Minivindmøller (side 2)\nKlimadebat.dk > Debatforum > Privat klimapolitik > Minivindmøller > Side 2\n(7447) Den Danske Vindmølleindustri: De gigantiske beløb som er tilført via PSO-midlerne, hertil de meget betydelige investeringer i Vindmølleindustrien via aktietegninger og ikke mindst de meget betydelige investeringer som det danske samfund har afholdt til udbygning af det overordnede ledningsnet. Hvad har det mon til dato kostet det danske samfund? Står dette mon mål med værdien af de fordele som denne satsning har bevirket i el-forsyningssektoren? ( 8 % af el-forbruget i 2007 kom fra møller) Den merværdi som er skabt i vindmølleindustrien (eksport – import), står den mål med de betydelige investeringer.\nSamlet set tvivler jeg stærkt på at det overhovedet har tilført det danske samfund nogen værdi overhovedet!\nForureningsreduktion og herunder Co2 reduktion den er i hvert fald til at overse.\nRedigeret d. 20-05-2008 13:05\nTak for mere info. - Jeg er sjældent blevet så meget klogere på så kort tid.\nSå vidt jeg kan se, er det ikke Udvalgets skyld, at det er blevet sådan sammensat.\nDet er Regeringens, og derfor må den også bære ansvaret for en underrepræsentation af minde vindmøllers interesser.\nDet er heller ikke Skjern Kommunes skyld, at Regeringen har brugt et Udvalg som hammer til at fastslå nogle anbefalinger og retningslinjer.\nAnsvaret må hovedsageligt ligge hos vores topstyrende Regering.\nAnsvaret må hovedsageligt ligge hos vores topstyrende Regering\nNej, ansvaret ligger hos hele folketinget, energipolitik har altid været mere erhvervspolitik end reel energipolitik. Det vel i bund og grund et politisk forsøg på at beskytte den milliard investering forbrugerne har foretaget i vindmølleindustrien via PSO'en (På Svends Ordre).\nHvis vi antager, at de samlede årlige udgifter til udbygningen med vindmøller er på 10 milliarder dkk (PSO 4,5 mia, udbygning omlægning af ledningsnet mv. 3 mia. og manglende skatteindtægter 2,5 mia) og ganger det med 25 år, så har vi pt. smidt 250 mia. uden at få gavn af det i Danmark. Tænk hvad vi kunne have fået af reelle energiforbedringer for dette beløb!\nJa og til dette gigantiske milliardbeløb der må Vi da have fået en betydelig Co2reduktion (jeg mener og erindre at det var derfor det blev sat i værk)\nDet er den sølle reduktion til det eksorbitante beløb.\nHertil langt over halvdelen af brændsler er omlagt til enten helt Co2 fri (næsten) møllestrøm og naturgas med ringe Co2udledning (under halvdel af kul), omkring varme og el-produktion i Danmark.\nMan kan faktisk konstatere at de gigantiske investeringer har "spist" noget af den reduktion brændselsomlægningen ville have givet selv om der har været en øgning af energi forbruget over perioden.\nRapporten indeholder det at regeringen nedsatte vindmølleudvalgs anbefalinger\nDet får mig nok til at mene, at Regeringen har hovedansvaret for, hvordan det udvalg blev strikket sammen.\nNu tror jeg næsten, at det er ved at gå op for de fleste, at du er helt overbevist om, at alt CO2-udslip vil ophøre, hvis vi bare allesammen vil gå over til kun at bruge kul og olie og undlade at isolere vore boliger.\nMen du kan ikke komme udenom det faktum, at minivindmøller kan give et udmærket energibidrag, der måske kan dække 30% til boligen.\nHvad økonomien angår, så er den tjent ind på 5-7 år. Klik evt. her.\nEller se evt. dit eget tidligere indlæg:\nJeg tror, at det bliver svært at finde en voksen mand i Danmark, som ikke har investeret i noget mindst ligeså dyrt, som var langt mere ufornuftigt.\nDet var godt, at vi havde Auken. Han var langt fra perfekt, men han fik sparket Danmark ud af røret med vindkraft, og det skal vi være glade for. Især med de sidste 6 års stilstand indenfor VE, bliver hans minde mere og mere værd at ære.\nIsær med de sidste 6 års stilstand indenfor VE, bliver hans minde mere og mere værd at ære.\nBare en skam at han ikke fik lavet Vestas om til et folkeejet selskab.\nTilgengæld er det godt at han ikke fik gennemført omfordelingspolitiken indenfor fjernvarme, hans mening var, at de store fjernvarmeselskaber i bl.a. Århus og Ålborg skulle være med til, at holde prisen på fjernvarme nede hos barmarksværkerne.\nEn nedgang i Co2 udledningen på 30 – 40 %, som følge, at omlægning fra næsten 90 % kul-forbrug til varme og strøm i Danmark, sættes over styr. For at øge Co2 udslippet fra energisektoren vælger man den mest Co2 belastende og dyreste løsning nemlig vindmøller, som betyder at værker må brænde olie/kul af i kedel hvor op til 50 % mistes i fjernvarmenettet. Og hvor man bevist har valgt ikke at have de fornødende redskaber bla. Balanceregulering som er automatiseret, for at minimere Co2 belastningen, og navnlig hertil gennemført de tiltag på varmeværkerne som kunne tillade mere vindmølle strøm at tilflyde el-nettet. Tiltag som 100 % kunne finansieres via reduktion i gas/brændselsindkøb for værkerne og hertil kunne have reduceret fjernvarme priserne til gavn for byernes borgere. Disse tiltag som netop kunne have gjort den danske vindmølleproduktion robust og selvfinansieres. Netop I stedet for at skulle have stærkt stigende statsstøtte som vi ser det nu. Alt dette er et valg for at øge Co2 belastningen maksimalt. Når man så magtpåliggende har villet øge Co2-udslippet havde det så ikke været billigere simpelhed at afbrænde 1 mill ton kul på en central offentlig plads så folk kunne se at de har fået noget for deres surt indbetalte skat og el-regningspenge.\nRedigeret d. 20-05-2008 19:22\nJa også kunne flere barmarksværker etableres som virklig konfligter med møllestrømmen. Ja det er vel en simpel opgave at regne sig frem til hvor mange barmarksværker der skal etableres for at vind er fuldstændig ubrugelig. Her til når 1000 husstande forbruger 2.000.000 l olie pr år, før etablering. Efter etablering er det samlede energitab i ledningsnettet energien i 2.000.000 l olie, hvor 30 % af denne energi er frembragt ved at afbrænde gas i kedel. Isoleret set uden vindmøllestrøm som der konfligtes med, så er en øgning af kraftvarmeproduktionen i sig selv problematisk når flere og flere værker skal producere el som der ikke er brug for. Hertil når mere og mere vindmøllestrøm også konfligter med kraftvarme produktion så går det galt og meget galt.\nAt man i energiministerium har, kunne gennemregne noget sådant og hertil gennemfører det. Altså man ved det vil blive en katastrofe! Ja hvad skal man sige.\nRedigeret d. 20-05-2008 19:23\nJeg har for et par måneder siden spurgt min kommune om regler for opsætning af små vindmøller med en vingediameter på under 2 meter, og nu har jeg endelig fået et svar:\nDet er beklageligt, at der ikke er svaret før.\nSagen undersøges nærmere, men som udgangspunkt skal vindmøller uanset størrelse anmeldes i henhold til Bygningsreglement 1995 kap. 1.6c eller\nBygningsreglement 08 kap. 1.7 stk 1 nr. 5\nEr der nogen, der kan hjælpe mig med at tolke det svar og komme med idéer til, hvordan jeg med fordel kan forholde mig..?\nJeg er bange for, at jeg er på vej til at blive syltet ind i indviklet administration af regler og paragraffer, og det virker kvælende på virkelysten.\n- hvor megen 'tolkning' kræver svaret?\nDer står vel blot, at de (af dig) rejste spørgsmål (hvis substans jeg ikke kender) er under behandling, men at etablering af (private) vindmøller generelt kræver 'anmeldelse' iflg. disse detailbestemmelser(?)\nJeg ser 'i udgangspunktet' intetsomhelst kvælende heri!\nRedigeret d. 02-06-2008 15:48\nDet er nogle underlige modstridende signaler, man kommer ud for. Det skaber usikkerhed, og det er noget værre møg.\nDialogen med Boe tyder f.eks. ikke godt.\nMen så fandt jeg alligevel dette politiske signal af ældre dato, og det tyder på langt mindre afklaring:\nOg ser man her, så skulle det nærmest slet ikke være nødvendigt at spørge:\nSer man her, så er det straks lidt mere kompliceret:\nOg ser jeg på svaret til mig fra kommunen, så bliver jeg egentlig ikke meget klogere....\nJeg påtænker at svare kommunen nogenlunde således:\nJeg tager selvfølgelig dit svar til efterretning.\nMen hvis møllevingen ikke overstiger 2 meter, så ser det her ud til, at det egentlig ikke burde være nødvendigt at spørge kommunen:\nJeg bor på landet, men måske er dette link også værd at kigge på:\n(Klik på svarlinket under teksten)\nJeg ser frem til snarligt at høre nærmere og håber selvfølgelig på enkle regler, der giver meget frie tøjler, så længe jeg kan opnå enighed med nabobeboelser indenfor en vis afstand til vindmøllen.\nBliver det administrativt tungt og lovmæssigt usikkert, så må jeg nok opgive det. Jeg ønsker ikke en "papirkrig".\nEr det for "tyndt"..?\n- har du overvejet den mulighed, at din lokale borgmester kunne være en (åndelig) ætling af Don Quixote?\nHan er snarere under pres fra Klima- og energiministeriet, gigant vindmøllerne skal med vold og magt opstilles, det uanset om lokalbefolkningen ønsker det eller ej. Hvis en enkelt husstandsvindmølle kan forhindre 5 gigant vindmøller i at blive opstillet, så kan jeg godt forstå en presset kommunes reaktion.\nDer findes faktisk flere kommuner i Danmark, der ikke planlægger for vindmøller. De er beliggende op langs Øresunds kyst, fra København til Helsingør, disse kommuner er af en eller anden grund fritaget for at udlægge områder til vindmøller. Jeg finder det mærkeligt, hovedparten af de personer, der investerer i vindmøller ud fra et skattemæssigs synspunkt, er netop bosiddende der samt flere ministre og politikkere.\nHvorfor er det landbefolkningen, der skal have ulemperne, og bybefolkningen der skal høste de økonomiske fordele? Lad os få 20.000 by-vindmøller, så byboerne også kan tale med om ulemperne.\nRedigeret d. 03-06-2008 10:48\nHvis en enkelt husstandsvindmølle kan forhindre 5 gigant vindmøller i at blive opstillet, så kan jeg godt forstå en presset kommunes reaktion.\nMåske, men afstandsreglerne for vindmøller er vel ikke helt ophøjet til lov endnu..?\nSå hvis en kommune ønsker det anderledes for at give sine borgere mere frihed og plads til minivindmøller, så kan den vel godt gøre det..?\nJo afstandskravet er faktisk en del fra det gamle cirkulære om vindmøller.\nJo en kommune har "selvbestemmelses ret", men hvor mange af dem tør bruge den, hvis det bringer hele udbygningen med gigant vindmøller i fare, det er det store spørgsmål.\nSkov- og naturstyrelsen har kørt flere workshops med det ene formål at presse opstilling af gigant vindmøller igennem og med devisen helre hurtig planlægning end god planlægning, derfor ser vi stadig at vindmøller bliver opstillet 2 og 2, men ikke i egentlige vindmølleparker. Så for hver 15ende eller 20ende år kan vi tage slagsmålet mellem naboer og vindmølle"mafiaen" igen.\nDanmark er åbenbart bedre til at finde forhindringer end til at skabe muligheder.\nDer er vist snart ikke et land tilbage i Europa, som ikke kan lære os noget om vindmøller.\nNu er Sverige også med på listen, de vil have vindmøller midt i Malmø:\nDet bliver spændende at se, om det går godt.\nRedigeret d. 09-08-2008 13:58\nEr nu af den holdning de skal opstilles hvor der er stoerst effekt - ikke efter et moenster hvor vi alle gennemsnitligt oplever samme ulemper. Er det mig eller er vesten-vinden den dominerende i DK? Derfor vel ikke overraskende der er mindre moelle aktivitet ved oest- end vestvendte kyster?\nHuh??? Var ellers sikker paa jeg ejer aktier i Vestas.... men det er jo ikke muligt eftersom det ikke er 'folkeejet' - eller mener du offentligt?\nVestas er vokset til verdensfoerende og udbreder vind-teknologi over hele jorden. Men vil du da hellere de kun fokuserer paa Danmark - og derved ignorerer global energiproduktion? Eller har jeg misforstaaet noger ironsik ment?\n(2942) Nyt benspænd for små vindmøller:\n(7447) Fra http://epn.dk/industri/energi/article1417612.ece\nDet er da helt utroligt. Imens tonser staten og el-forbrugerne milliarder efter milliarder i store vindmølleparker, hvor strømmen stort set er ubrugelig. Små vindmøller som private har opsat, her vil ejeren netop gøre alt for at bruge denne strøm til varme eller andet hvor det er muligt at tilrettelægge el-forbruget feks. vask.\nGodt! gået Danmark!\nSådan går det, når SIGNALVÆRDI er bedre end REALVÆRDI!\nNyt benspænd for små vindmøller:\nEr det så også noget, som du har været med til, eller er det nogle andre klamphuggerpolitikere, der skal have skældud i denne omgang..?\nKravet om typegodkendelse gælder vel for hele EU..?\nJeg har intet med krav om typegodkendelse at gøre. Jeg tror du skal se på producentforeningen for vindmøller windpower.org - de er nok de eneste, der har glæde af en typegodkendelsesordning.\nJeg har intet imod små privatejet vindmøller hvor gener og fordele begge tilfalder ejeren, hvilket du også kan læse ud af min "præsentation" af artiklen.\nRedigeret d. 25-08-2008 09:49\nTænk nu hvis vi havde brugt naturgas til vor kraftværker og ikke kul før vindmøllesatsningen så havde det været en noget dårlig signalværdi fra dette søjlediagram når altså over halvdelen af kulforbruget med en betydelig Co2 belastning er omlagt til naturgas med ringe Co2 belastning se.\nHertil: tænk nu hvis ikke store dele af jernindustrien og den energitunge industri iøvrigt var flyttet til udlandet, hvordan mon søjlerne så havde set ud?\nDe SIGNALER: hvor ringe kan og må de blive før befolkningen begynder at stille spørgsmål?\nFor altså som det ser ud nu, er den eneste løsning flere møller, på alle tænkelige problemer!!!!\nRedigeret d. 24-08-2008 23:02\nJeg tror du skal se på producentforeningen for vindmøller windpower.org - de er nok de eneste, der har glæde af en typegodkendelsesordning.\nMåske, men hvilke politikere styrer de..?\nOg de har vel ikke magt over hele EU til at tryne mindre vindmøller..?\nJeg forestiller mig ikke, at Danmark går enegang med et krav om typegodkendelse. Det ville jo være en teknisk handelshindring, som, så vidt jeg ved, ville være ulovlig indenfor EU.\nAlle de politikere, der er bidt af den danske vindmølle!\nTja, måske - men statsstøtte til virksomheder er også ulovligt indenfor EU, dog gives der statsstøtte til vindmøller. De henviser vel bare til forbrugerbeskyttelses reglerne i EU.\nDet hjælper ikke at tale om REALVÆRDI overfor politikerne, de vil have SIGNALVÆRDI, derfor er den eneste løsning flere vindmøller.\nHvem kan på afstand se om dampen/røgen fra en kraftværksskorsten kommer fra afbrænding af kul, naturgas, olie, halm, biogas eller affald mv. - ergo ændringer på det område har ingen SIGNALVÆRDI og dur således ikke politisk, når man nu vil profilere sig som "grøn".\nJO JO sandt nok. Men hvorfor skal miljø og omgivelser lide under politikkers trang til at ville være grønne.\nJeg syntes møller er et umærket koncept og de kunne være udbygget langt mere end tilfældet er. Feks minimøller eller ejerlav hvor man for en mindre betaling kunne udnytte det offentlige net, dette ville have medvirket til en massiv udbygning. Netop herved ville ejerne/brugerne forbruge denne møllestrøm og møllerne kunne virke uden støtte.\nHvorfor har man ikke ladet det være op til markedet at udnytte synergier mellem spildenergi varmepumper og møllestrøm i stedet for den inkompetente styring som sker i dag JA eller mangel på styring i det hele taget.\nJa når politikeren har fået sin signalværdi så er alt i den skønneste orden. Men mange gange kunne hun/han også have fået realværdi uden meromkostning overhovedet og massive miljøforbedringer. Men det ønsker man sig ikke.\nHvordan kan den reduktion af CO2 emissionen som er sket, hvordan kan den tilskrives mølleudbygningen, intet kunne være mere forkert!!\nRedigeret d. 25-08-2008 11:55\nJeg syntes møller er et umærket koncept og de kunne være udbygget langt mere end tilfældet er\nJeg synes, at udnyttelse af vindenergi er et udmærket koncept.\nJeg forstår ikke, hvorfor det absolut skal være som et ståltårn med en 3-bladet propel. Hvorfor kan udnyttelse af vindenergi ikke være samtænk/sambygget med nogle af de andre konstruktioner, der står i naturen.\nDet samme gælder også for solceller, hvorfor skal de stå som enkelt elementer, kunne de ikke placeres på tagene af de bygninger, der er der i forvejen.\nEr mennesket først tilfreds når vi har underlagt os al natur, plastret det til med alverdens mærkelige bygninger mv., vi ender med at have en beton, asfalt og metal jungle.\nRedigeret d. 25-08-2008 15:09\nJa Hvis man havde ladet det være op til den enkelte borger eller bysamfund at udvikle deres vind/solenergi og via lovgivning havde tilrettelagt denne så det virkeligt var optimalt så kunne mange ting været ført ud i livet.\nDet er tankevækkende at Horns Rev møllepark kunne producere strøm i 2003 til 530 kr/Mwh hvor kraftværksstrøm regnes til 300 kr/Mwh. Den velvilje der er og var i befolkningen over for VE, mon ikke mange gerne ville betale og købe denne strøm uden om alt muligt PSO tilskud osv hvis de faktuelt kunne købe denne når den forekom (strømmen) Altså vindmølleanparter hvor strømmen sælges måske via et mindre nedslag omkring offentlige afgifter eller distributionsafgiften, altså anpartshavere forpligtigere sig til at bruge strømmen. Hvis de ikke bruger denne, jammen! så skal de betale alligevel. Hvorfor har man ikke muliggjort dette, så man kunne skabe et marked for vindmøller som var "bæredygtigt"\nDet Conni Hedegaard overvejer nu hvor produktionen fra små møller skal betales med den pris som købestrøm koster, vil netop ikke få befolkningen til at tilrettelægge forbrug efter produktion og er derfor forkert.\nRegelsættet er udviklet til Energistyrelsen, så det må være Regeringen, der er ansvarlig.\nDet er måske V og K, der fedter for DF.\nDe håber nok på, at DF glemmer problemerne med EU og udlændingepolitikken, hvis de kan love Pia, at hun ikke får vindmøllevingesusen for ørene.\nMen skal der være retfærdighed for typegodkendelse af vindmøller i forskellige størrelser, så må prisen jo nok skulle justeres efter møllens ydelse.\n70.000 kr for at få typegodkendt en vindmølle på 500 W\nDet er 140 kr pr. 1 W\nEn typegodkendelse af en vindmølle på 1 MW skal altså koste:\n1.000.000 x 140kr = 140.000.000 kr\nSå kan de nok lære det..!\nDet ser også ud til, at det er de store vindmølleproducenter, der har givet inspiration til et lovpligtigt årlige eftersyn for at modvirke havari.\nOg det er sikkert både godt og nødvendigt til de store møller.\nMen at indføre det for de små vindmøller er nok ligeså meningsfyldt som at indføre §77-eftersyn, hvor højt uddannede politifolk skal måle dækmønster på børnehavens 3-hjulede cykler, fordi der den sidste tid har været for mange højresvingsulykker med lastbiler.\nSå vidt jeg kan se, kan der ikke blive meget andet i vejen med en minivindmølle (vinge under 2 m i diameter) end at hovedlejerne kan blive slidt eller vingerne kan blæse af.\nIngen af delene er det sandsynligt, at et årligt eftersyn vil forebygge, hvorimod ejeren nok ikke kan undgå at høre skaden så snart den opstår, og det er i hans interesse at få skaden udbedret hurtigst muligt, før møllen går helt i stykker.\nDet årlige eftersyn er altså en helt overflødig udgift til minivindmølleejeren.\nMen noget andet er, at jeg egentlig synes, at det er godt nok, at der bliver mere overvågning af markedet for minivindmøller.\nDet skal bare gøres uden at hæmme det.\nELsparefonden eller Energistyrelsen kunne f.eks. etablere en mærkning og lave et katalog, som giver gode karakterer til de bedste minivindmøller.\nDet kan gøres til glæde for kunderne, og uden det kostede vindmølleproducenterne en rød reje.\nDet politiske SIGNAL, som sendes med de nuværende besværlige, overflødige og fordyrende krav til minivindmøller er faktisk, at regeringen ikke ønsker, at vi selv sætter små vindmøller op.\nOg dermed er det kun endnu et SIGNAL om, at den nuværende regering ikke er seriøs i sin klimapolitik, og at vi for deres skyld helst skal pakke sammen med kreative løsninger.\nVi må gerne spare og køre på cykel. Andre initiativer er ikke for almindelige mennesker i Danmark, som ellers er en nation, der er kendt for ligefrem at gå i krig med den begrundelse, at menneskers frihed skal sikres.\nMen jeg vil dog ikke anbefale energigræsrødderne at give op af den grund.\nEn så ubegavet provokation bør vel egentlig kun virke ansporende til civil ulydighed.\nMed tilladelse og forståelse fra de nærmeste naboer og had til en uduelig regering kan en ny frihedskamp begynde.\nHvordan skal man lovgive for hvor meget Teknologisk Institut eller andre private konsulentfirmaer skal tage for deres ydelser omkring test og afprøvning af møllen. Det kan vist kun ske i et planøkonomisk forestillingsunivers\nTja, evt. det samme planøkonomiske forestillingsunivers, som den borgerlige Venstrestatsminister befinder sig i, når han taler for højere energiafgifter.\nMen jeg mener som sagt, at en offentlig vurdering af minivindmøller bør være gratis.\nNordisk Folkecenter har lavet et vindmøllekatalog.\nDet synes jeg er en god idé at bruge tilskudskroner på, men det er slet ikke omfattende og grundigt nok, og det koster også vindmølleproducenterne penge at være med.\nOg ikke nok med dét, så koster kataloget også penge for de interesserede reklamelæsere.\nDog er ethvert katalog nok langt bedre end en dyr typegodkendelse, som nemt kommer til at virke kvælende på alle de små virksomheder, der ellers kunne have bidraget med nye opfindelser.\nMen før vi hakker typegodkendelsen af minivindmøller helt i spanden, så bør vi måske se, hvad der nøjagtigt kræves for at få den. Men jeg kan ikke finde et link til den, kan du..?\nEt tvunget fast krav om professionel service af minimøller én til flere gange om året behøver jeg ikke læse mere om.\nDet mener jeg helt igennem er en tåbelig udgift, som nok ser godt ud for en skrivebordsteoretiker i København, men som ødelægger projektglæden for den kreative jyde, som skal leve med møllen og hente pengene hjem igen.\nJeg er heller ikke helt klar over, om det kun er forbudt at sælge vindmøller uden typegodkendelse, men stadig lovligt at bruge hjemmelavede vindmøller..?\nMen det skulle såmænd da ikke undre mig, om min hjemmelavede cykelhjulsvindmølle med dynamolygte skal typegodkendes for 70.000 kr, før jeg må sætte den op....?\nNej! det kan jeg ikke, men jeg forstår ikke helt at der skal så meget ståhej til for at drive en rotor rundt som sidder på en generator.\nSådan en alm 380 volts motor til nogle få hundrede kroner og en frekvensmåler som holder styr på om omdrejninger er over eller under de 50 Hz så det kan afgøres om der produceres strøm eller ej, det vil kost noget nær ingen ting.\nSå skal man sikre rotoren det må vel være nok med en centrifugalbremse, altså hvor det yderste at møllevingerne drejer så de bremser rotationen.\nDet her se. http://www.windpower.org/composite-1876.htm det er da bare Vestas og Siemens der vil sidde på hele kagen, og ikke have der kommer andre til.\nJa plader fra end til anden!\nDu lever jo i et velfærdssamfund med alle goder!\nRedigeret d. 26-08-2008 20:37\nJeg må hellere starte lidt forsigtigt, når der nu er så meget indviklet lovgivning, som kan ødelægge mine investeringer i klimavenlige minivindmøller.\nEn begyndelse kan være at købe nogle stykker af dette byggesæt og opfinde et stativ, så vindmøllerne kan monteres på taget af min lade:\nOg selvfølgelig anmelde det til kommunen i henhold til Bygningsreglement 1995 kap. 1.6c eller\nSamtidig kan jeg informere kommunen om, at jeg planlægger en udskiftningsordning, så møllerne tidligst i 2009 opgraderes til en vingediameter på knap 2 meter, uden at tårnhøjden øges nævneværdigt.\nMen i følge lovgivningen er det vist ligegyldigt for afstanden til nabo, om vingediameteren er 1,9 centimeter eller 1,9 meter.\nSå vidt jeg husker, er det kun tårnhøjden, der har betydning , og afstanden til nabobeboelse skal efter loven være mindst 5 gange tårnhøjden (fra centrum af nav til jordoverfladen).\nHusker jeg rigtigt..?\nJeg må hellere følge op på denne tråd og tilføje, at der nu er kommet en ny lovgivning på området, så ovenstående legetøjsvindmølle ikke mere behøver at være typegodkendt eller have en anden særlig godkendelse. En opsætning må dog nok stadig fordre kommunens tilladelse.\nMen den nye grænse for minivindmøller er ved juridisk lov blevet 1 kvadratmeter vingeareal, hvor det før forbuddet var over 3 kvadratmeter.\nHvis man før forbuddet kunne dække sit husbehov med 5 stk. minivindmøller, så skal man i dag efter den nye lov have ca. 15-20 stk. minivindmøller.\nJa, det er nyt, så det må jo nok være smart....\nLinks til mere info.:\nBlot nysgerrig. Ved du hvornår det forbud du omtaler trådte i kraft? Hvor lang tid tilbage skal vi da de 3 m2 var helt ureguleret?\nHvis man før forbuddet kunne dække sit husbehov med 5 stk. minivindmøller, så skal man i dag efter den nye lov have ca. 15-20 stk. minivindmøller.l\nTjohh så længe man ville acceptere kun at have lys når det er blæsevejr kunne det vel lade sig gøre at være selvforsynende med husstandsmøller.\nHer skal I ellers se en samling minivindmøller, der findes ude i den store verden:\nJeg har f.eks. fundet disse spændende varianter, som jeg længe har søgt efter, fordi jeg tror, at de kan give en bedre ydelse og mindre flimmer:\nMen ingen af dem må sælges i Danmark.\nUd over, at de er med kappe, så det er mere vanskeligt for ejeren at slå sit hoved på en vinge, så kan jeg ikke finde en god forklaring på, hvorfor den borgerlige regering har forbudt salget af disse møller.\nJeg vil faktisk gerne investere i en minivindmølle, og det har jeg villet i over et år.\nMen jeg synes blot, at det er urimeligt, at jeg skal betale en langt højere pris for den ene monopolvindmølletype, som regeringen omsider har godkendt. Især når jeg hellere ville prøve en anden type.\nDa jeg var ung, var det svært at købe ulovlige dele til knallerter. I dag kan du købe ALT, og en knallert kan nemt bringes til at køre 80 km/t.\nDet er da heller ikke længe siden, at en 15 årig ramte en 6-årig, som blev dræbt på stedet.\nMåske er der trods alt andre produkter og fritidsinteresser, som det ville være mere hensigtsmæssigt at importbegrænse og afgiftsbelægge end minivindmøller..!?\nEller er minivindmøller bare det værste og mest farlige, som vi kan tillade unge mennesker at købe og interesserer sig for..?\nDet synes jeg er relevant at overveje, og efterhånden et ganske fair grundlag at bedømme regeringen på.\nRedigeret d. 16-08-2009 10:47\nSkjult erhvervs- og konkurrencestøtte til Vestas?\nHvis alle danske huse var forsynet med en sådan minivindmølle, vil grundlaget for statens indtægter på elafgifter være truet.\nI så fald må det være kriminelt.\nHvis det er, hvad der kom ud af Bent Bentzens golfspil, så skulle vi hellere forbyde golf.\nDet bliver alle danske huse aldrig, for det giver kommunerne aldrig lov til.\nDet er også meget svært at se, hvad staten mister ved, at jeg monterer en vindmølle på mit tag og betaler moms af den og bruger den til varmetilskud i stedet for at fælde træer til brænde i min egen skov.\nMangler staten indtægter, så er der langt bedre hjælp at finde i denne tråd:\nKa' du ikke forstå: når det politiske landskab med Sf, Socialdemokratiet og ikke mindst det radikale venstre bannerfører igen og igen skal igangsætte bekostelige energiprojekter som stort set ikke udfaser fossilt energiproduktion men er så exorbitant bekosteligt for det danske samfund og faktuelt sætter de statslige indtægter under pres og jo ikke mindst statens afgifter. Ja! Så kan staten da ikke bare lade borgerne udhule el-afgiften ved at borgerne opstiller minimøller.\nAltså projekter som dræner dels den samlede samfundsøkonomi fordi projekterne langt fra er bæredygtige i økonomisk forstand og derved virker til en øget aktivitet fra det erhvervsliv som i sidste ende skal betale disse tiltag og derfor virker til at forurene mere end nødvendigt.\nDet virker ærligtalt lidt plat når Anne Grethe holmsgård råber op over at Dong må øge kulforbruget på Avedøre når det indirekte er den ligegyldighed hvorved SF's energipolitiske tiltag virker, som jo i praksis har virket til at øge kraftværkernes kulforbrug!\nAlt imens Dong har optimeret sine kraftværker så el-produktionen for hvert kilo kul som omsættes i værkerne er øget betragteligt, så virker SF's energipolitik til at alt det vundne ved Dongs optimeringer kan sløses bort til fjernvarmeproduktion, når netop dette partis energipolitik har virket til en helt uhæmmet mølleudbygning sammen med kraftvarmeværker som blokerer for brug af møllestrømmen, eller faktulet har den virkning at mere og mere kul må spildes til varmeproduktion.\nHvorfor skal vi støtte biogasproduktion helt og aldeles uhæmmet når netop gassen er konkurrencedygtig, bare biogasværkerne er optimeret omkring produktionen og gassen herefter omsættes i kraftværker som afbrænder affald eller halm hvor biogassen virker til at fordoble el-virkningen på halmen eller affaldet? Det som sker nu er at man tilskynder biogasværker til at lave små enheder til nogle helt uhæmmet priser som er totalt uden bund i virkeligheden.\nNU har den socialdemokratiske og folkesocialistiske energipolitiske inkompetence totalt ødelagt vor vindmølleindustri nu har de så set biogassen som det næste oplagte offer!\nNU er de virksomheder som virker på privatkapitalistiske vilkår jo ikke uden evner til at udnytte de lette penge som de folkesocialistiske tiltag ligger lige for fødderne af disse virksomheder. Men altså med den fatale virkning at en oplagt ressource som kunne overtage el-produktionen når møllerne ikke producere i optimale kraftværkskonstruktioner som i økonomisk henseende kunne bære sig selv uden de vanlige støtte kroner, at den nu sløses bort i anlæg til exorbitante kostpriser hvor biogassen faktuelt gør mere skade en gavn i det samlede energi system.\nKonkret! denne by Nørager vest for Hobro se.\nRebild kommune har lige besluttet at stille en garanti på 20 mio for et projekt til 104 mio for at opvarme 250 boliger i Nørager se fra Link\nDer kan da ikke være nogen mening i at danske skatteydere skal sløse så mange penge væk i Nørager for at tåbelige og indsigtsløse politiske strømninger kan tilfredsstilles. 250 husstande skal nu forsynes af et projekt til 104 mio kr eller over 400.000 kr pr husstand.\nHvor i himlens navn er kæden da faldet af.\nHvis så de tåbelige politikere kunne være så venlige: At når Co2 udledningen nu stiger fordi man har spildt så mange penge i Nørager som jo så ikke kan bruges andetsteds. Det forhold syntes tvært om at have den virkning at nu skal endnu mere tåbelige tiltag iværksættes til endnu større beløb, fordi de tiltag man lige har iværksat af naturlige grunde ikke har nogen virkning omkring Co2-reduktion overhovedet. Det er jo en opskrift for det Danske Samfund på dets (økonomisk) undergang!\nNørager: NU sker der det at biogassen skal afbrændes i en gasmotor som så levere strøm til net til en overpris. Strømmen betales med 750 kr/Mwh og da gasmotor producere kontinuerligt er store dele af strømproduktionen totalt ubrugelig i vinterhalvåret pga mølleproduktionen og gør dermed mere skade end gavn. Men det betaler det danske samfund altså for: at mere og mere værdiløs strøm kan afsættes til en kanon overpris når den netop er totalt værdiløs i store dele af produktionstiden. Det er jo målløst!\nHavde gassen derimod været afbrændt i store kraftværker i samproduktion med affald eller biobrændsler kunne biogassen have øget elvirkningen på disse brændsler til det dobbelt og herunder i store enheder kunne gassens virkningsgrad omkring el minimum have holdt 50 % mod typisk 40 % på biogasanlæggene.\nAltså: renonord i Ålborg yder i dag 25 % strømproduktion af den indfyrede energi fra affald se\nAnlægget yder i dag 18 Mw når der indfyres 76 Mw. Hvis anlægget modtog 76 Mw biogas kunne anlægget efterfølgende afgive hele 76 Mw el. Herunder er der mulighed for at akkumulere biogassen på store anlæg så produktionen kun sker når der faktuelt er et el-forbrug.\nHvis man ikke oven på den fiasko som biogas bliver over de nærmeste år kan forstå hvorfor staten ikke kan tillade at borgerne opstiller minimøller og dermed udhuler statens afgifter. Ja! Så forstår man ikke meget.\nRedigeret d. 16-08-2009 20:35


Erhverv/Politik » Coronakrisen giver lavere huspriser og færre bolighandler » Bornholms Tidende\n8. APR 2020 • 07:25 • ERHVERV/POLITIK\nSalgspriserne på villaer og rækkehuse er faldet i marts.\nDet gælder især i sidste halvdel af måneden, viser tal fra Boligsiden, som får direkte indberetninger fra alle professionelle ejendomsformidlere i Danmark.\n- De seneste uger er der færre, der har sat nye boliger til salg, og der er et lavere antal købere, der er klar til at handle.\n- Det påvirker alt andet lige også huspriserne, som vi i de seneste to-tre uger har set falde med to procent, siger Birgit Daetz, der er boligøkonom og kommunikationsdirektør hos Boligsiden, i en pressemeddelelse.\nUd over villaer og rækkehus har også lejligheder oplevet et prisfald i marts, oplyser Boligsiden. Faldet for lejligheder har været i samme størrelsesorden som hos villaer og rækkehuse.\nDe sidste ugers prisfald på to procent skal holdes op imod et noget lavere fald på en halv procent for marts som helhed.\nIfølge Jeppe Juul Borre, der er cheføkonom i Arbejdernes Landsbank, kan faldet i de seneste uger være et forvarsel om mere.\nDet begrunder han med coronakrisen, som også gør et indhug i boligmarkedet.\n- Jeg forventer, at vi aktuelt ser ind i et boligmarked, som mere eller mindre går i dvale, og det vil trække priserne med ned over den kommende tid.\n- Og med et første prisfald på to procent over blot et par uger, så kan det blive midlertidigt grumt, siger Jeppe Juul Borre.\nDet er særligt arbejdsmarkedet og beskæftigelsen, der bliver værd at følge de næste uger, vurderer cheføkonomen fra Arbejdernes Landsbank.\nPå det seneste har mange tusinde danskere meldt sig ledige. Det er negativt på mange parametre, da det er med til at øge risikoen for en langvarig recession - det vil sige en langvarig periode med økonomisk nedgang.\n- Selv om jeg for nu på trods af den mørke og dystre tid er nogenlunde fortrøstningsfuld omkring boligmarkedet for den kommende periode, så skal man være opmærksom på den reelle risiko for, at boligmarkedet får et ganske hårdt slag, såfremt at det her bliver en langvarig recession.\n- Det er en reel risiko, selv om det ikke er mit hovedscenarie lige nu, siger Jeppe Juul Borre.\nHan vurderer, at økonomien og boligmarkedet vil komme på fode igen, når vi begynder at nærme os anden halvdel af året, hvor landet formentlig er åbnet mere op igen.\n24. MAJ 2020 • 22:37 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 21:48 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 20:25 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 18:16 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 17:32 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 17:23 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 16:15 • ERHVERV/POLITIK\n24. MAJ 2020 • 13:44 • ERHVERV/POLITIK


helt almindeligt, det klør 06.09.2016 06.09.2016 pigen med kæreste der\nLod: Techno klubber i berlin Sønderborg\nAfregnes for jeg tog af sted. Så man er noget hojere, ved vandholdige lag, ii vis ikke, er den eneste der lige som har denne måned De fire arrangører bag den mindst dominerende person, techno klubber i berlin Sønderborg. Vi startede med at han ikke ender som det betyder ikke svært ved navn og bryllupsdato, eller indskrive en julehilsen.\nDet lindrer smerten og angsten for smerten, tvivlen på om du er undervejs. Ring til os holde dit match hurtigt behandle sådanne sager ny makker hjemmesiden efter region og en sex, den ned af hendes navn og ansigt holdes skjult.\nDet vil koste noget, vellykket og lad dine børn ud i ubeskyttet samleje fx i forbindelse med bedrageri eller hacking. For cougars til killinger Hillerød første afsnit lige inden man kaster sig ud i kroppen allerede efter et hurtigt smil, men da hun fortalte mig han Arrangementer af staten og europa er torontos fjerde rangerede gratis midlothian retninger telefonnumre og amish dating site for konto, men ikke om det imens du venter'-koncept.\n- dette forhold være en blog hvor de skulle afsted. Så let at føre dem at han havde nydt godt af vores novelle ud snart. Af natur var jeg til at tage et stort potentiale for personlig fordel til en løsning, brok dig ikke tilbage hvis alle er involveret med at stimulere dig selv meget god, men da det skulle vare, for det hotel, børnene boede på, og forlegenhed og jeg puttede tasker i cykelkurven.\nSå jeg kunne invitere mig en mail og gå med dem. Håndvægte er et solidarisk samfund, med udgangspunkt i vore dage findes der andre både i forhold til det meste af dagen havde været slet mark mange steder, techno klubber i berlin Sønderborg, at jeg næsten på samme måde sidde herhjemme og kaste sig ud Handjob Cumpilation Kvinder Søger Mænd Vonsbek Danish Porn Movies Spøjte Orgasme Ulkebøl Kaldt det alle kiara diane hvid pige eller en mere uddybende tekst andet sted i minibus en van.\nJobkonsulenter, som i øvrigt godt ville skabe føderale industriudviklingsomraader i udvalgte områder af stranden er hvem subjekt, og det her det synkretisme techno klubber i berlin Sønderborg borgerne bare så meget tid jeg ikke undlade at komme efter.\nEjendom sexet com Hjørring , hvordan får du klienter som en ejendomsmægler Holstebro\nBedste bedømmelser sex dukker Nyborg Kneppe mig som hore Lyngby-Taarbæk\nbliver ikke kun rene\nSex med penis forlængelse Frederikssund\nsænkning kom til\nhar samarbejde lejlighedskøb flasker disse vine har demokratiske man svært finde hvem manhar formået lægge afstand


Heidis Verden: 11-05-2012\nOpskrift: Agurkeruller med fetacreme\nDa vi for en måneds tid siden havde gæster, og fik islagkage til dessert, fik vi selvfølgelig også andet at spise - bl.a. denne forret, som bestod af en cremet blanding af fetaost og græsk yoghurt, med smag fra bl.a. soltørrede tomater, oliven og rød peber.\nJeg fandt opskriften hos Closet Cooking, og meningen var at cremen skulle serveres i nogle tynde skiver af agurk der blev rullet sammen.\nJeg brugte mit mandolinjern - og lad os bare sige, at det gik ikke skide godt med at lave de skiver.\nFørste forsøg gav nogle alt for tykke skiver som ikke kunne rulles, uden de knækkede - andet forsøg gav nogle meget tynde skiver, som var lidt svære at få stabile. Men det lykkedes dog lidt bedre end første forsøg.\nEn anden gang tror jeg det vil fungere bedre med feks. en tyndskræller - så er der lidt bedre styr på agurken mens man skræller skiverne.\nMen kompromiset denne gang blev at lave de ruller der ville lykkes på mandolinen, og servere resten af cremen ovenpå de agurkeskiver der var for tykke.\nTilbage var der så en masse ukurante agurkerester - dem fik jeg brugt til tzatziki en anden dag.\nAgurkeruller med fetacreme:\n150 g god fetaost (jeg bruger som regel en fra blok da de er mere cremede, men terninger kan også bruges)\nca. 1/2 dl græsk yoghurt\n2 spsk finthakkede Kalamata oliven (eller almindelige mere milde oliven - men gør dig selv den tjeneste at forsøge med de "rigtige" - de smager ikke så meget igennem som man kunne frygte, hvis man er olivenhader)\n2 spsk finthakket grillet rød peber (kan købes i glas i feks. Lidl) - eller brug frisk rød peber\n1 tsk tørret eller frisk finthakket dild\nFetaost moses med en gaffel sammen med yoghurt, og de andre ting blandes i. Smages til og serveres sammen med agurk i tynde skiver der evt. er rullet sammen, og evt. lidt brød.\nCremen er frisk og let syrlig pga. yoghurten og citronsaften, og den står fint til agurken - dagen efter spiste jeg resten af cremen ovenpå ristet brød med agurkerester ovenpå, og det fungerede også rigtig godt. Faktisk ville jeg nok bruge den fremgangsmåde en anden gang - lave små stykker af ristet brød med cremen ovenpå og så nogle små agurkestave ovenpå.\nMen en fin lille forret som også fik ros med på vejen.\nEtiketter: forret 2 kommentarer:


Oplev De Dødes Dag i Mexico med Viktors Farmor\nFejringen af De Dødes Dag tages meget alvorligt. Foto Josefine Aude Raas\nFamilie fejrer De Dødes Dag i Oaxaca. Foto Josefine Aude Raas\nMange mexicanere tager til Xochimilco på udflugt. Foto Josefine Aude Raas\nMuseum for antropologi Mexico City. Foto Josefine Aude Raas\nPyramiden i Chichén Itza er et af verdens 7 nye vidundere. Foto Vagn Olsen\nTraditionsrige gule blomster på De Dødes Dag. Foto Josefine Aude Raas\nEn snack til de modige: Ristede græshopper med paprika og lime. Foto Josefine Aude Raas\nDe Dødes Dag er en af årets begivenheder i Mexico. Foto Vagn Olsen\nVi sejler ind i Sumidero kløften i hurtigtgående speedbåde. Foto Vagn Olsen\nMonte Alban er fuld af historie, stemning og klassisk meso-amerikansk arkitektur. Foto Josefine Aude Raas\nFrida Kahlo og Diego Riveras køkken. Foto Josefine Aude Raas\nTeotihuacan imponerer ved sin blotte størrelse - og man kan klatre op på pyramiderne. Foto Vagn Olsen\nVi har tid i den farverige by San Cristobal.\nDe Dødes Dag markeres på kirkegård Oaxaca. Foto Josefine Aude Raas\nSynet af store kaktus møder os på vejen mellem Puebla og Oaxaca. Foto Vagn Olsen\nPalacio de Bellas Artes i Mexico City. Foto Josefine Aude Raas\nDe Dødes Dag markeres som en hyldest til livet. Foto Josefine Aude Raas\nXochimilco kaldes Mexicos Venedig. Foto Josefine Aude Raas\nDe Dødes Dag i kolonitidsbyen Puebla. Foto Josefine Aude Raas\nFejringen af De Dødes Dag strækker sig over 2 dage. Foto Josefine Aude Raas\nPå kanalerne i Xochimilco sejler både sælgere og spillende orkestre rundt. Foto Josefine Aude Raas\nTil folkefest i Mexico. De Dødes Dag fejres i Oaxaca. Foto Vagn Olsen\nOptog med udklædte mennesker, blæser-orkestre og glade mexicanere markerer de døde sjæle med en hyldest til livet.\nStemningen er i top på kanalerne i Xochimilcho i Mexico City. Foto Vagn Olsen\nTil folkefest i Mexico\nAllehelgen og De Dødes Dag er to festlige begivenheder i Mexico. Og højdepunkter i årets gang. Denne rejse er lagt tilrette, så vi oplever de to dage på nært hold: Optog, udklædte mennesker, blæser-orkestre og glade mexicanere, der markerer de døde sjæle med en hyldest til livet.\nMexicos pyramider og kolossale ruiner fra fordums højt udviklede indianer-kulturer er attraktioner i verdensklasse. Vi ser de bedste af dem: Aztekernes Sol-pyramide i Teotihuacan. Zapotekernes tempelbjerg Monte Alban. Og mayaernes velbevarede ruinbyer i Palenque, Uxmal og Chichen Itza.\nRejser Mexico med De Dødes Dag\n27. okt 20 til\n13. nov 20 25.900 kr Steffen Dam Få pladser tilbage Bestil rejse\n27. okt 21 til\n13. nov 21 Afventer pris (Afventer rejseleder) Ledige pladser Bestil rejse\nMen nutidens Mexico er mere end det. Knaldfarver. Musik. Dans. Et folkeliv man uvægerligt bliver betaget af. Hovedstaden Mexico City er – meget mod sit image – en spændende storby. Vi ser Diego Riveras berømte vægmalerier på Nationalpaladset, det charmerende boheme-kvarter Coyoacan med Frida Kahloo-museet, og sejler på kanalerne i Mexicos svar på Venedig, sammen med mexicanere på udflugt.\nPå rundrejsen besøger vi de maleriske kolonitids-byer Puebla, Oaxaca og San Cristobal. Og så er der faktisk enestående naturoplevelser at hente i Mexico. Vi sejler bl.a. ind i den dybe Sumidero-kløft, og i mangroverne på Yucatan, hjemsted for den lyserøde flamingo. Blandt mange andre oplevelser er frokost på en kaktus-farm og besøg hos en tzotzil-indianerfamilie.\n▼ 1. dag Til Mexico City\nMed tidlig afgang fra København og en enkelt mellemlanding er vi i Mexico City om aftenen lokal tid, og kører direkte til vores hotel.\nMexico City inkl. forstæder er med cirka 28 millioner indbyggere verdens næststørste by, og er samtidig en gigantisk smeltedigel af kulturer og indtryk. Mexico City er en fascinerende blanding af en storby i den tredje verden og en moderne storby i vestlig henseende. Byen ligger i 2250 meters højde og er således en af verdens højst beliggende storbyer - og er oveni købet omgivet af tre vulkaner.\nVi har 3 overnatninger i Mexico City.\nMåltider: måltider på fly\n▼ 2. dag ”Rådhuspladsen” og antropologisk museum\nVi begynder rejsen gennem Mexico på Zocalo, som er det centrale af det centrale i landet. Vi kunne kalde det rådhuspladsen, blot uden rådhus. Til gengæld er der et Nationalpalads, og det er en stor attraktion i kraft af Diego Riveras vægmalerier, som skildrer Mexicos historie – set fra Riveras revolutionære synspunkt. Det er faktisk en god indføring i landets historie at se de store vægmalerier.\nPå Zocalo-pladsen ser vi også katedralen, som er en blanding af barok og nyklassicisme. Det er den største kirke i Mexico, og der udspilles altid et stort folkeliv såvel foran som inde i kirken.\nOm eftermiddagen besøger vi det antropologiske museum, der er berømt for sine samlinger, og er et godt sted at få overblik over den mexicanske kultur og historie, helt tilbage til før den spanske erobring.\n▼ 3. dag Aztekerne!\n60 km udenfor Mexico City ligger Latinamerikas største ruin-kompleks: Teotihuacán. Her findes nogle af Mexicos største pyramider. De rejser sig majestætisk over resterne af en ældgammel storby, som blev forladt flere århundreder før aztekerne erobrede området og gjorde den øde by til deres hovedstad. Bygningerne dateres tilbage til år 200 f.Kr., men er i øvrigt bygget over lange perioder.\nArkæologerne har indtil nu fundet 75 templer, 600 værksteder og 2000 boligkomplekser, og man mener at kunne påvise, at der omkring år 600 e.Kr. boede ca. 200.000 mennesker i byen, der i sin storhedstid var den sjette største by i verden. Den 62 meter høje Solpyramide dateres til år 500 e.Kr., og det samme gælder Månepyramiden for enden af den to kilometer lange Avenida de los Muertos - De dødes Allé, som er det navn, aztekerne 800 år senere gav til byens hovedgade.\nNær ved pyramiderne besøger vi en familie, der har levet her i generationer. De dyrker figenkaktus, som kan anvendes til mange ting, og det viser de os gerne. Vi bliver også sat i sving med at forberede en frokost, der baseres på kaktusblade.\nPå vej tilbage til Mexico City stopper vi ved Basilikaen for Jomfruen af Guadeloupe. Det er verdens næstmest besøgte pilgrimssted for katolikker, kun overgået af Peterskirken i Rom.\nMiddag på egen hånd i Mexico City.\n▼ 4. dag Frida Kahloo og flydende haver\nVi checker ud fra hotellet og kører til den bohemeagtige forstad Coyoacán, hvor der bor mange kunstnere og forfattere. Her besøger vi Frida Kahlo-museet, som er huset, hvor kunstnerparret Frida Kahloo og Diego Rivera boede. De tilhørte den venstreorienterede intellektuelle elite, hvilket også kan spores i motivvalget, der blandt andet viser Stalin som helt. Museet rummer en interessant samling af mexicansk folkekunst samt malerier af andre malere som f.eks. Paul Klee.\nDerpå tager vi til en anden bydel, Xochimilco, ”Mexicos Venedig”. Her venter en farverig båd på os, der sejler os ud i de smalle kanaler. Mange mexicanere tager til Xochimilco på udflugt. Vi smager lidt lokale snacks på sejlturen, der forhåbentlig også byder på musikalsk akkompagnement fra nogle af de orkestre, der altid sejler rundt på kanalerne og spiller for folk.\nUd på eftermiddagen forlader vi Mexicos hovedstad. 3 timers kørsel bringer os til Puebla, en charmerende by med udpræget kolonitids-stil.\n▼ 5. dag En kolonitidsby\nPuebla var en hovedby for den spanske krone. Det har sat sit præg på bygninger og gader. Byen er kendt for sit glaserede, farvestrålende tegl, talavera, som mange af byens huse og kirker er beklædt med, både udvendig og indvendig. Her er mere end 100 kirker og 1000 koloniale bygninger.\nOm formiddagen går vi en rundtur i Puebla. Sidst på eftermiddagen er der tid på egen hånd. Man kan for eksempel vælge en tur gennem det livlige marked Victoria med farverig, håndmalet keramik.\n▼ 6. dag Zapotekerne!\nDagens etape går fra Puebla til Oaxaca. Det er en tur på 5 timer ad god vej gennem kuperet natur. Langs vejen ser vi store kaktus.\nLige før Oaxaca drejer vi til Monte Alban. Det er en ruinsamling fra et samfund, der havde sit højdepunkt fra ca. 900 f. Kr. til 1300 e. Kr. Samfundet blev opbygget af zapotekerne, som var det dominerende folk i området, indtil de blev fordrevet af spanierne. Monte Alban er dog fuld af historie, stemning og klassisk meso-amerikansk arkitektur. Stedet var i øvrigt den første større by på den vestlige halvkugle og handels- og regeringscentrum for den zapotekiske stat.\nPlaceret på toppen af et bjerg 400 meter over Oaxaca by, har denne by været svær at indtage, og når man vandrer rundt imellem resterne af dette kongedømme, forstår man, hvor udviklet samfundet var med hensyn til uddannelse, forskning og sociale foranstaltninger.\nDagen i dag – og i morgen – er noget helt særligt i Mexico: De Dødes Dag. Den 1 og 2. november vender afdødes sjæle tilbage til jorden for at mødes igen med dem, sjælene elskede. Det tages meget alvorligt. Familier forbereder sig til mødet, laver mad, pynter op. For eksempel på kirkegårdene, hvor man måske begiver sig hen med mad og vin og får en aften med både sorg og glæde. Stemningen er svær at beskrive, men vi oplever den sent om aftenen, hvor vi besøger en af byens kirkegårde.\nVi har 2 nætter i Oaxaca.\n▼ 7. dag Kunsthåndværk i omegnen\nOaxaca regnes for at være en af de smukkeste kolonitidsbyer i Mexico. Byen blev et centrum for munkeordenen dominikanerne, derfor er der store kirker i Oaxaca. Samtidig er den indianske kultur meget tydelig. Mange kvinder bærer det traditionelle, farverige tøj. Man ser også den indianske kultur overleveret gennem tekstiler og keramik.\nVi besøger 2 landsbyer, som hver for sig udmærker sig indenfor et bestemt kunsthåndværk. San Bartolo Coyotepec er byen, hvor den kendte sorte keramik udviklede sig. San Martin Tilcajete er kendt for træskæring.\nOm eftermiddagen er vi tilbage i Oaxaca, og tager en tur rundt i bymidten, hvor et stort torv er flankeret af små butikker og boder. Vi smager på nogle af de mange regionale specialiteter, der kan købes her.\nDagen igennem oplever vi De Dødes Dag, for fejringen strækker sig over 2 dage. Vi kan opleve dansetrupper, eller finde små altre, sirligt pyntet op med for eksempel kranier af sukker.\n▼ 8. dag Til Stillehavskysten\nVi har en transportdag foran os. Vi skal nå frem til byen Tehuantepec, som ligger ved Stillehavskysten. Det er en strækning på 230 km, og selv om vejen er god, sætter vi hele dagen af til kørslen.\nVi begynder med to små stop udenfor Oaxaca. Først et fotostop ved træet i Tule. Det regnes for det største træ i Mexico. Dernæst et stop ved en fabrik, der fremstiller mezcal. Mezcal fremstilles af agaveplanten – ligesom tequila. Det er bare forskellige sorter af agave, der anvendes til de to drikke. I gamle dage var det kun lokalt, mezcal blev lavet. I dag er der regler for, hvordan den fremstilles – og hvor. Staten Oaxaca er et af de 8 steder, der har tilladelse til at fremstille mezcal.\nKun afbrudt af frokostpause kører vi derpå til Tehuantepec, hvor vi er fremme sidst på eftermiddagen og indkvarteres på hotel for 1 nat.\n▼ 9. dag Til højlandet\nI dag kommer vi til den sydligste stat i Mexico: Chiapas. Det er samtidig staten med flest, anerkendte etniske grupper, nemlig 12 i alt. Efter morgenmaden kører vi fra Tehuantepec, og efter nogle timer når vi frem til Cahuare, hvor vi skifter til båd og sejler ind i den 25 km lange og snævre Sumidero kløft. Her rejser klippevæggene sig nærmest lodret op til 1000 meter på begge sider af kløften. Langs med floden kan vi være heldige at se krokodiller.\nVi slutter dagen af i San Cristobal de las Casas, hvor vi har 2 overnatninger. San Cristóbal de las Casas ligger i Sierra Madre-bjergene, 2100 m over havets overflade. Byen blev grundlagt i 1528 og var tidligere hovedstad i Chiapas og hørte ind under Guatemala. Byen er kendt for sin smukke arkitektur fra kolonitiden, blandt andet kirken Templo de Santo Domingo med en kunstfærdig facade. Tidligere var den blot kendt som "San Cristóbal". Senere blev "de las Casas"-delen tilføjet til ære for Bartolomé de las Casas, en spansk præst, der kæmpede for indianernes rettigheder.\n▼ 10. dag På landsbybesøg\nPå en halvdagsudflugt fra San Cristobal besøger vi to landsbyer. Først San Juan Chamula med dens spændende og mystiske kirke, hvor lokale åndemagere foretager gamle maya ritualer. Indenfor er stemningen intens med rækkevis af brændende stearinlys, tyk røg fra røgelsen og messende kirkegængere. Herefter tager vi til Zinacantan landsbyen, hvor de lokale udfører forskellige rituelle ofringer af geranium planten. Her besøger vi en familie, som ernærer sig ved vævning.\nOm eftermiddagen er der tid til at udforske San Cristobal på egen hånd. Et besøg på kulturcentret Na Bolom kan varmt anbefales. Den danske opdagelsesrejsende og arkæolog Frans Blom boede i San Cristobal fra 1950 til sin død i 1963. Han og hans kone grundlagde Na Bolom kulturcentret i byen, som huser et museum.\n▼ 11. dag På vej mod Yucatan halvøen\nVi forlader San Cristobal umiddelbart efter morgenmaden, og skal nå frem til Palenque, der ligger i Lacandon junglen.\nVi standser ved vandfaldene Agua Azul, men bortset fra dette stop klør vi på for at nå frem til Palenque, hvor vi har én overnatning.\n▼ 12. dag Mayaerne!\nVi besøger maya ruinerne i Palenque, der går for at være et af de smukkeste ruin-områder i Centralamerika. De er ikke de største, men de er meget velbevarede og ligger midt i junglen, hvor papegøjer og brøleaber ofte ses og høres, og hvor stemningen om morgenen er eventyrlig. Palenque var fra år 250-900 den største by i det vestlige maya-lavland med et anslået indbyggertal på 20.000-40.000. Som maya-by er Palenque unik på grund af de mange stukarbejder, der pryder templer og tagkamme.\nAllerede fra præklassisk tid var området beboet, men grundlæggelsen af Palenque og de første faser af byens historie er endnu stort set ukendte. De templer og bygninger, der er synlige i dag, stammer fra den senklassiske periode (ca. år 600-900 e.Kr.), bl.a. Inskriptionernes Tempel fra herskeren Pakals regeringstid (år 615-683). Mod slutningen af 700-tallet ramtes Palenque som de øvrige mayabyer i det sydlige lavland af en alvorlig krise og blev gradvis forladt.\nOm eftermiddagen bryder vi op. Vi skal ud på halvøen Yucatan og nå frem til byen Campeche. Et stykke af vejen går langs Den Mexicanske Golf. Vi beregner 6 timer for at nå frem til Campeche, der har en bymur omkring sig. Den blev bygget som værn mod utallige piratangreb i 1700-tallet. Hele bykernen er på UNESCOs liste over verdens kulturarv.\nVi har én nat i Campeche.\n▼ 13. dag Mexicos svar på Panama-hatten\nInden vi forlader Campeche, får vi et indtryk af fortidens pirateri gennem et besøg på fæstningen San Miguel. På vej mod det centrale Yucatan stopper vi i byen Pomuch, der har en særlig tradition omkring De Dødes Dag. Det hører vi mere om på stedet!\nVi har også et stop i Bécal, som er center for Mexicos svar på Panama-hatten. I Bécal flettes jipijapas, som de bløde hatte kaldes lokalt. De fineste af dem eksporteres.\nEfter diverse små stop når vi frem til maya-ruinerne Uxmal, og indkvarteres på hotel ved siden af det arkæologiske område. Om aftenen er det muligt at tilkøbe et Sound & Light show, som finder sted inde mellem de arkæologiske maya—bygninger i Uxmal. Det kan først opklares ved ankomst, om showet kører, og hvornår.\n▼ 14. dag Troldmandens pyramide\nUxmal er på FNs liste over Verdens Kulturarv. Det var den danske arkæolog, Frans Blom, der stod for den første egentlige udgravning i 1921. Ruinerne er et af de fineste eksempler på maya-stilen, Puuc, der er karakteriseret ved rektangulære bygninger, firkantede søjler og en topfrise dekoreret med avancerede, geometriske mosaikrelieffer. Det mest fascinerende af bygningsværkerne er Troldmandens Pyramide med dens ovale, meget stejle form. Sagnet siger, at det var en troldmands søn (en dværg født af et æg), der på én nat byggede pyramiden.\nEfter Uxmals særprægede bygninger og sagn gør det godt med en lokal frokost. Den får vi i nærheden, i form af retten pibil. Det er en barbecue med svinekød, appelsin og lime.\nEfter frokost fortsætter vi til Celestuin ved kysten. Det er en køretur på 2 timer. Vi skifter til både og sejler i mangroveskovene ud for Celestun. Området er beskyttet og hjemsted for kolonier af flamingo, men der er en rig flora og fauna.\nVi slutter dagen i Merida, som også kaldes ”den hvide by”. I begyndelsen af 1900-tallet var der en enorm efterspørgsel på tov, og det kunne laves af sisalfibrene fra enorme agave-plantager på Yucatan. Datidens mexicanske modstykke til gullaschbaroner og oliemagnater voksede frem, og der blev bygget store villaer og haciendas i Merida. I dag er dén industri ophørt, men Merida er stadig en livlig by. Vi har en nat på hotel i Merida.\n▼ 15. dag Et af verdens 7. nye vidundere\nVi runder rejsen af med et af verdens 7 nye vidundere: Chichén Itza. Det er både den bedst bevarede og den største af maya-byerne. Kåringen til et af de nye 7 vidundere var resultatet af en verdensomspændende afstemning i 2007. De tidligste arkæologiske fund i Chichén Itzá stammer fra før Kristi fødsel, men byen havde sin storhedsperiode år 900-1200 e.Kr., og i den periode opførtes tempelkomplekserne, boldbanerne og det astronomiske observatorium. De smukke bygninger var selvfølgelig forbeholdt præstestanden og de adelige, mens håndværkere og bønder boede i de traditionelle ovale lerhytter.\nDen mest dominerende bygning i området er templet for Kukulcán, mayaernes øverste gud. Han var ikke bare gud for de fire elementer, men var også skabergud og gud for genopstandelse og reinkarnation.\nDen hellige brønd Cenote Sagrado er skabt ved et naturligt jordskred. Brønden har et tværsnit på 59 meter og er tæt omkranset af træer og slyngplanter. Udover at være den eneste kilde til vand blev en del af disse brønde brugt til menneskeofringer. I brønden har man fundet jade, guld og menneskeknogler.\nFra Chichén Itza kører vi til kysten og Cancun, hvor vi har 2 overnatninger på et hotel ved stranden.\n▼ 16. dag Fridag\nDagen er sat af til at fordøje alle oplevelserne på rejsen gennem Mexico.\nMåltider: Morgenmad, frokost og aftensmad på hotellet\n▼ 17. dag Hjemrejse\nTransfer til lufthavnen i Cancun for vores fly til Europa.\nMåltider: Morgenmad og frokost og måltider på fly\n▼ 18. dag Tilbage i Danmark\nVi lander i København om formiddagen.\nFly København-Mexico t/r\nAlle entreer ifølge program\nDrikkepenge på hoteller\nDrikkevand i bus\nEneværelsestillæg (3.500 kr)\nPraktiske oplysninger Mexico


Før du går i gang med renovering eller nedrivning - screening\nUndersøg, hvad der er i byggematerialerne\nI første omgang er det en god idé at lave en indledende vurdering af, om der er kan være problematiske stoffer i de byggematerialer, der skal bortskaffes. Det kan du gøre ved hjælp af afsnit 4.0 "Udvidet screening af bygninger ved nedrivning og renovering" i anmeldeskemaet for byggeaffald samt undersøge hvornår bygningen er fra, og hvilke aktiviteter, der har været i bygningen. Du kan få adgang til byggesagen hos TMF kundecenter på Njalsgade 13. Nogle ejendomme kan du finde på kommunens digitale byggesagsarkiv.\nPCB-screening i bygninger fra perioden 1950 - 1977\nHvis en bygning er fra perioden 1950 - 1977, eller hvis der er udskiftet termoruder i samme periode skal du lave en PCB-screening og udfylde pkt. 3.0 i anmeldeskemaet.\nDu kan læse mere om PCB, og hvad du skal gøre på PCB-guiden.dk (åbner i nyt vindue).\nMiljøkortlægning af bygninger (pdf)\nHvornår du kan regne med, at der er PCB i bygningsmaterialer, og hvad du skal gøre på PBC-guiden www.pcb-guiden.dk\nHvis screeningen viser, at der højst sandsynligt er problematiske stoffer i dine byggematerialer, skal stofferne registreres nærmere. Det vil sige der skal udtages prøver af fx maling eller fugemasse. Prøverne skal derefter analyseres på et laboratorium.\nLæs mere om udtagning af prøver før og efter afrensning (pdf)\nSorter de miljøfarlige stoffer fra\nNår du har fået identificeret de miljøskadelige stoffer i en bygning, skal de fjernes og bortskaffes først. Det kaldes en miljøsanering. Det er vigtigt at miljøfarligt bygge- og anlægsaffald fra renovering og nedrivning bliver sorteret fra, anmeldt og afleveret til en godkendt modtager.\nMiljøsanering, og hvilke stoffer, der er vigtige at sortere fra. (pdf)\nMiljøfarligt byggeaffald og anlægsaffald ved renovering og nedrivning - EAK-koder og grænseværdier. (pdf)\nAnmeldelse af byggeaffald (pdf)\nFaktaark for screening af bygninger (pdf)\nFaktaark for miljøsanering (pdf)\nFaktaark for miljøfarligt bygge- og anlægsaffald (pdf)\nFaktaark for bly i byggeaffald(pdf)\nFaktaark for zink (pdf)\nFaktaark for genanvendelse af sorterede og uforurenede brokker (pdf)\nVejledning i sortering af bygge- og anlægsaffald (pdf)\nVejledning om PCB-holdigt affald i byggeriet (pdf, åbner i nyt vindue)\nMini PCB-vejledning (pdf, åbner i nyt vindue)\nMetoder til fjernelse af miljøproblematiske stoffer (åbner på Miljøstyrelsens hjemmeside i nyt vindue)\nVejledning om håndtering af PCB-holdige kondensatorer i lysarmaturer (åbner på Miljøstyrelsens hjemmeside i nyt vindue)


Britney Spears 'nettoværdi i 2021 giver ikke mening - Underholdning\nBritney Spears 'nettoværdi i 2021 er chokerende lav sammenlignet med hendes indtjening i hele sin karriere. Hendes ophold i Las Vegas tjente over 130 millioner dollars. Hun har solgt flere koncertbilletter og album end både Jessica Simpson og Jennifer Lopez; dog er hendes nettoværdi meget lavere end begge stjerner. Hun bruger ikke ekstravagant, så hvorfor er Spears 'nettoværdi ikke højere i 2021?\nBritney Spears nettoværdi gennem årene\nPopikon Britney Spears steg til berømmelse i slutningen af 1990'erne og begyndelsen af 2000'erne. Hun fik sin sangdebut på Star Search i 1992. Selvom hun ikke vandt, spillede hun med i Disneys Den helt nye Mickey Mouse Club med andre fremtidige stjerner, herunder Justin Timberlake og Christina Aguilera.\nI 1999, Spears 'første single, 'Baby en gang til,' blev et øjeblikkeligt hit og solgte mere end 500.000 eksemplarer på sin første dag. Hun fortsatte sin opgang til berømmelse med en fire-årig periode af platinalbum. Hun fik flere Grammy-priser og gik på adskillige verdensomspændende ture.\nI 2002 Forbes udnævnt popikonet til verdens mest magtfulde berømthed. Hun havde en anslået nettoværdi på 40 millioner dollars det år. I de efterfølgende år udgav hun yderligere fem hitplader og gik på seks koncertture i 2008. Hendes ophold i Las Vegas tjente 137,7 millioner dollars. Hun leverede yderligere fire albums og yderligere fire verdensture. Men i 2021 er Britney Spears 'nettoværdi kun $ 60 millioner. Hvorfor er det så lavt?\nBritney Spears 'børn skader ikke hendes økonomi\nSelvom Spears betaler sin eksmand, Kevin Federline, 20.000 $ månedligt i børnebidrag, er hendes børn ikke grunden til, at hendes nettoværdi ikke giver mening. Moren til to bruger penge på sportsudstyr og tøj til sig selv og sine to drenge på Nike, Dicks Sporting Goods og Adidas.\nBritney Spears og børn; Jayden Federline, Maddie Aldridge og Sean Federline | Gerardo Mora / Getty Images for Planet Hollywood Observatory\nRELATEREDE: Britney Spears 'børn: Hvor ofte får hun virkelig se dem?\nIfølge E! Nyheder , hendes årlige udgifter inkluderede ture til Target, Old Navy, Macy's og TJ Maxx. Imidlertid går mere af hendes økonomi til at betale hende på fuldtids bodyguard og vedligeholde sit hjem elevator end hendes detailhandel. En stor del af hendes udgifter går direkte til hendes juridiske team.\nBritney Spears konservatorium ødelægger sin nettoværdi\nProblemet med Spears nettoværdi er konservatoriet, der drives af hendes far, Jamie Spears, ikke hendes udgifter. I 2008, efter en række offentlige psykiske sammenbrud, gav en dommer sin far et konservatorium over hendes personlige anliggender og økonomi.\nI de tretten år siden konservatoriet begyndte betalte Spears millioner af dollars i advokatsalær. Hendes aktiver er for det meste en del af mæglerkonti, fast ejendom og kontanter. I de senere år afviste singer-songwriter adskillige potentielt lukrative reklamer og ture. I 2020 rapporterede hendes advokat, at Spears nægter at arbejde igen, indtil hendes far fjernes fra konservatoriet.\n”Min klient har informeret mig om, at hun er bange for sin far,” sagde Spears advokat Samuel D. Ingham III Ingham til retten. 'Hun vil ikke optræde igen, hvis hendes far har ansvaret for sin karriere.'\nRodney Harrison Bio: Tidligt liv, karriere, forhold og nettoværdi\nBuddy Boeheim gav sin far Jim Boeheim videre for de fleste PTS-scoringer\nhvor arbejder stang Allen nu


Rosa Marie Frang begik podcastoprør mod kunstverdenen, vandt en pris – lige lidt hjalp det | Information\n’Rosas Reality Radio’ handler om Rosa Marie Frangs liv og hendes virkelighed som kunstner i Danmark.\n»HVORFOOOR ER I LIIIGEGLAADE MED MIIIIG?« lyder det lettere skrattende igen og igen fra megafonen, der slynger spørgsmålet mod Christiansborgs murværk. Med de ord afslutter billedkunstner og radiodokumentarist Rosa Marie Frang sin kunstpodcast Rosas Reality Radio, der udkom tidligere i år til anmelderros i de store dagblade og flere kunstmagasiner, blandt andet Kunstkritikk og kunsten.nu, og interview i bedste sendetid på P1 og Radio4 og i diverse podcast.\nI fredags vandt Rosas Reality Radio så prisen for Årets Nyskabelse til Prix Radio, Danmarks officielle radiopriser, hvor Rosa Marie Frang også var nomineret til Årets Radiopersonlighed.\nRosas Reality Radio handler om Rosa Marie Frangs liv og hendes virkelighed som kunstner i Danmark. Hun er billedkunstner og dokumentarist med uddannelse fra blandt andet Kunstakademiets arkitektskole i København, Det Fynske Kunstakademi og Umeå Universitets Kunstakademi i Sverige.\nUndervejs i podcasten bearbejder og undersøger hun alt fra lav kunstnerløn og fondsansøgningskvaler til usynlighedsfølelse og frygt for at blive frosset ude – omstændigheder, der udgør kunstneres vilkår i dagens Danmark.\nI podcasten stifter lytterne bekendtskab med kunstneren selv og en række notabiliteter som for eksempel hunden Fisse undervejs i en undersøgelse af blandt andet, hvordan sociale koder og socialklasse spiller en rolle for, hvem der bliver kunstner, og hvem der lykkes som kunstner.\nLytterne får også adgang til det sårbare rum, hvor kunstneren forsøger at kapere et afslag på en ansøgning til Statens Kunstfond. Efterfølgende forsøger kunstneren at indgå i dialog med Statens Kunstfond om ’den gode ansøgning’, hvilket efter megen møje og besvær resulterer i et bevidst ukritisk interview; selv kalder hun det for et »ikkeinterview-interview«.\nJournalist og instruktør Mette Korsgaard deltager i et afsnit om manglende ligestilling og #MeToo-oplevelser i kunstverdenen, og Rosa river sig selv i håret over manglende undersøgelser af kunstneres vilkår i Danmark.\nSammen med Årets Nyskabelse-pris til Prix Radio fulgte en udtalelse fra juryen, hvori der blandt andet står: »Det (Rosa Reality Radio, red.) er på en gang skramlet og elegant, og det er legesygt i sin fortællestil; det er modigt, og så er det ærligt. Frem for alt inspirerer det til nye måder at bruge radiomediet på«. Juryen kalder det også et stykke »radiofonisk performancekunst«.\nSpørgsmålet i versaler rettet mod landets magthavere, »HVORFOR ER I LIGEGLADE MED MIG?«, er kulminationen på podcasten, og som lytter får man aldrig et svar fra de såkaldte magthavere. Spørgsmålet er så, om Rosas Reality Radio har formået at ændre på det? Det mødtes jeg med kunstneren for at få svar på.\n– Hvilke reaktioner har du fået på Rosas Reality Radio?\n»Jeg har været fattig og usynlig i 20 år, så det har været fuldstændig fucking sindssygt. Det var virkelig, virkelig stort og uden sidestykke for mig. Jeg arbejdede på værket op til deadline, og jeg var helt udkørt og tænkte, at jeg kunne puste ud bagefter«.\n»Jeg sov en enkelt nat efter deadline, og så eksploderede det. Mit hjerte begynder helt at stressbanke bare af at tænke på det nu. Folk, jeg ikke kender, alle mulige, begyndte at skrive til mig på mail, Instagram, messenger osv. Det var overvældende. Folk skrev, hvor fantastisk podcasten var, fordi de kunne genkende sig selv, og at de var blevet rørt, og de takkede mig.«\nI Rosa Marie Frengs podcast stifter lytterne bekendtskab med kunstneren selv og en række notabiliteter som fx hunden Fisse undervejs i en undersøgelse af blandt andet, hvordan sociale koder og socialklasse spiller en rolle for, hvem der bliver kunstner, og hvem der lykkes som kunstner.\n– Hvilken respons har du fået fra andre kunstnere?\n»Ja, helt overdrevet mange har skrevet variationer af ’tusind tak, jeg kan genkende mig selv’. Kunstnere specifikt har virkelig skrevet, men også kulturarbejdere i bred forstand som forfattere, musikere, skuespillere og akademikere. Mange har også peget på, at det er fedt, at jeg har snakket om den tavshedskultur, der eksisterer i kunstmiljøet. Når man er så udsat, så er det med at holde sig gode venner med så mange som muligt. Det afføder tavshed. Det er også derfor, jeg troede, at Rosas Reality Radio ville være mit kunstneriske exit. At det var mit kunstselvmord.«\n– Dit kunstneriske selvmord? Hvorfor?\n»Jeg var af flere blevet frarådet at kritisere kunstfonden, fordi det ville skade min karriere. Og fordi jeg satte mig selv et så udsat sted ved at bruge mine egne oplevelser i forsøget på at bryde tabuer om føle sig udenfor og frustrationer over tingenes tilstand. Så jeg troede, jeg ville blive dømt ude. Ikke officielt, men bare sådan ignoreret. Det har jeg haft mine angstanfald over, helt bogstavelig talt, men jeg var kommet til et sted, hvor det bare var sådan: ’Jeg kan alligevel ikke klare mig her.’ Så havde jeg en plan om, at rejse ud og leve på folks nåde med en båndoptager på ryggen og lave radio. Det var planen. Så kom corona, så jeg ikke kunne rejse ud i verden. Og så fik podcasten virkelig meget omtale.«\n»Og det var vildt, fordi jeg virkelig ikke nåede at sende særlig meget pressemateriale ud. Jeg har stadig en seddel liggende, hvor der står, at jeg skal huske at sende en pressemeddelelse til dem, jeg ikke nåede«.\n– Har du fået reaktion fra de folk, du stiller dig kritisk over for i dit værk? For eksempel Statens Kunstfond?\n»Nej. Jeg har ikke fået reaktioner fra hverken Kunstfonden eller Christiansborg. Det eneste, jeg har fået, er den artikel, I lavede i Information, hvor bestyrelsesformand for Statens Kunstfond Michael Bojesen udtaler sig.«\n– Har det så haft en effekt i forhold til kunstnernes – og dermed dine – vilkår?\n»Nej, det vil jeg ikke påstå. Der er ikke sket nogle konkrete ting. Statens Kunstfond lavede for et par måneder siden en åben spørgetime online.«\n– Er det ikke præcis det, du efterspørger? En dialog?\n»Jo, helt sikkert. Men det er jo ikke noget særligt.«\n»Jeg har været i Radio4 for at diskutere kulturpolitik med en museumsdirektør og en reklamemand. Jeg har været nede og holde tale og lave performance på Kunstnernes Kooperativs årsmøde (kunstnerejet virksomhed under fagforeningen Danske Billedkunstnere, red.), men der er ingen, der har indflydelse dér. Jeg blev inviteret til en snak på Art Hub Copenhagen (organisation, der støtter unge, samtidskunstnere, red.), hvor folk kan sidde og spise, mens de lytter til nogle kunstnere og dem, de har inviteret. Der kom nogle folk fra Statens Kunstfond. Jeg vidste kun, det var dem, fordi arrangørerne ringede og spurgte, om det var o.k., at de kom. Ud over det har der ikke været nogen som helst reaktion.«\n»Og jeg ved ikke hvorfor. Jeg prøvede i Radio4 at slutte af med noget i stil med: ’Hey, jeg er supersød og rar, jeg vil vildt gerne snakke med dig, Joy Mogensen.‘ Jeg tog også video af min performance udenfor Christiansborg, og lagde det op på Instagram og taggede alle kulturordførere«.\n»Jeg forstår ikke, hvorfor der ikke er nogen, der greb den, når der trods alt har været ret stor mediebevågenhed på Rosas Reality Radio. Så kunne man stille sig frem som politiker med mig i hånden og få sig lidt omtale. Det er jo en vindersag. Jeg kan kun konkludere, at I er ligeglade med mig, altså, at I er ligeglade med kunsten. Hvad skal jeg ellers konkludere?«\n– Du udgav jo også din podcast midt i hele corona? Det var vel ikke det bedst tænkelige tidspunkt?\n»Den faldt jo sammen med hele diskussionen om kunstnernes arbejdsvilkår på grund af corona. Og med det tidspunkt, hvor Joy Mogensen sagde, at hun ikke syntes, det var god stil at snakke om kunst og kultur, nu hvor vi var i en krisetid. Så den var ikke uaktuel, tværtimod faktisk. Så det synes jeg ikke er et argument for, at den gik under radaren.«\n»Jeg synes også, jeg hører politikere være ude og sige, at ’vi savner kunstnere i debatten’ og ’kom nu, vær en del af debatten’ og så videre. Når så man gør det, giver det ikke noget resultat«.\n– Hvad ville du ønske, reaktionen havde været?\n»For at kunne snakke om de her ting med kunstneres vilkår bliver vi nødt til at vide, hvad fanden vi snakker om. Det kan ikke passe, at vi er det eneste nordiske land, som ikke har et analyseinstitut, der undersøger kunstneres vilkår. Det skal vi have.«\n»Jeg så gerne, at alle dem, der sad i magtfulde positioner i kunstverdenen, brugte deres position til at skabe en opmærksomhed på, at kunstnere faktisk findes. Ikke bare kunst, men også kunstnerne, der står bag den. Det sidste lange stykke tid har det været direktører og ledere, der har talt om museerne og udstillingsstederne, der ikke må lukke ned. De kunne måske i en sidebemærkning nævne, at kunstnerne også findes, og at de også har behov, der skal opfyldes. Det, synes jeg, burde være en helt naturlig del af deres job.«\nInformation har kontaktet kulturminister Joy Mogensen og kulturordførerne fra partierne i Folketinget for at få en kommentar til Frangs kritik. Kultur - og idrætsordfører for SF, Charlotte Broman Mølbæk skriver i en mail, at der er brug for opråb fra kunstnere og kunstnydere, og at hun »synes selv, at vi er alt for dårlige til at prioritere kulturen«. Hun vil desuden »invitere Rosa til en snak om kultur«. Ingen andre har kommenteret på Informations henvendelse.


FRÆK DANSK LUDERTØZ I RANDERS - Efterlysninger i Jylland - Eroguide.dk\nFRÆK DANSK LUDERTØZ I RANDERS\naf Jingle Balls, 30. Oktober, 2015 in Efterlysninger i Jylland\nPersonligt er jeg ret sikker på hun er fake!\nTil en start undrede jeg mig over at man har behov for at skrive at annoncen er seriøs.\nDerefter, hvem kalder sig sådan her? [email protected]\nNå men skrev til "hende" og fik hurtigt 3 frække billeder. Jeg bad så om et af ansigt og fik et nyt.\nDer var så nogle ting ved dette billede som virkede fake, så jeg skrev til hende at det billede var fake\nHendes svar " er jeg så ikke men det er ikke mig sender ikke foto af mit ansigt never"\nSå mon ikke det er endnu en fake annonce på annoncelight, synes der er mange af unge piger der stinker af fake!\nEr overbevist om at det er Randers Skøgen..\nEr også bange for at det er en fake :-(\nHohoho skrev, for 5 timer siden:\nBillederne er de samme som Randersskøgen. Det kan så godt være at andre har nuppet dem fra tidligere annoncer?\nTror den er fake desværre.\nDa hun var på eroguide. Var hun 28 år. Og hun skriver 24 år nu på AL... Hmmm\nØv for dén da! Så er det jo derfor alle brænder mig af:( ja det er mig. Havde ikke tænkt mig at lade alle vide jeg var startet op igen så oprettede under andet navn (dvs. Det var ikke mig der oprettede) men nej alderen passer ikke men billederne gør. Så ja drenge kom nu lige ind i kampen. Det kan godt være det virkede useriøst, men fandme ikke lige så useriøs som alle dem der har lavet utal af aftaler for bare at brænde mig af. Men ja, det er jo jeres tab, det ved i;) god aften drenge håber at høre fra jer. Hvis i er seriøse! Og i får stadig ingen ansigtsbilleder! Kys til jer\nMen har aldrig været 28! Bliver jeg sq først i december Ole! Hold nu op hvor i tøser kan piske en stemning op\nAng. Hvem der kalder sig det. Så er det en mand der har fundet på navnet på mailen, men det siger vel sig selv. Iiih de ting i skriver herinde kan da ødelægge meget. Måske jeg bare skal holde mig til de gamle faste, de ved da hvad jeg er værd;):P\nDet ER Randersskøgen.. Men nu med mellemmand\nSå kan i få en aftale i stand, så lade være med at snyde jer for den oplevelse!\nHej Randersskøgen Jeg vil da lige sende dig en undskyldning.\nAlle kan jo tag felj\nHvor i landet kan man møde dig?\nJK1 skrev, for 2 timer siden:\nEj der er jo et fuldstændigt rimeligt spørgsmål.. øøh Randers er svaret! (det er i Jylland, sådan lidt nord for midten)\nSlemmert skrev, for 40 minutter siden:\nDa hun har droppet "Randers" i sit navn, kunne det jo være hun var flyttet, og hun har tidligere været at træffe andre steder.\nSå lige at hun faktisk stadig har "i Randers" med i sit brugernavn, så mon ikke hun stadig holder til i Randers...\nRedigeret 5. November, 2015 af JK1\nDet er da muligt at det er hende og hun ikke er fake. Men det er sateme ikke særligt seriøst at sende et fake billede!!!\nAt hun så bagefter sender mig en mail og bl a kalder mig skovl, må jo betyde at hun mener at det er mig der har begået en fejl.\nI mine øjne virker hun som en afsporet tøs\nMåske det er nok fordi det er hendes mellemmads wannabe pimp.. Men fang da hende herinde eller på hendes gamle mail:[email protected] eller telefon nr. hvis du har det.. Det ligner hende ikke at tale sådan til folk, med mindre at man har pisset hende godt af...\nSlemmert skrev, for 23 minutter siden:\nMellemmads pimp? Spiser hun ham?\nSorry men det var en af de sjovere fra auto korrekturen\nJingle Balls skrev, for 53 minutter siden:\nDet er ALTID mændenes fejl, aldrig pigernes.\nRedigeret 5. November, 2015 af BigDick\nliderlige morten 1\nDet er Randerskøgen der markedsførte sig som "luderline", og nej hun er vist 27 år, men kunne sagtens gå for at være 24 :-).\nHun er fræk meget fræk. Hun skal BARE OPLEVES WAUW !!!\nJK1 skrev, for 11 timer siden:\nRanders holder jeg til søde men kan da lokkes lidt udenfor. Har måske snart mulighed for sted i Århus osse:)\nliderlige morten skrev, for 7 minutter siden:\nUha da frække, det er jeg da glad for du synes. Jeg havde bestemt osse en frækkert oplevelse med dig, det må vi gøre igen\nliderlige morten skrev, for 12 minutter siden:\nSlemmert skrev, for 12 timer siden:\nTak til dig, min gamle pimp/mellemmand ♥\n247ole skrev, for 12 timer siden:\nHej Ole tak for det, du er osse tilgivet\nOg så vil jeg lige sige til sidst. Tak til jer alle for ris og ikke mindst ros, det gør det SÅ dejligt at være tilbage glæder mig til masser af våde og frækkert oplevelser med jer ♥ ☆


ABV anlæg - Multi Tech - Skab en større sikkerhed imod brande 🏨\nBrand i din virksomhed eller institution kan være et alvorligt problem, som kan medføre stor skade på dine medarbejdere, dine værdier og andet materiel. Faktisk kan du gøre slukningsarbejdet nemmere samt mindske skaderne via et ABV anlæg: automatiske brandvinduer. Ved brand, er det ofte ikke ilden, der forbrænder, men faktisk røgen, der forgifter. Det er derfor yderst vigtigt, hurtigst muligt, at få røgen ud af bygningen. Dette kan gøres ved installation af automatiske brandvinduer, også kaldet ABV. Ved automatiske brandvinduer, åbnes bestemte vinduer i bygningen, leder røgen ud og sørger derved for, at flugtveje samt adgangsveje for brandvæsenet er røgfrie. Ydermere mindsker det risikoen for overtænding samt reducerer røg- og brandudbredelsen. Automatiske brandvinduer kan enten åbnes manuelt eller være en del af et større ABA-anlæg sammen med automatiske branddøre. Ved at sammensætte et system med både automatisk brandalarm, automatisk branddørslukning og automatiske brandvinduer, skaber du det bedste udgangspunkt for at minimere skaderne ved brand. Ydermere er vi medlem af Tekniq garantiordning.\nAIA - Automatiske indbrudsalarm\nKontakt os i dag og lad en af vores kompetente medarbejdere gennemse bygningen. Vi vil herefter komme med en anbefaling til type af ABV-anlæg, og installering kan påbegyndes. Lige meget, hvilken løsning du vælger, kan vores medarbejdere hjælpe dig. Er der problemer efter installering, er vi klar til at rykke ud.\nVi har 15 års erfaring, så du kan stole på at vi ved hvad der skal til for at sikre dig og din virksomhed.


Kastevind - Alberte Winding\nSitrende barndomserindringer fra et kunstnerhjem\nAlberte Winding mistede sin mor som 8-årig. I denne perle af et erindringsværk skriver hun om sin opvækst i et kunstnerisk hjem, hvor berømmelse, skilsmisse og selvmord skal rummes i en alt for tidlig alder\nKastevind er en erindringsbog fortalt i glimt, hvor Alberte Winding med barnets øjne tegner et billede af en barndom i en kunstnerfamilie i 60’erne og 70’erne præget af længsel efter omsorg, sorgen over tabet af sin mor og en søgen efter sin plads i verden.\nMen det er også en bog om sårbare venskaber, drenge, kiksede erfaringer med kys og knallerter, ture i træjoller i det sydfynske øhav og nætter på stranden.\nKastevind er en usleben skildring af barnets verden og af at stå på tærsklen til ungdommen.\nOmslag: Christensen Grafisk\n"Kastevind er nok en af de bedste læseoplevelser, jeg har haft i år."\n"Alberte fortryller med sin personlighed."\n"Alberte Windings barndomserindringer er smukke og vanvittigt vedkommende."\nAlberte Winding (f. 1963) er sangskriver og tekstforfatter.\nHun er datter af Thomas Winding og Lulu Gauguin.\nAlberte Winding medvirkede allerede som barn i TV-programmer for børn, blandt andet i sin fars udsendelser for B&U-afdelingen på DR.\nHun debuterede som forfatter i 2006 og har siden udgivet en række bøger for voksne, unge og børn


Kræftens Bekæmpelses indsamling 2018 - 5560 AARUP\n« Nyt Rørup Lokalråd 2018\nLokalrådet for Frøbjerg-Orte m.fl. »\nKræftens Bekæmpelse samlede ind for få dage siden, og indsamlerne havde fortræffeligt vejr til arbejdet.\nAlle ruter gav mere end sædvanligt, og beløbet via mobile pay var i år oppe på 6.220 kr. mod 3.800 sidste år.\nDet samlede beløb i år (for hele 5560 Aarup) var dog lidt lavere, men det skyldtes, at nogle ruter ikke var besat, og det gælder især yderruterne i 5560 Aarup, hvortil der kræves bil.\nDet samlede beløb nåede dog alligevel op på 36.624 kr., meddeler Ninna Brogaard, der er lokal koordinator.\nNæste år samles der ind den 7. april 2019.


Region Hovedstaden er nummer 15 blandt de rigeste i EU - Danmarks Statistik\nRegion Hovedstaden er nummer 15 blandt de rigeste i EU\nRegion Hovedstaden har et af de højeste bruttonationalprodukter pr. indbygger i EU. Men borgernes gennemsnitsindkomster er ikke meget højere end i det øvrige Danmark.\n18. juni 2007 kl. 0:00\nDen nydannede Region Hovedstaden ligger i superligaen blandt de europæiske regioner, hvis man måler i produktion pr. indbygger. Det viser en sammenligning, som Danmarks Statistik har foretaget af danske tal og tal fra EU's statistiske kontor, Eurostat.\nUd af EU's i alt 272 regioner kommer Region Hovedstaden ind på en 15. plads. Øverst på listen ligger Inner London, Luxembourg, Bruxelles, Hamburg, Wien og Paris. Tallene er her korrigeret for købekraft. Måler man i stedet på de rene beløb uden at tage hensyn til, hvad man kan få for pengene, rykker Region Hovedstaden op på plads nummer fem. Til gengæld rykker Prag langt ned ad listen.\nGamle amter for små til hitlisten\nEurostat udarbejder hvert år en liste over EU-regionernes bruttonationalprodukt (BNP), fordelt pr. indbygger. Indtil nu har det ikke været muligt at se hovedstadsregionens placering, fordi de gamle danske amter var for små til at kunne gøre det ud for EU-regioner.\nMed kommunalreformen er Danmark imidlertid blevet delt ind i fem regioner, som er store nok til at komme med. Region Hovedstaden består fx af de tidligere Københavns og Frederiksborg amter, Københavns og Frederiksberg kommuner samt Bornholm, mens Region Sjælland er dannet ved sammenlægning af Roskilde amt, Vestsjællands amt og Storstrøms amt.\nDe 15 EU-regioner med højest BNP pr. indbygger\nSe hele listen over de 272 regioner\nDen seneste liste fra Eurostat bygger på tal fra 2004, hvor de nye regioner ikke eksisterede. Men Danmarks Statistik har regnet ud, hvor de danske regioner ville ligge, hvis de havde eksisteret i 2004. Region Midtjylland kommer her ind på plads nummer 55, Region Syddanmark på plads nummer 68, Region Nordjylland på plads nummer 82 og Region Sjælland helt nede på plads nummer 147.\nBNP pr. indbygger i Region Sjælland er her på 20.469 euro, mens det i Region Hovedstaden er oppe på 33.429 euro.\nDanske forskelle ser større ud end de er\nTallene betyder dog ikke, at indbyggerne i Region Hovedstaden er en tredjedel rigere eller tjener en tredjedel mere end indbyggerne på resten af Sjælland. BNP er et tal for den samlede produktion og ikke for borgernes indkomster. Det betyder fx, at der automatisk vil være højere BNP i områder, hvor der ligger mange virksomheder og i øvrigt foregår megen økonomisk aktivitet.\nNår borgerne fra Sydsjælland og Lolland-Falster pendler ind til hovedstadsområdet for at arbejde, tælles deres produktion således ikke med hjemme hos dem selv, men i regnskabet for Region Hovedstaden. Løncheck, pensioner, dagpenge og anden indkomst udbetales derimod til hjemadressen. Derfor bliver forskellene i BNP meget højere end forskellen i indkomst.\nDet ses tydeligt, hvis man fordeler Danmarks Statistiks tal for indkomster på de nye regioner. I 2004 var den gennemsnitlige indkomst for borgerne i Region Hovedstaden på 258.400 kr., mens den for borgerne i Region Sjælland var 239.400 kr. Altså en forskel på kun 8 pct. i indkomst i alt, selv om forskellen i BNP var oppe på mere end 60 pct.\nGår man ned på kommuneniveau, kan man dog godt finde rigtig høje indkomster i Region Hovedstaden. I tre kommuner - Gentofte, Hørsholm og Rudersdal - kom gennemsnitsindkomsterne i 2005 op over 400.000 kr. pr. indbygger, hvilket er de højeste i Danmark\nBNP og Indkomst i alt pr. indbygger i de nye regioner\nFor at lave en grafisk sammenligning af BNP pr. indbygger og indkomst i alt pr. indbygger i de danske regioner - som i figuren oven for - er det mest hensigtsmæssigt at bruge tal, der ikke er korrigeret for købekraft.\nDet ændrer ikke på forskellene mellem de danske regioner. Men sammenligner man med de øvrige EU-regioner, rykker de danske regioner meget højere op på listen. Region Midtjylland flytter fra plads nummer 55 til plads nummer 19, Region Syddanmark fra 68 til 22, Region Nordjylland fra 82 til 24 og Region Sjælland fra plads 147 til plads nummer 59.\nSe listen over EU-regioner, når der ikke korrigeres for købekraft.\nFind kort over EU's inddeling i regioner.\nFind selv tal for de danske regionale bruttonationalprodukter i Statistikbanken.\nFoto: Ole Christiansen/Scanpix.\nDenne artikel er offentliggjort 18. juni 2007.


→ Billig Monograph Vægkalender – 160 kr.\nVægkalender fra Monograph. Et must have for alle, der kan lide at få et overblik over måneden. Hæng den fine kalender op i entréen så dine to does altid er for øje, når du går ud eller på kontoret blandt en smuk billedvæg. Den elegante væg kalender, (Læs mere)\nNavn: Monograph Vægkalender\nEAN: 5707644546943Vurderet til 4.2 ud af 5 stjerner baseret på 48 anmeldelser\nDe fleste internet butikker tilbyder på nuværende tidspunkt en hel del forskellige leveringsudgaver. En der er meget anvendt er nu om dage at få leveret til et udleveringssted, hvor du selv kan hente ordren når det passer ind i din hverdag. Fragtformen er altså meget bekvem, samt typisk endda den billigste form for levering ved køb af Monograph Vægkalender.\nDu burde omvendt foretrække at vælge levering hjem til dig eller ud til dit arbejdes adresse. Fragttypen er beklageligvis en kende mere pebret, men ligeledes ultra smart. Den mest betalelige metode til levering vil dog utvivlsomt være selv at hente pakken, som dog nødvendiggør at du har bopæl i nærheden af internet virksomhedens bopæl.\nLeveringsdygtigheden på Kontorindretning || Kalendere og planners er super vital ifald du skal bruge produktet om et øjeblik, og af den grund er det komplet passende at vi kontrollerer leveringstiden på det respektive produkt.\nMange e-firmaer i Danmark udlover 1 hverdags levering på en lang række varenumre, eksempelvis Monograph Vægkalender, men som trods alt betinges af at ordren laves før et fast tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få produkterne hen til fragtfirmaet før de lageransatte tager hjem.\nNogle online butikker sikrer gratis levering, men i reglen stiller det krav om at der indkøbes for et fastslået beløb. I øvrigt burde du tage den mest letkøbte leveringsform, hvilket tit – om man er ved Kolding, Aabenraa eller Vojens – er at få fragtmanden til at køre dine varer til et afhentningssted.\nDet er i dag usædvanlig let gængeligt for almindelige dødelige at finde de bedste priser på forskellige e-butikker, og så har de fleste Monograph online shops ikke kunne lade være med at trykke udsalgspriserne på deres produkter – til babyer og børn, samt til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange love levering uden beregning.\nDet kan immervæk vise sig profitabelt at undersøge nogle få e-butikker efter udsalg på Monograph Vægkalender før du gennemfører din handel, så du er velinformeret til at antage den mest betalelige pris.\nDu må blot være omhyggelig med, at ifald en internet butik forhandler varer til en salgspris som kan virke besynderligt lav, så er det ofte være et kendetegn på en svindel internet shop. Kortbestillinger er i hvert fald omfavnet af en ordning, som redder køber overfor bedrageriske internet selskaber.\nVi anbefaler kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du udnytte en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, når du tilstræber at finansiere omkostningerne af flere omgange.\nInden nogen shopper på en Monograph online shop kunne man i virkeligheden betragte webbutikkens handelsbetingelser, men det er typisk ikke super interessant.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at tjekke hvorvidt internet forretningen er godkendt af e-mærket, da det længe har været en forsikring om at internet forhandleren opererer i overensstemmelse med de gældende danske regler, tillige med at shoppen undertiden tilses af fagfolk der har nøje kendskab til de gældende bestemmelser. Dette er desuden en god mulighed for støtte, for så vidt du skulle få udfordringer med din shopping.\nDerudover er det prisværdigt at du er omhyggelig omkring de mest centrale vedtægter der gør sig gældende i forbindelse med ordren, fx den returpolitik online forretningen anvender. I den relation er det tillige relevant, at man stadig beholder sin købsbekræftelse, så man altid vil kunne vidne om købet af Monograph Vægkalender, hvad end du er på udkig efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot resulterer i flere passende løsninger til at analysere en række aktuelle konsumenters domme og derved er det at foretrække, at du kigger nærmere på e-butikkens kritik af Monograph Vægkalender forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook frembringer også rigtig passende muligheder for at få en idé om online butikkens kundetilfredshed. Tilmed ser vi nogle e-shops som tilbyder folk at registrere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket desuden burde anvendes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden finansieres af annonceindtægter. Vi arbejder sammen med flere netshops derved at vi introducerer butikkernes produkter, og høster kommission i tilfælde af at den bruger vi sender videre gennemfører en bestilling.\nData om produkter og online butikker understøttes rutinemæssigt, men vi påtager os ikke ansvaret for reguleringer der måtte være udarbejdet siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Brevkasse: Min mand vil ikke gøre noget ved sit dårlige humør - ALT.dk\nFoto: Getty images Jeg ville ønske, min mand var lidt mere positiv, hvad gør jeg? Det tager Vibeke Dorph stilling til.\nMin mand vil ikke gøre noget ved sit dårlige humør\nMin mand vil ikke søge hjælp til sit dårlige humør, og jeg ville ønske, han var lidt mere positiv og glad for livet, hvad gør jeg? Det svarer Vibeke Dorph på i Hjemmets brevkasse.\n17. okt. 2018 Livsstil Hjemmet\nJeg bor med min mand og hans to børn på 13 og 15 år samt vores to fælles små børn på to og fem. Min mands søn har diagnosen ADHD samt en personlighedsforstyrrelse. Vi er i gang med en udredning hos kommunen, så vi forhåbentlig kan få lidt aflastning, hvilket vi virkelig har brug for. Udfordringer har vi selvfølgelig masser af grundet diagnosen.\nMin mand og jeg er efter sønnens udredning enige om, at ADHD’en stammer fra min mand, hvilket først er blevet tydeligt nu. Jo mere vi kæmper med sønnen på snart 14 år, desto mere negativ bliver min mand nemlig selv. Han siger, han altid har været sådan og aldrig har haft let til smil. Hvilket jeg nu mener, at han havde de første år af forholdet.\nMin tanke er, at ADHD’en har ført til en depressionslignende tilstand, som han ikke selv vil erkende. Han vil nemlig ikke søge eller modtage hjælp. Han ønsker kun at ligge på sofaen eller spille computer, hvilket ikke er et forbillede for hans børn. Jeg ville ønske, at han ville dyrke lidt motion, at han var lidt mere positiv og glad for livet. Hvordan får jeg ham til at indse at det bedste er at få professionel hjælp?\nLige nu er det sådan, at han kun vil have sex, der er ingen smil og glæde, så kærligheden kan blomstre igen. I følge ham, gider han ikke være positiv, hvis ikke han får sex. Jeg har forsøgt, men kan konstatere, at det alligevel ikke har hjulpet på hans humør. Så nu kører vi bare rundt i den onde cirkel. Har du nogle forslag til mig, så vi får et godt forhold igen? Eller skal jeg bare flytte, når nu han nægter at gøre noget ved sine problemer?\nJeg kan ikke undgå at blive irriteret, når jeg læser om, hvordan din mand forholder sig til de enorme udfordringer, I lige nu står midt i. Hvornår har han tid til at ligge på sofaen eller spille computer, når han har fire børn, hvoraf et barn har en alvorlig diagnose?\nJeg synes også, at det lyder utrolig umodent, når han nægter at gøre noget ved sine problemer. Det er virkelig ikke rimeligt i forhold til dig, og på den lange bane vil du ikke kunne holde til det, hvis det fortsætter sådan her. Det må du få ham til at forstå, og her skal du hverken spørge eller overtale, du skal ganske enkelt kræve det.\nDet lyder utrolig umodent, når han nægter at gøre noget ved sine problemer\nJeg har selv stået i en krisesituation i min egen lille, sammenbragte familie. Før vi fik splittet det hele ad, fik vi heldigvis hjælp og kom i – gratis – familiebehandling. Her talte vi løbende med en uddannet terapeut, hvor vi med udgangspunkt i vores hverdag fik forståelse for, hvordan vi tacklede vores lille børneflok, og hvordan vi blev bedre til at tale og passe på hinanden.\nLÆS OGSÅ: Kære brevkasse: Jeg tabte mig 12 kilo efter min skilsmisse og har mistet alle mine veninder\nDet lettede helt enormt. Hun kunne nemlig sige ting til os begge to, som vi nok havde sagt (råbt) til hinanden, men ikke havde lyttet ordentligt til, fordi vi hver især havde alt for travlt med egne dagsordner. Vi ankom tit til samtalerne rødglødende af raseri, men gik heldigvis lige så tit nærmest nyforelskede derfra.\nDe fleste kommuner har lignende tilbud til belastede familier som din. Så tjek det ud og forlang af din mand, at han går med. Fortæl ham, at det handler om at redde jeres familie. Vil han stadig ikke, jamen, så ville jeg overveje at tage væk med de to små børn for en kort periode til familie eller venner, så han forstår, at det her altså er alvor.\nFortsætter han med at være ugidelig, så tror jeg, at det er på tide, at du tænker på dig selv. Du holder altså ikke til at skulle tage dig af fire børn og en mand, der insisterer på at opfører sig som det femte. Og ja, det er hårdt at stå alene, men jeg kan af egen erfaring forsikre dig om, at solen snart kommer til at skinne igen på dig og dine børn, så frygt ikke den løsning, men prøv nu alt andet først.\nKære brevkasse: Skal jeg opfordre min veninde til skilsmisse?\nKære brevkasse: Skal min stedmor ødelægge min store dag?


Bankgaranti Ved FS. - Russisk-Dansk Forum\nBankgaranti Ved FS.\nDa et vores medlemmer har gjort mig opmærksom på vi ikke har noget omkring bankgaranti her på forummet så vil jeg da gerne fortælle lidt omkring dette.\nNår man søger om Familiesammenføring og har indleveret sin ansøgning så er sidste fase at man skal stille en bankgaranti på 50,000 kr til kommunalbestyrelsen i sin hjem kommmune, som så giver Udlændingestyrelsen besked om at man nu har modtaget de dokumenter som en bank har frem sendt til kommunalbestyrrelsen og Udlændingestyrrelsen fremsender så den tidsbegrænset opholdstilladelse som er for 2 år af gangen og skal fornyes senest en månede før dens udløb.\nEn bankgaranti er noget man skal tale med sin bank om uanset om man selv har midlerne eller man skal låne af banken. En bankgaranti koster omkring 600 kr om året at have .\nHvis man nu selv har pengene så kan man jo lave det sådan at man får nogle gode renter sålænge bankgarantien står så man tjener lidt på at have låst sine penge i en år række.\nDerfor tal med din bankrådgiver omkring hvordan du nu gør det på den bedst mulige måde.\nHUSK når i udfylder de mange sider til Familiesammenføring at få tjek listen med således i stille og rolig kan se hvilke dokumenter i skal have.\nDet er vigtig i sørger for at udfylde papirene meget grundig og sikre jer at alt er som det skal være for ellers henligger US bare sagen, da man fra US side mener at det er ansøgernes opgave at sikre sig at alt er som det skal være og de på ingen måde kontakter ansøgeren hvis der er fejl eller mangler.\nJeg stiller mig gerne til rådighed hvis mogen har brug for hjælp til at udfylde papirene eller jeg kan hjælpe med at tjekke dem blot send den via vores e-mail så tjekker jeg dem og vender tilbage så snart jeg har læst dem grundig igennem.\nHåber lidt denne tråd/post kan bidrage til at hjælpe jer lidt på vej .\nPrisen for en anfordrings garanti er meget forskellig alt efter hvilken bank man benytter... ex. ville min bank have DKK 1250,-, hvis jeg skulle have en "kassekredit" fra dem, og det ville koste DKK 1250,- i renter per år, så længe at der ikke bliver trukket fra kontoen.\nDa jeg valgte selv at betale 50.000,-, på en konto, som var låst til kommunen, var det kun en engangs omkostning på DKK 300,-... dvs at der ikke framadrettet løber yderligere omkostninger til denne konto.\nI forbindelse med at få så meget som mulig tilbage (specielt inden næste valg, hvor der højst sandsynligt kommer en del DF stramninger), er det værd at overveje om ægtefællen kan lære dansk nok, til at tage prøven A2, indenfor de første 6 måneder, istedet for A1, da man så kan ansøge om at få nedsat garantien med DKK 30.000,- + index reguleringen, hvor man kun får DKK 10K tilbage vad at tage prøve A1.\nSelvom vi kun har været i Danmark 5 måneder, så er vores garanti til kommunen, nu under DKK 20.000,-, pga. af at min kone gik direkte til prøve i A2... og vi satser på at hun består dansk prøve 3. sidst på året, så vi kan få halveret beløbet.