand fra UK. Men mine briller passer ikke ind i den tid i mit liv. Jeg mener, jeg fik briller, mens jeg var ved mili hos JDR i Holstebro. Det var først fra juni 1962 til juni 1964. Han må forblive ubelyst.\nNår vi nu er ved det billede med den formodentlige englænder, får jeg øje på klaveret til venstre. Jeg kan ikke huske det instrument. Er det det klaver, der flyttede med til Søndermarksvej og som du skulle lære at spille på?\nJeg begyndte som lærling hos den lille købmand i juli/august 1959 uden lærekontrakt. Jeg gik ikke på handelsskole det første år. Hvorfor det var sådan, ved jeg ikke. Det første år hjemme som lærling var på mange måder lærerigt. Stå op og møde til tiden og vedholdende passe sit arbejde. I sig selv ikke nyt, men det fri og ubekymrede skoleliv var slut. Købmanden havde anskaffet bil, som en lærling med mor som chauffør på landtur, sagtens kunne overtales til at køre på mindre offentlige veje. I tilbageblikket var det et år, som både mor, far og jeg vidste, var et midlertidigt ophold på vej væk fra de trygge rammer hjemme. Det var ikke sådan, at jeg gik rundt som en vred ung købmand, men hen over foråret 1960 blev det klart for både ”de gamle” og ”den unge”, at der skulle ske forandringer. Jeg var dog sikker på, at jeg ville gå købmandsvejen. Den vej kendte jeg til ved at kigge på min far, og jeg befandt mig godt med kunder og salg.\nVores forældre abonnerede på Jyllands Posten. Den havde sin plads på skrivebordet ved trappen op til første sal. Han læste avisen hver dag, måske kiggede jeg også lidt med. En dag gjorde han opmærksom på en stillingsannonce, hvor en skibsprovianteringsforretning i København søgte en lærling. Den annonce vakte umiddelbart min nysgerrighed. At forsyne skibe med varer lød spændende, at den lå i hovedstaden var på samme tid spændende, men også lidt skræmmende. Jeg var kun 17 år, alt for ung til at rejse så langt væk til så stor en by, mente min mor. Men jobbet lød stadigvæk fristende. Det kunne vores far godt se muligheder i. Her kom den tidligere lærling Flemming ind i billedet. Han var nu en driftig ung købmand i København med rødder i Vivild. Måske kunne han blive skytsengel for Thomasens ældste dreng? En del snak frem og tilbage mellem mor, far, Flemming og lidt mig, bragte sagen videre. Jeg har nok kontaktet dem telefonisk for at høre nærmere, vores far har også sikret sig, at Struwe Eftf. ville betale for, at jeg kunne gå på handelsskole for at tage handelsmedhjælper- eksamen i København. Flemming kunne garantere for et sted at bo og regelmæssigt opsyn med lærlingen fra Vivild. Således var setup’et på plads. Havnegade here we come!\nLinje 10 fra Emdrup Torv til Toftegårds Plads. Den kørte jeg med hver dag til Kongens Nytorv. 70 øre for en "ligeud". Den her er en af de nyere sammenbyggede modeller. Københavnerne har mange gange fortrudt afskaffelsen af sporvogne.\nFlemming havde sin base ude i Søborg-Buddinge området. Her boede han. Og her skaffede han mig et værelse, hvor han kunne ”overvåge” min gøren og laden. Det passede mig fint, men hvordan kommer man fra Buddinge til Havnegade hver dag til arbejdstid med offentlige køretøjer? Den unge mand rystede lidt i sine velpressede terylene bukser, da han skulle klare den udfordring. Først med bus ind til Emdrup Torv og derfra med sporvogn, linje 10, helt ind til Kongens Nytorv. Herfra til fods ad Holmens Kanal og Niels Juels Gade ned til Havnegade 21. Linje 10 hed: Toftegårds Plads - Istedgade - Kongens Nytorv - Tagensvej - Emdrup Torv og retur. En ”ligeud” kostede i 1960 70 øre fra Emdrup til Kongens Nytorv. Jeg har formentlig benyttet mig af rabatkort.\nEt par gange om ugen gik jeg på Købmandsskolen for at tage Handelsmedhjælper-eksamen. Købmandsskolen var et stort sted. Den lå på Nørre Voldgade, ikke langt fra Ørstedsparken. I juni 1961 fik jeg en ganske flot Handelsmedhjælpereksamen.\nHandelsmedhjælpereksamen uden fremmed sprog, men med ganske flotte karakterer.\nOg hvordan var det så at blive skibsproviantør? Et kæmpespring for en enfoldig jyde. Selve forretningen var på ingen måder prangende. Inventaret var lidt slidt og varesortimentet stærkt begrænset i forhold til landkøbmandens. Men der kom da både strøgkunder og enkelte faste kunder i butikken. De almindeligste dagligvarer, mel, gryn og sukker havde vi på hylderne. Tobak, øl og sprut fyldte flere hyldemeter. Der var 2 chefer, som sad på kontoret plus et par sælgere, som besøgte skibe i havnen og optog ordrer fra dem. En drikfældig chauffør med lastbil leverede varerne om bord på skibene, og afhentede varer hos leverandører og i frihavnen, når vi skulle levere toldfri sprut og øl og tobaksvarer.\nTelegrafen var nervecenteret i forretningen. Ofte bestilte større skibe via telegraf ret store varemængder til levering ude på Københavns Red, når de forbisejlede. Vi skaffede varerne hjem. Derefter blev de sejlet ud til skibet og hejst om bord. Andre skibe med kort liggetid i havnen brugte også telegrafen til deres bestillinger. Den stod ofte og fjernskrev med den karakteristiske tikke-skriblelyd. Jeg fandt hurtigt ud af at holde øje med den lyd. Den betød omsætning og for lille mig ved disken medførte den ofte hektisk aktivitet med varebestillinger og logostik i leveringstid og sted.\nArbejdet var spændende, samværet med de andre ansatte lærerigt og fritiden begrænset, når den lange transport var overstået og aftensmaden spist. Jeg lærte ret hurtigt at sætte pris på at bo og færdes i København. Jeg blev tillige mere og mere bevidst om, at min arbejdskraft var mere værd end den løn, jeg faktisk fik, selv om den var ganske god min alder og erfaring taget i betragtning. Jeg mener, at min månedsløn var kr. 700,-. Jeg ville have noget mere. Efter afsluttet handelsskole tog jeg mod til mig og forelagde min sag for chefen. Han ville gerne give mig mere, men kunne ikke gå højere end kr. 900,-. Jeg fik lønforhøjelsen, men var ikke tilfreds, så jeg sagde mit job op. De sagde, at de var kede af min beslutning og ville gerne, at jeg fortsatte i skibsprovianteringsbranchen. Måske var København for stor for lille Kaj fra Vivild?\nGiv agt! Rekrut 522126 Vivild træd an løb!\nRetur som landkøbmand - nu med juleplatter


– blandt ruiner, lægeurter og skeletter\nKlosteret blev oprettet i 1176, da Abbed Vilhelm, støttet af store donationer fra Absalon, flyttede klosteret fra Eskilsø i Roskilde fjord. Efter Vilhelms død 1203 talte man om undere ved hans grav, og pilgrimme strømmede til klosteret, der udviklede sig til Nordens største Augustinerkloster. I det lille museum fortæller kranier og skeletter om middelalderens sygdomme.\nMed udgangspunkt i den nuværende klosterhave hører du også om stedets mange spændende lægeplanter, der blomstrer lige netop nu, om deres egenskaber, som allerede munkene kendte til, men også hvad vi bruger dem til i dag. Husk evt. at medbringe madpakke og lidt at drikke.\nMødested: Æbelholt 4 i Hillerød, Æbelholt museum og klosterhave\nTip en ven om siden Æbelholt Klosterruin.


Shareplay | Shareplay-community\nShareplay skaber netværk på tværs af brancher, medier og fagligheder. Vi kortlægger løbende aktører inden for de digitale visuelle industrier i Region Midtjylland og Region Nordjylland. Vi deler gerne viden om og mellem virksomheder, talentmiljøer, initiativer, organisationer og netværk.\nShareplay servicerer løbende medlemmerne med aktiviteter, der har fokus på innovation, match-making, videndeling og kompetenceudvikling. Vi nurser nicher, skaber særlige aktiviteter for grupper med særlige interesser, og det er medlemmernes specifikke behov og udfordringer, der er udgangspunkt for de aktiviteter, vi faciliterer.\nEt højt fagligt niveau, en uformel atmosfære og tid til networking kendetegner Shareplays arrangementer.\nVær med i Shareplays netværk og deltag i debatten, bliv inspireret, motiveret og provokeret. Du kan bringe din idé i spil, møde andre mennesker, udvide dit netværk samt stille spørgsmål og få svar.\nDeltag i Shareplays netværk på shareplay.ning.com. Med en profil her får du adgang til Shareplays medlemsdatabase, nyhedsbreve og nyt om kommende arrangementer.\nDu kan også finde Shareplay på Facebook og Twitter.\nAllForretningsudviklingIndsigtKapitalMatchmaking & sparringNetværk\nviewRapporter og casesIndsigtFå indsigt i de digitale visuelle industrier. Se blandt andet kortlægning af sektoren og beskrivelser af konkrete og aktuelle cases. Læs mere\nviewGuide: IndsigtIndsigtFå overblik over ressourcer, rapporter og viden fra andre kilder end Shareplay. Læs mere\nviewShareplay-agenterMatchmaking & sparringShareplay har tilknyttet tre agenter, der arbejder 'i marken' i henholdsvis Aalborg, Aarhus og Viborg. Agenterne står til rådighed for virksomheder, der har brug for at vide mere om deres muligheder i og omkring Shareplay. Læs mere\nviewShareplay-communityMatchmaking & sparring, NetværkShareplay skaber forbindelser på tværs af brancher, medier og fagligheder. Deltag i Shareplay-netværket og bliv inspireret, mød mennesker, stil spørgsmål og få svar. Læs mere\nviewSolidForretningsudvikling, Matchmaking & sparringSOLID er et 12 ugers forretningsudviklingsforløb, der er udviklet specifikt til kreative digitale virksomheder, som arbejder med udvikling af egne IP'er. Læs mere\nviewInkubationsmiljøerForretningsudviklingShareplay er partner i flere inkubationsmiljøer og udviklingsprogrammer, der er målrettet startups og SMV'er inden for de digitale visuelle industrier i Vestdanmark. Læs mere\nviewSparring og pitchtræningForretningsudvikling, Matchmaking & sparringShareplay tilbyder virksomheder fra de digitale visuelle industrier kvalificeret sparring fra et stort netværk af specialister bestående af både Shareplays egne ansatte og eksterne samarbejdspartnere. Læs mere\nviewGrowing InvestorsKapitalUnder indsatsen 'Growing Investors' samler Shareplay potentielle og erfarne angel-investorer og giver dem konkrete råd til, hvordan man investerer i digitale virksomheder. Læs mere\nviewKapitalfondKapitalShareplay arbejder sammen med Interactive Denmark på at få etableret en specialiseret investeringsfond med en kapitalbase på minimum 100 millioner kroner til investering i blandt andet computerspil, e-learning og e-health. Læs mere\nviewGuide: ForretningsudviklingForretningsudviklingOverblik over services, ressourcer og programmer, der kan hjælpe dig med at udvikle din forretning. Læs mere\nviewGuide: KapitalKapitalOverblik over ressourcer og viden om kapitalrejsning til virksomheder inden for de visuelle digitale industrier. Læs mere\nviewGuide: Matchmaking & sparringMatchmaking & sparringOverblik over ressourcer om matchmaking og sparring for virksomheder inden for de visuelle digitale industrier. Læs mere\nviewSpilbarNetværkSpilBar er et unikt mødested for alle i og omkring den danske spilbranche. Gå-hjem-møderne giver dig viden om de seneste tendenser i branchen, faglig viden og nyt netværk. Læs mere\nviewAarhus AppetizerNetværkAarhus Appetizer er et uformelt netværk for alle, der arbejder med eller interesserer sig for udvikling til mobile platforme. Læs mere\nviewGuide: NetværkNetværkOverblik over andre netværk, der er relevante for virksomheder fra de digitale visuelle industrier. Læs mere\nviewGrowing GamesForretningsudvikling, Matchmaking & sparringGrowing Games er en række specialiserede workshops med fokus på forretningsudvikling for virksomheder i spilindustrien og beslægtede digitale brancher. Læs mere\nCookies hjælper os med at optimere indholdet på hjemmesiden og måle trafikken. Ved at bruge hjemmesiden accepterer du vores brug af cookies. Accepter Læs mere


Læs artikler om forandringsledelse, forandringskommunikation m.fl\nBlog : Forandringsledelse\nAgil Kultur, Forandringsledelse, Organisationsudvikling\nAgil Kultur, Agil Projektledelse, Forandringsledelse\nNår organisationen praktiserer kontinuerlig forbedring i det agile miljø er den eneste konstant forandring. For de teams der har opnået en moderat og forudsigelig succes ved, at følge de mest elementære principper i fx SCRUM/KANBAN kan det være svært at omstille sig...\nHvad er Benefits Dependency Network? Benefits Dependency Network er en metode til, at kortlægge de aktiviteter der er nødvendige for at kunne realisere en synlig og målbar værdi. Værdi er her subjektivt da dette kan være både økonomiske forhold som ikke-økonomiske...\nForandringskommunikation : Mening - Løsning - Gennemførelse - AnvendelseForandringskommunikation er det vigtigste redskab i forandringsledelse. Uden en god kommunikation skabes der ikke mening og dermed motivation hos medarbejderne. Forandringskommunikation er en...\nAlt for mange IT-projekter bliver organiseret med udgangspunkt i en styregruppe og underliggende arbejdsgrupper. Dette er der principielt intet galt i, men ofte mangler der en detaljeret beskrivelse af, hvad det er, de respektive arbejdsgrupper har ansvar for undervejs i projektet.