Skat.dk: Kommissionssalg, loppemarked - momspligt\n01 May 2019 13:04\n26 Mar 2019 09:50\nMoms, kommission, loppemarked, arealleje, provision\nSkatterådet kunne ikke bekræfte at Spørger, et kommissionsloppemarked, ikke skulle betale moms af stand/areal leje og provision.\nMomsloven (LBK nr. 760 af 21/06/2016 med senere ændringer)\nDen juridiske vejledning 2019-1, afsnit D.A.4.2.1, ’Kommissionsaftaler (varer)’\nDen juridiske vejledning 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.2, ’Definition: Udlejning og bortforpagtning af fast ejendom’\nDen juridiske vejledning 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.3.2, ’Hovedydelsen er udlejning af fast ejendom’\nDen juridiske vejledning 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.3.3, ’En anden hovedydelse end udlejning af fast ejendom’\nKan Skatterådet bekræfte, at Spørger ikke skal betale moms af arealleje (standleje) og omsætningsbestemt husleje (provision), jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 8?\nSåfremt der svares benægtende på spørgsmål 1, kan Skatterådet da bekræfte, at Spørger kan fastsætte den momspligtige betaling som en andel af den omsætningsbestemte husleje (provision)?\nSåfremt der svares benægtende på spørgsmål 1 og 2, kan Skatterådet da bekræfte, at Spørger alene skal betale moms af den omsætningsbestemte husleje (provision)?\nSpørger er et kommissionsloppemarked.\nButikken er en del af en koncern.\nStrukturen i koncernen kan beskrives således, at H1 er moderselskab, og Spørger og de andre butikker er sidestillede datterselskaber. Der er oplyst, at alle butikker anvender samme koncept.\nKonceptet består i, at Spørger udlejer et givent areal i butikken til en given privatkunde (herefter: lejer). Lejer har herefter faktisk råderet over arealet, og kan tilgå det i butikkens åbningstid i udlejningsperioden, og kan således sætte sine brugte varer til salg på arealet.\nDer sker ikke udlejning til virksomheder. Konceptet bygger alene på privates salg af effekter til andre private.\nLejer opmærker sine varer med beskrivelser og priser, og slutkunder kan herefter købe varerne til de priser, der er angivet på varerne, uden at lejer behøver at være til stede, idet Spørger stiller personale og betalingssystemer til rådighed for ekspedition af slutkunden.\nDen enkelte butik lejer et butikslokale af en ekstern udlejer, og Spørger står for al drift overfor udlejer, inkl. el, vand og varme. Spørger ansætter og aflønner butikspersonale, og sørger for bemanding i butikkens åbningstid. Derudover står Spørger for markedsføring af butikken og dens varer, samt drift af en IT-platform, hvorpå lejer bl.a. kan følge sit salg fra det lejede areal. Endelig står Spørger for at håndtere betalingsmodtagelse (kontant, MobilePay, Dankort mv.) samt afregning til lejer.\nSpørger har ikke indflydelse på lejernes sortiment (udover restriktionerne i lejekontraktens pkt. x) og hvordan dette arrangeres på det lejede areal.\nLejernes betaling til Spørger er sammensat af dels en fast arealleje, dels en omsætningsbestemt husleje.\nDenne indtægtskilde dækker alene leje af arealet i en given periode, der i princippet kan strække sig fra 1 uge til flere år. Den typiske lejeperiode er et par uger.\nUdover areallejen, betaler kunden en omsætningsbestemt leje på x % af omsætningen på arealet i udlejningsperioden.\nUdover de to ovennævnte indtægtskilder, sælger Spørger også videresalgsvarer i form af is, slik, kildevand og sodavand, samt service i form af oprydning mv. på de udlejede arealer, derudover sælges yderligere prismærker, manilamærker og alarmer.\nSom en gratis service stiller Spørger reoler, bøjler og prismærker til rådighed for Lejer, og priserne er således ens, uanset om disse services benyttes eller ej. Derudover forestår Spørger naturligvis rengøring af butikken, salgsfaciliteter og markedsføring samt stiller gratis the og kaffe til rådighed for butikkens kunder.\nSkattestyrelsen har fået forelagt en faktura udstedt fra Spørger til en standlejer.\nFakturaen beskriver den solgte ’vare’ som\n”Booking af stand[tal] i perioden [dato] til [dato] med varenummer [xxx]”\nNederst på fakturaen er anført:\nOpsætning af standen skal ske dagen før lejeperiodens start i følgende tidsrum: xx til xx\nTømning af stand skal ske på lejeperiodens sidste dag senest på følgende tidspunkt: xx til xx\nAf Spørgers hjemmeside fremgår bl.a., hvordan en stand bookes, hvordan prismærkning fungerer, hvordan varer opstilles og hvordan lejer kan følge med i sit salg.\nAf hjemmesiden og af fakturaen fremgår også, at sælger indestår for uindskrænket ejendomsret og ret til at råde over og sælge varerne. Der må alene sælges brugte varer i butikken, samt eksempelvis nye fejlkøb. Spørger forbeholder sig ret til at fjerne varer fra standene.\nI forbindelse med høringssvar, har Spørger indsendt en kontrakt vedrørende vilkår og betingelser for leje af et depotrum hos G1, hvor private kan leje et depotrum.\nUdlejning af depotrum er momsfritaget.\nEfter modtagelse af Spørgers høringssvar, tilføjer Skattestyrelsen:\nSkattestyrelsen er i besiddelse af kasseboner fra Spørger. Disse beskriver, at der er tale om kommissionssalg. Det er ligeledes anført, at kommissionssalg er uden moms, og at varer i kommission ikke tages retur.\nDer er Spørgers repræsentants opfattelse at alle 3 spørgsmål skal besvares med ’ja’.\nMomslovens § 13, stk. 1, nr. 8, fritager udlejning af fast ejendom. Efter praksis omfatter fritagelsen enhver form for udlejning af arealer, hvor lejer opnår en faktisk råderet over arealet som om man var ejer, ligesom man som lejer kan afskære andre fra at anvende samme areal, jf. EU-domstolens dom i sag C-275/01, Sinclair Collis.\nDisse betingelser må anses for opfyldt, når Spørger indgår aftale med en lejer om udlejning af et nærmere defineret areal, som lejer disponerer over, og som Spørger ikke kan udleje til andre i den periode lejeaftalen løber over.\nSe også SKM2002.605.LSR vedrørende opbevaring af møbler. Forholdene adskiller sig væsentligt, idet Spørgers lejere til enhver tid har adgang til det lejede areal, hvor de kan ”sælge”, flytte rundt på tingene, udskifte effekter osv.\nHerudover kan der henvises til SKM2006.31.SKAT, hvori det anerkendes, at et klinikfællesskab kan udleje lokaler og sædvanligt tilbehør uden moms til indlejere, som skal anvende lokalerne i forbindelse med deres behandlinger.\nTil de enkelte spørgsmål har repræsentanten følgende bemærkninger:\nDet er repræsentantens opfattelse, at såvel arealleje som den omsætningsbestemte husleje kan anses for at være fritaget for moms efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 8. Set med lejers øjne er der hovedsageligt tale om betaling af leje for at kunne råde over et areal i en ejendom, der er attraktiv med henblik på salg af lejers private effekter. De ydelser, som indgår i lejen i form af personale, markedsføring og salgsfaciliteter må dels anses for at være naturlige for en bygning, der anvendes som ”markedsplads”, dels anses for at være biydelser, der for lejer ikke giver selvstændig mening. Det bemærkes, at den omsætningsbestemte husleje også indeholder betaling for reoler, der af lejer anvendes på standen. Repræsentanten antager, at disse under alle omstændigheder kan anses for at være ”sædvanligt tilbehør”.\nHvis Skattestyrelsen finder, at der skal betales moms af værdien af personale, markedsføring og salgsfaciliteter, må momspligten efter repræsentantens opfattelse udgøres af en del af den omsætningsbestemte husleje. Denne andel bør fastsættes til et beløb, der sikrer, at Spørger som minimum får dækket sine faktiske omkostninger til de nævnte formål via betalingen fra lejerne.\nHvis Skattestyrelsen finder, at den omsætningsbestemte husleje ikke udgør en egentlig lejebetaling for fast ejendom, ønskes bekræftet, at den fastsatte arealleje under omstændigheder er fritaget for moms.\nOverordnet set er det repræsentantens vurdering, at der bør gives fritagelse for den samlede lejebetaling, hvilket vil være i overensstemmelse med praksis vedrørende depotrum/containere, hvor der i sagens natur er indeholdt forskellige ydelser i form af daglig ekspedition, vagttjeneste og øvrige ydelser, som er i naturlig tilknytning til den drevne virksomhed.\nSpørgers høringssvar af 5. februar 2019:\nSkattestyrelsen har vurderet, at Spørger skal betale moms af såvel standleje som af den provision, som modtages fra standlejerne.\nMed hensyn til standlejen, så vil en momspligt herfor ikke være i overensstemmelse med gældende praksis. Skattestyrelsen anfører som sine argumenter for momspligt, at lejer ikke kan råde over den lejede stand, at lejer ikke har fri og ubegrænset adgang til standen, samt at lejer ikke har indflydelse på slutkundens adgang til standen.\nStandlejer har i kraft af aftalen med Spørger utvivlsomt en faktisk råderet over den lejede stand, idet lejeaftalen afskærer andre, herunder også Spørger selv, fra at anvende standen i den aftalte lejeperiode.\nSpørgsmålet er herefter, som de forhold, som gøres gældende af Skattestyrelsen, kan føre til, at der på trods af den faktiske råderet ikke er tale om en udlejning af fast ejendom.\nDet er ikke i overensstemmelse med gældende praksis, at lejer nødvendigvis frit skal kunne vælge, hvad den lejede stand skal anvendes til, ligesom det ikke er i overensstemmelse med praksis, at lejer skal have fri og ubegrænset adgang til den lejede stand.\nDer henvises i den forbindelse til SKM2002.602.LSR vedrørende en hundepension, hvor retten vurderer, at udlejning af rum til midlertidig ”opbevaring” af hunde er fritaget for moms som udlejning af fast ejendom. Selv om det ikke fremgår direkte af afgørelsen, må det antages, at lejer af hunderum har været afskåret fra, at anvende det lejede til andre formål end opbevaring af sin hund. Endvidere må det antages, at der har været tale om en hundepension, som i lighed med traditionelle hundepensioner har faste åbningstider, og hvor hundeejeren ikke har haft adgang til det lejede areal uden for normal åbningstid.\nAf afgørelsen fra Landsskatteretten fremgår følgende:\n”Landsskatteretten finder, at udlejning af de omhandlede rum må anses for udlejning af fast ejendom efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 8, 1. pkt. Retten har herved lagt vægt på, at der udlejes et nærmere afgrænset og identificerbart rum, som den pågældende lejer erhverver en brugsret til. Da det pågældende rum endvidere ikke anses at være omfattet af begrebet udlejning af opbevaringsbokse i momslovens § 13, stk. 1, nr. 8, 2. pkt. er udlejningen momsfritaget.\nLandsskatteretten henviser i øvrigt til Told- og Skattestyrelsens afgørelse offentliggjort i TfS 1997.671, hvor udlejning af staldplads ansås for momsfri, uanset leveringen skete i forbindelse med leveringen af momspligtige ydelser.\nLandsskatteretten finder ikke, at det forhold, at klageren herudover efter konkret aftale og mod særskilt betaling foretager momspligtige leverancer til lejeren medfører, at lejeaftalen bliver sekundær i forhold til disse leverancer, med den virkning at også lejevederlaget bliver momspligtigt. Der er herved lagt vægt på, at disse ekstraydelser har meget forskellig karakter og kan kombineres efter behov, og at de i princippet kunne leveres af 3. mand uafhængigt af den indgåede lejeaftale.”\nVidere har Spørger vedhæftet kopi af de standardbetingelser, som gælder ved leje af depotrum hos G1, som udlejer depotrum uden moms, og hvor der er indføjet en række begrænsninger i lejers råderet, uden at aftalen af den grund ændrer karakter fra at være en lejeaftale til at være en aftale om opbevaring af gods. Ud over krav til det gods, som lejer opbevarer, er lejer ikke berettiget til at foretage ændringer eller installationer i det lejede, ligesom lejer skal respektere de åbningstider, som er fastsat af G1. Endelig har lejer ikke adgang til at fremleje sit lejemål.\nDisse betingelser adskiller sig ikke fra de betingelser, som gælder for Spørgers lejere.\nSkattestyrelsens sidste argument, hvorefter standlejer ikke har indflydelse på slutkundens adgang til standen kan og må ikke være et argument, som Skatterådet tillægger vægt. Standlejer har lejet et areal, der er bestemt for varesalg, og dermed er det i standlejers interesse, at slutkunderne har adgang til det lejede areal, hvor de effekter, som standlejer har sat til salg, kan besigtiges og af slutkunde medtages i kassen. Der er tale om en form for shop in shop, som også kendes fra visse stormagasiner, ligesom det i øvrigt ikke ses at adskille sig væsentligt fra andre butikslejemål i storcentre m.fl. Det vil være ganske usædvanligt, hvis lejer på forhånd afskærer visse personer eller grupper fra at komme i butikken.\nSammenfattende stemmer det bedst overens med gældende praksis, at der lægges vægt på, om lejer opnår en faktisk råderet/brugsret over det lejede, mens øvrige momenter kun tillægges vægt, hvis der er begrundet tvivl om lejers faktiske råderet/brugsret. I nærværende sag kan standlejernes faktiske råderet/brugsret efter Spørgers bedste overbevisning ikke drages i tvivl.\nDette følger også af den afgørelse, som Skattestyrelsen henviser til, SKM2018.446.LSR, vedrørende Dyrenes beskyttelse. Her lægger man netop vægt på, at Dyrenes Beskyttelse ikke lejer et nærmere defineret areal, men i stedet køber en pasningsydelse. Af afgørelsen fremgår blandt andet:\n”Efter SKATs opfattelse opnår DB adgang til pasning og opbevaring af de indleverede dyr ejet af DB hos spørger som driftsoperatør af katteinternatet. Derimod lejer DB ikke nogle bestemte klart definerede bure/lokaler, herunder et nærmere afgrænset og identificerbart rum.”\nSpørger fastholder derfor, at spørgsmål 3 under alle omstændigheder bør besvares bekræftende\nAd. Spørgsmål 1 og 2\nFor så vidt angår spørgsmål 1 og 2 skal der foretages en vurdering af, hvorvidt provisionen/den omsætningsbestemte husleje udgør en selvstændig hovedydelse, som er uafhængig af den faste lejebetaling for standen, eller om betalingen dækker over biydelser, som er underordnet i forhold til hovedydelsen, som består i lejebetalingen.\nEfter Spørgers opfattelse består standlejers interesse i, at leje en stand, hvorfra der kan sælges personlige effekter, og hvor standlejer er sikret et besøgstal, som gør det realistisk at foretage salg. Det er på den baggrund, at Spørger anser leje af standen for at udgøre det egentlige mål for standlejer, mens de øvrige ydelser ikke udgør et mål i sig selv for standlejer, men er følgeydelser, der har til formål, at gøre lejemålet attraktivt, jf. herved EU-domstolens afgørelse i sagen vedrørende Card Protection Plan, C-349/96.\nDenne vurdering understøttes af, at Spørgers primære omsætning hidrører fra udlejning af stande. For perioden 1. juli – 31. december 2018 udgør omsætningstallene:\nSpørger har selvsagt en interesse i, at lejerne opnår et salg, hvilket i et vist omfang hænger sammen med, at det øger Spørgers indtægter, men samtidig indgår det også som et væsentlig led i Spørgers markedsføring med henblik på at få udlejet standene. Standlejerne vil søge mod de steder, hvor mulighederne for at sælge sine varer er de bedst mulige.\nSpørger skal i den forbindelse fremhæve, at også landets indkøbscentre, har en klar interesse i, at medvirke til at gøre centret attraktivt, og i den forbindelse øge den enkelte lejers omsætning. Derfor vil centret ofte være involveret i aktiviteter, som har til formål at markedsføre centret og de enkelte lejere/butikker. Dette adskiller sig ikke væsentligt fra de aktiviteter, som Spørger initierer. Samtidig er det ikke ualmindeligt, at et storcenter opkræver en omsætningsbestemt leje eller – mere almindeligt – en leje, som er baseret på et fast element og et omsætningsbestemt element. Hvis lejer driver momsfri virksomhed, vil centret kunne udleje uden moms, uanset der er tale om en fast leje eller en leje, som er helt eller delvist variabel.\nFormidling contra Kommission\nSkattestyrelsen lægger til grund, at Spørger sælger standlejernes varer i eget navn, men for andres regning, og at der herved sker 2 handler.\nDette er Spørger ikke enig i. Spørger agerer i realiteten som et auktionshus, som formidler salg af varer mellem privatpersoner. Den enkelte standlejers varer er mærket med pris og identifikation. Når kunden har valgt sin vare/sine varer, udstedes kassebon til kunden, hvor denne identifikation fremgår. Hvis en kunde efterfølgende reklamerer, kan Spørger se, hvem der har solgt varen, og hermed hvem, der i givet fald er erstatningsansvarlig overfor kunden, hvis reklamationen er berettiget.\nKunden er selv bevidst om, at de enkelte stande indeholder forskellige standlejeres produkter, og at man handler med de enkelte standlejere.\nSkattestyrelsen bemærker, at ovenstående afsnit: ’Spørgsmål’, ’Faktiske forhold’ og ’Spørgers opfattelse og begrundelse’, er gengivet, som oplyst af Spørgers repræsentant. Repræsentanten tager udgangspunkt i, at de ydelser, som Spørger leverer til lejer, skal anses som udlejning af fast ejendom, hvorfor repræsentanten anvender begreber som ’lejer’, ’arealleje’ og ’omsætningsbestemt husleje’.\nDa Skattestyrelsen er af en anden opfattelse, anvendes der derfor i stedet nedenfor begreberne ’standlejer’, ’standleje’ og ’provision’.\nIfølge momslovens § 4, jf. § 3, skal der betales moms af levering af varer og ydelser, der mod vederlag leveres af en afgiftspligtig person her i landet. Undtaget herfra er bl.a. udlejning af fast ejendom, jf. § 13, stk. 1, nr. 8.\nUdlejning af fast ejendom er således fritaget for moms.\nDet grundlæggende kendetegn for begrebet udlejning af fast ejendom er, at lejer for en aftalt periode betaler for retten til dels at råde over den faste ejendom, som om den pågældende var ejer heraf, og dels at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed. Se sag C-275/01, Sinclair Collis Ltd, præmis 25.\nFor at afgøre, om en transaktion er momspligtig, skal der imidlertid tages hensyn til samtlige omstændigheder ved den pågældende transaktion, idet det skal undersøges, hvad der er karakteristisk for transaktionen. Præmis 26\nEU-domstolen afgjorde i sag C-275/01, at en aftale om at opstille en cigaretautomat i et lokale (pub, klub, hotel etc.) ikke kunne anses som udlejning af fast ejendom.\nEjeren af lokalet gav ejeren af cigaretautomaten ret til at opstille, forestå drift/vedligeholdelse af automaten i lokalet, mod at ejeren af lokalet fik en procentdel af bruttofortjenesten fra salget af cigaretter i lokalet. Ejeren af cigaretautomaten fik ikke andre rettigheder til at råde eller bestemme over lokalerne end dem, der fremgik af aftalen.\nDomstolen bemærkede, at kontrakten mellem parterne ikke havde til formål passivt at stille et areal eller en plads til rådighed, dels fordi arealet ikke var præcist afgrænset, og dels fordi ejeren af cigaretautomaten ikke fik ret til at bestemme over eller begrænse adgangen til det areal, hvor automaten befandt sig. Adgangen til det areal, hvor cigaretautomaten befandt sig var begrænset til erhvervslokalets åbningstid, og tredjemand kunne alene få adgang til automaten i det tidsrum som ejeren af lokalet udstak, og ikke indenfor de begrænsninger, som ejeren af cigaretautomaten måtte fastsætte.\nHerefter udtalte EU-domstolen, at rådigheden over en del af arealet under disse omstændigheder i henhold til kontrakten kun udgjorde et middel til at udføre den tjenesteydelse, der var formålet med kontrakten, nemlig at sikre udøvelsen af en eneret til salg af cigaretter i lokalet gennem opstilling og vedligeholdelse af automaten mod betaling af en procentdel af fortjenesten. Præmis 30. Se også Den Juridiske Vejledning 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.2 ’Definition: Udlejning og bortforpagtning af fast ejendom’\nByretten afgjorde i SKM2015.107. BR, at udlejning af depotrum var momsfritaget udlejning af fast ejendom. Depotrummene var etableret i varierende størrelser fra nogle få m² op til ca. 30 m² i bygninger, der tidligere har været anvendt til landbrug. Se DJV 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.2.\nLandsskatteretten afgjorde i SKM2018.446.LSR, at et dyreinternats udlejning af bure/lokaler, og levering af hermed forbundne pasningsydelser til Dyrenes Beskyttelse, skulle anses som én samlet levering, der ikke kunne karakteriseres som momsfri udlejning af fast ejendom.\nAfgørelsen blev bl.a. begrundet med, at Dyrenes Beskyttelse ikke opnåede en eksklusiv råderet over de lokaler og bure, der blev benyttet til internat, fordi internatet også kunne modtage privatejede dyr til videreformidling. Der blev videre henset til at det årlige vederlag, som Dyrenes Beskyttelse betalte, blev baseret på antallet af modtagne dyr, og ikke antallet af udlejede bure og lokaler.\nI sag C-114/05, Gillan Beach Ltd., afgjorde EU-domstolen, at leveringsstedet for en samlet tjenesteydelse, som bl.a. omfattede opstilling og tilrådighedsstillelse af stande og kommunikationsmidler, personale til modtagelse af besøgende samt leje og overvågning af de områder, hvor de udstillede både var fortøjet, som en messearrangør leverede til udstillerne, var der, hvor arrangementet fandt sted.\nDen af udstillerne overladte rådighed over standpladsarealet i forbindelse med udstillinger, modemesser mv., var ikke det primære formål med kontrakten. Det primære formål var at markedsføre de udstillede varer. Rådighed over standpladsarealet blev således kun anset som et middel til at fremme salget af de udstillede varer (reklame/markedsføring). Præmis 25. Se SKM2006.450.SKAT og DJV 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.3.3 ’En anden hovedydelse end udlejning af fast ejendom’\nIfølge momslovens § 4, stk. 3, nr. 1, anses overdragelse af en vare i henhold til en kommissionsaftale med henblik på salg også som levering af en vare.\nMed kommission forstås at en person (kommissionæren) indgår handler i eget navn, men for en andens (kommittentens) regning, efter bemyndigelse fra kommittenten. ’I eget navn’ betyder, at når kommissionæren sælger kommittentens varer til tredjemand, forpligtes kommissionæren overfor tredjemand og ikke kommittenten.\n’For andens regning’ betyder, at fortjeneste eller tab tilfalder kommittenten.\nDet vil sige, at der i princippet forekommer to varesalg, idet kommissionæren anses for at have købt varen af sælger (kommittenten) for derefter at sælge varen til tredjemand. Det er de almindelige bestemmelser, der gælder for kommissionæren, når der skal afregnes moms, det vil sige moms på salgsprisen og fradragsret for købsmomsen – eller når der handles brugte varer, muligheden for at anvende de særlige brugt momsregler. Se DJV 2019-1, afsnit D.A.4.2.1 ’Kommissionsaftaler (varer)’\nSpørger er del af en koncern, der driver kommissionsloppemarkeder. Det er oplyst, at alle butikker anvender samme koncept.\nKonceptet består i, at kunden booker en stand for en given periode. Ved en stand forstår Spørger et areal på x m². Der står reoler mv. til rådighed på standen, og leje af gulvområde for fysisk store effekter samt galleriplads kan tilkøbes yderligere.\nStandlejeren får af Spørger udleveret en mængde prismærker, som standlejeren sætter på varerne efter at have anført den ønskede pris. Når Spørger sælger varerne til slutkunden, identificeres standlejerens varer via prismærkernes stregkoder.\nVarerne skal stilles op på standen aftenen før periodens start mellem en til to timer før butikkens lukketid, og tømningen af standen skal ske den sidste dag i perioden senest en til to timer før butikkens lukketid. Det er alene brugte varer og eventuelle private ’fejlkøb’, der må stilles op. Det er ikke tilladt at opstille bl.a. fødevarer, tobak, våben, ulovligt kopi materiale.\nStandlejeren kan tilgå sin stand i butikkens åbningstid, og kan i den forbindelse rydde op, evt. stille flere effekter op.\nSpørger står for al drift af butikslokalet, inkl. el, vand, varme og rengøring, ligesom Spørger ansætter og aflønner personale, og sørger for bemanding i butikkens åbningstid. Videre står Spørger for markedsføring af butikken, og drift af en IT-platform, hvorpå standlejeren bl.a. kan følge sit salg fra sin stand. Endelig står Spørger for at håndtere betalingen fra slutkunderne samt afregning til standlejerne.\nPrisen for leje af standen består dels af en fast pris, der afhænger af standens størrelse og periodens længde, og dels af en provision på x % af salget fra standen.\nKonceptet bygger alene på privates salg af effekter til andre private. De på standen opstillede varer er af Spørger taget i kommission, idet det af den forelagte faktura og Spørgers hjemmeside, fremgår, at ’Sælgeren indestår for at have uindskrænket ejendomsret og ret til at råde over og sælge varerne’, samt at Standlejer indestår for evt. krav overfor Spørger. Spørger sælger således standlejerens varer som et kommissionssalg, det vil sige i Spørgers navn, men, for standlejerens regning og risiko.\nSpørgers leverance til standlejer består af to elementer, dels en standleje, der er afhængig af arealets størrelse og periodens længde, og dels et kommissionssalg, hvor standlejer betaler en provision på x % af værdien af de solgte private effekter.\nDenne opfattelse bekræftes af, at de to elementer afregnes separat.\nDen forelagte faktura, omfatter alene leje af standen. Denne ydelse skal betales af standlejer, uanset om der bliver solgt noget fra standen eller ej.\nProvisionen, der udgør en fast procentdel af salget fra standen, afregnes løbende, idet Spørger fratrækker x % af det samlede salgsbeløb, der overføres til standlejer.\nVed kommissionssalg forekommer der to varesalg, jf. momslovens § 4, stk. 3, nr. 1.\nFørste salg fra standlejer (den private kunde) til Spørger. Dette salg er fritaget for moms, idet det alene er afgiftspligtige personer, der er skal betale moms, jf. momslovens § 3 jf. § 4.\nAndet salg er fra Spørger til tredjemand (slutkunden). Dette salg er momspligtigt, idet Spørger er en afgiftspligtig person, der leverer varer mod vederlag, jf. momslovens § 3 jf. § 4. Det er således de almindelige bestemmelser, der gælder for Spørger, det vil sige moms på salgsprisen og fradragsret for købsmomsen.\nNår der handles brugte varer, har Spørger mulighed for at anvende de særlige brugtmomsregler, jf. momslovens kapitel 17, hvor der alene beregnes moms af fortjenesten.\nSkattestyrelsen finder ikke, at de to betingelser der kendetegner begrebet udlejning af fast ejendom, jf. sag C-275/01, præmis 25, nemlig dels at lejer for en aftalt periode betaler for retten til at råde over den faste ejendom, som om den pågældende var ejer heraf, og dels at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed, er opfyldt i denne sag.\nSelvom standlejer i denne sag får stillet en/et arealmæssigt klart afgrænset stand/reol/areal til rådighed, er der flere momenter, der taler imod de nævnte kendetegn.\nStandlejer kan ikke råde over den lejede stand, som en ejer, idet standen ifølge aftalen med Spørger, alene er tiltænkt opstilling af private brugte effekter med henblik på salg. Standlejer må ikke anvende standen til andet formål.\nDer til kommer, at der er begrænsninger for, hvornår standlejer har adgang til den lejede stand, nemlig alene i Spørgers åbningstid. Det fremgår også af aftalen mellem parterne, at varerne skal stilles op aftenen før lejeperioden begynder, ligesom at standen skal ryddes inden et bestemt tidspunkt.\nVidere har standlejer heller ikke indflydelse på tredjemands (slutkundens) adgang til den lejede stand. Dette bestemmes alene af Spørger, og vil også være i butikkens åbningstid.\nFormålet med aftalen mellem Spørger og standlejer er ikke passivt at stille en/et stand/reol/areal til rådighed for standlejer. Det karakteristiske for aftalen er, at standlejer får en mulighed for at udbyde sine private effekter til tredjemand via en kommissionsaftale med Spørger.\nLeje af en/et stand/reol/areal er i den forbindelse ikke det primære formål med aftalen. Det primære formål for standlejer er, at sælge sine private effekter via en kommissionsaftale med Spørger. Rådigheden over stand/reol/areal må derfor anses som en ydelse til at fremme salget af de udstillede private effekter. Se sag C-114/05, præmis 25.\nSkattestyrelsens bemærkninger til Spørgers høringssvar af 5. februar 2019\nSpørger argumenterer med, at Standlejer har en faktisk råderet over den lejede stand, idet lejeaftalen afskærer andre, herunder også Spørger selv, fra at anvende standen i den aftalte periode.\nSpørger henviser til SKM2002.602.LSR, hvor Landsskatteretten vurderer, at udlejning af rum til midlertidig ’opbevaring’ af hunde er fritaget for moms som udlejning af fast ejendom. Spørger anfører, at det må antages, at lejer af hunderum har været afskåret fra, at anvende det lejede til andre formål end opbevaring af sin hund, og at hundeejeren ikke har haft adgang til det lejede hunderum uden for normal åbningstid.\nLandsskatteretten fandt, at det forhold, at den pågældende hundepension efter konkret aftale og mod særskilt betaling foretager momspligtige leverancer til lejeren, ikke førte til, at lejeaftalen blev sekundær i forhold til disse leverancer, med den virkning at også lejevederlaget blev momspligtigt. Ekstraydelserne kunne have meget forskellig karakter og kombineres efter behov, og kunne i princippet leveres af tredjemand uafhængigt af den indgåede lejeaftale.\nSkattestyrelsen anser SKM2002.602.LSR for at være en konkret afgørelse, bl.a. fordi hundens ophold i pensionen i den pågældende afgørelse strakte sig over en tid på flere måneder.\nIfølge praksis anses hundepensioner for at levere en typisk pasningsydelse, der består af en separat boks evt. med løbegård, mad, en daglig gåtur/legetid. Typisk er prisen for et pasningsophold et fast beløb pr. døgn, og er typisk af kortere varighed fra 1 til 4 uger. Se DJV 2019-1, afsnit D.A.5.8.4.1.3.2.\nDe forhold, der gør sig gældende i SKM2002.602.LSR er ikke sammenlignelige med at Spørger stiller en/et stand/reol/areal til rådighed for standlejer i forbindelse med salg af private effekter. Tredjemand havde ikke adgang til de enkelte hunde i hundepensionen, og formålet med hundens ophold i pensionen var ’opbevaring’ og ikke udstilling med henblik på salg.\nVidere henviser Spørger til standardbetingelser, som gælder ved leje af depotrum hos G1, der udlejer depotrum uden moms. I dette tilfælde er der også en række begrænsninger i lejers råderet og krav til det gods, som lejer opbevarer, og lejer har kun adgang til depotrummet i åbningstiderne.\nSkattestyrelsen finder ikke, at forholdene i forbindelse med at leje et depotrum, kan sammenlignes med at Spørger stiller en/et stand/reol/areal til rådighed for standlejer i forbindelse med salg af private effekter.\nStandardbetingelserne anfører, at der kræves en særskilt kode for adgang til G1’s område og eventuelt de enkelte opbevaringsarealer. Videre anføres det, at hvert depotrum aflåses af kunden med en forsikringsgodkendt lås. G1 er ikke i besiddelse af nøgler hertil. Kunden er forpligtet til at afholde de faktiske omkostninger i forbindelse med udskiftning af låsecylinder og nøgler.\nI modsætning til leje af et depotrum hos G1, hvor det lejede depotrum passivt stilles til rådighed, og aflåses af kunden for at forhindre tredjemand i at få adgang til det lejede rum, er dette ikke tilfældet når Spørger stiller en/et stand/reol/areal til rådighed i forbindelse med salg af private effekter, hvor det netop er hensigten at tredjemand – slutkunden – skal have adgang til den lejede stand (der er en åben reol, uden mulighed for aflåsning eller afskærmning).\nSpørger sammenligner standleje med henblik salg af brugte effekter med andre butikslejemål i storcentre m.fl.\nEt butikslejemål i et storcenter er et afgrænset areal, butiksejeren står selv for indretningen af arealet og der er i reglen mulighed for at aflåse butiksarealet med eksempelvis skydedøre, rulleskodder eller lignende. Den enkelte butik er en selvstændig erhvervsdrivende, og har eget CVR nummer og kasseapparat, samt personale til at betjene tredjemand/kunder. Det er ikke storcentrets personale, der sælger butikkens varer/betjener butikkens kunder. Når der ikke er personale til stede i butikken, lukkes den og tredjemand/kunder har ikke adgang.\nSkattestyrelsen finder derfor ikke, at et butikslejemål i et storcenter er sammenligneligt med Spørgers tilrådighedsstillelse af en/et stand/reol/areal i forbindelse med salg af private effekter.\nSpørger er videre af den opfattelse, at standlejers interesse består i at leje en stand, hvorfra der kan sælges personlige effekter, og hvor der er sikret et vist besøgstal. Derfor finder Spørger, at leje af standen udgør det egentlige mål for standlejer, medens de øvrige ydelser ikke udgør et mål i sig selv for standlejer, men er følgeydelser, der har til formål, at gøre lejemålet attraktivt.\nSpørger finder, at denne opfattelse understøttes af, at Spørgers primære omsætning hidrører fra udlejning af stande, medens provisionen udgør en mindre del af omsætningen. Spørgers interesse i at standlejerne opnår et salg indgår bl.a. som et væsentligt led i Spørgers markedsføring med henblik på at få udlejet standene.\nDet er Skattestyrelsens opfattelse, at når en privat person ønsker at sælge sine brugte effekter, er det netop salget, der er formålet med aktiviteten. Som nævnt ovenfor er formålet med aftalen mellem Spørger og standlejer ikke passivt at stille en/et stand/reol/areal til rådighed for standlejer. Det karakteristiske for aftalen er, at standlejer får en mulighed for at udbyde sine private effekter til tredjemand via en kommissionsaftale med Spørger.\nDet er i den forbindelse irrelevant, hvordan Spørgers omsætningsfordeling er.\nEndelig mener Spørger, at Spørger i realiteten agerer som et auktionshus, som formidler salg af varer mellem privatpersoner. Spørger bemærker:\n”Den enkelte standlejers varer er mærket med pris og identifikation. Når kunden har valgt sin vare/sine varer, udstedes kassebon til kunden, hvor denne identifikation fremgår. Hvis en kunde efterfølgende reklamerer, kan Spørger se, hvem der har solgt varen, og hermed hvem, der i givet fald er erstatningsansvarlig overfor kunden, hvis reklamationen er berettiget.”\nSkattestyrelsen uforstående overfor denne bemærkning.\nAf kasseboner fra Spørger, som Skattestyrelsen er i besiddelse af, fremgår klart at der er tale om et kommissionssalg, idet det er anført, at kommissionssalg er uden moms, at varer i kommission ikke tages retur, samt at Spørger ikke indestår for funktionaliteten af elektronik og mekaniske varer.\nVidere bemærker Skattestyrelsen, at hvis Spørger havde ageret som et auktionshus, ville den provision der tilfalder auktionshuset ved salg også være omfattet af momspligt.\nSpørgers høringssvar ændrer derfor ikke Skattestyrelsens indstilling.\nSkattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 1 besvares med ”nej”.\nSom anført under spørgsmål 1, anser Skattestyrelsen provisionen fra kommissionssalget som et momspligtigt salg (eventuelt ved brug af brugtmomsreglerne).\nSom anført under spørgsmål 1, anser Skattestyrelsen provisionen fra kommissionssalget som et momspligtigt salg (eventuelt ved brug af brugtmomsreglerne), og at rådigheden over en/et stand/reol/areal i den forbindelse anses som en ydelse til at fremme salget af de udstillede private effekter.\nSkatterådet tiltræder Skattestyrelsens indstilling.\nSpørger har givet personligt møde for Skatterådet og er mundtligt fremkommet med sine kommentarer overfor medlemmerne af Skatterådet.\nSpørgers indlæg er, jf. § 11, stk. 1, nr. 4, i Skatterådets forretningsorden, refereret i den protokol der føres over forhandlingerne i Skatterådets møder. Indlægget er derfor ikke indarbejdet i nærværende sagsfremstilling.\nMomsloven (LBK nr. 760 af 21/06/2016 med senere ændringer) § 3\n8) Udlejning og bortforpagtning af fast ejendom, herunder levering af gas, vand, elektricitet og varme som led i udlejningen eller bortforpagtningen. […]\nDen bagvedliggende artikel 135, stk. 1 i momssystemdirektiver (2006/112/EF af 28. november 2006 med senere ændringer)\nbortforpagtning og udlejning af fast ejendom\nudlejning inden for hotelsektoren eller sektorer med tilsvarende opgaver, således som dette begreb er fastlagt i medlemsstaternes lovgivning, herunder udlejning i ferielejre eller i områder, der er indrettet som campingpladser\nudlejning af pladser til parkering af transportmidler\nudlejning af udstyr og maskiner, der installeres på brugsstedet\nudlejning af sikkerhedsbokse.\nEU-domstolens sag C-114/05, Gillan Beach Ltd.\nSagen vedrørte bestemmelsen af leveringsstedet, når et engelsk selskab arrangerede sejlsport udstillinger i Frankrig. [Dagældende regler, bestemmelserne blev ændret den 1. januar 2011.]\nSelskabet leverede en række samlede tjenesteydelser til kunderne, som bl.a. omfattede opstilling og tilrådighedsstillelse af stande og kommunikationsmidler, personale til modtagelse af besøgende samt leje og overvågning af de områder, hvor de udstillede både var fortøjet.\n”24. Disse forskellige kategorier af tjenesteydelser har endvidere det fælles træk, at de normalt præsteres i forbindelse med enkeltstående arrangementer, og at det sted, hvor det pågældende kompleks af tjenesteydelser faktisk udføres, er let at bestemme, idet de pågældende arrangementer finder sted i præcist afgrænsede lokaliteter.\n25. Formålet med en udstilling eller en messe er nemlig, at uanset hvilket emne den vedrører, at præstere forskellige komplekse tjenesteydelser over for en flerhed af adressanter – som hovedregel på et bestemt sted og ved en enkelt lejlighed – bl.a. med det formål at præsentere oplysninger, goder eller begivenheder med henblik på at fremme salget heraf. En udstilling eller en messe må derfor betragtes som hørende til de former for lignende virksomhed, der er omfattet af sjette direktivs artikel 9, stk. 2, litra c), første led. [Momssystemdirektivets nuværende artikel 53, om at leveringstedet for ydelser i forbindelse med kultur, kunst, sport, videnskab, undervisning, underholdning og lignende, […] er der, hvor aktiviteten faktisk udføres]\n26. Tjenesteydelser vedrørende den virksomhed, som er opregnet i sjette direktivs artikel 9, stk. 2, litra c), første led [Momssystemdirektivets artikel 53], omfatter derfor de ydelser, der præsteres af organisatorer af sådan virksomhed samt af virksomhed, der må sidestilles hermed.\n27. Den samlede tjenesteydelse, som en arrangør af en messe eller en udstilling leverer til udstillerne, må følgelig anses for hørende til de former for virksomhed, som er omfattet af sjette direktivs artikel 9, stk. 2, litra c), første led. [Momssystemdirektivets artikel 53]”\nEU-domstolens sag C-275/01, Sinclair Collis Ltd.\nEU-domstolen afgjorde, at en aftale om at opstille en cigaretautomat i et lokale (pub, klub, hotel etc.) ikke kunne anses som udlejning af fast ejendom.\nEjeren af lokalet gav ejeren af cigaretautomaten ret til at opstille, forestå drift/vedligeholdelse af automaten i lokalet, mod at ejeren af lokalet fik en procentdel af bruttofortjenesten fra salget af cigaretter i lokalet. Ejeren af cigaretautomaten fik ikke andre rettigheder til at råde eller bestemme over lokalerne end dem der fremgik af aftalen.\nIfølge retspraksis beskrives de grundlæggende kendetegn ved udlejning af fast ejendom, at lejer for en aftalt periode og mod vederlag tildeles retten til at råde over en fast ejendom, som om den pågældende var ejer heraf, og at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed. Se præmis 25.\nDet skal imidlertid tages hensyn til samtlige omstændigheder ved den pågældende transaktion, når det skal afgøres, om en transaktion er momspligtig. Det skal undersøges, hvad der er karakteristisk for denne. Se præmis 26.\nVidere fremgår det af dommen:\n”27. Det bemærkes hertil, at ifølge de oplysninger, den forelæggende ret har givet, har kontrakten ikke til formål passivt at stille et areal eller en plads til rådighed, således at der sikres medkontrahenten en ret til at råde over arealet eller pladsen, som om den pågældende var ejer, og til at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed.\n28. Dette støttes af, at det for det første i kontrakten ikke bestemmes, på hvilket præcist afgrænset areal eller på hvilken bestemt plads artomaterne skal opstilles inden for etablissementet. I modsætning til, hvad der er kendetegnende for udlejning, har placeringen af automaten kun betydning, for så vidt som den skal give mulighed for at sikre det størst mulige salg. Hvis denne betingelse overholdes, er der i henhold til kontrakten intet til hinder for, at automaterne i et vist omfang kan flyttes, som indehaveren af lokalerne måtte ønske.\n29. For det andet giver kontrakten ikke SC ret til at bestemme over eller begrænse adgangen til den plads, hvor automaterne befinder sig. Selv om SC i medfør af kontrakten har eneret til adgang til automaterne med henblik på at foretage vedligeholdelse, fylde dem med cigaretter og fjerne pengebeløbene deri, omfatter denne ret kun adgangen til automaten som sådan, navnlig det indvendige maskineri, og ikke adgangen til den del af lokalernes areal, hvor automaten befinder sig. Under alle omstændigheder er denne ret ifølge de oplysninger, SC har givet under retsmødet, begrænset til erhvervslokalernes åbningstid, og den kan ikke udøves uden samtykke fra indehaveren af lokalerne. Endvidere kan tredjemand kun få fri adgang til automaterne i overensstemmelse med de nærmere praktiske bestemmelser, indehaveren af lokalerne træffer, navnlig inden for etablissementets åbningstider, og ikke inden for de begrænsninger, SC måtte sætte.\n30. Rådigheden over en del af arealet af eller en plads i erhvervslokaler udgør under disse omstændigheder i henhold til kontrakten kun et middel til at udføre den tjenesteydelse, der er formålet med kontrakten, nemlig at sikre udøvelsen af en eneret til salg af cigaretter i etablissementet gennem opstilling og vedligeholdelse af automater mod betaling af en procentdel af fortjenesten.”\nLandsskatteretten afgjorde, at et dyreinternats udlejning af bure/lokaler, og levering af hermed forbundne pasningsydelser til Dyrenes Beskyttelse, skulle anses som én samlet levering, der ikke kunne karakteriseres som momsfri udlejning af fast ejendom.\nLandsskatteretten begrundede bl.a. afgørelsen med, at Dyrenes Beskyttelse ikke opnåede en eksklusiv råderet over de lokaler og bure, der blev benyttet til internat, idet internatet også kunne modtage privatejede dyr til videreformidling. Der blev videre henset til at det årlige vederlag, som Dyrenes Beskyttelse betalte, blev baseret på antallet af modtagne dyr, og ikke antallet af udlejede bure og lokaler.\nDet var herefter Landsskatterettens opfattelse, at ingen del af det leverede kunne karakteriseres som udlejning af fast ejendom, og at internatet leverede en samlet ydelse, som udgjorde drift af katteinternat.\nUdlejning af depotrum der var etableret i varierende størrelser fra nogle få m2 op til ca. 30 m2 i bygninger, der tidligere har været anvendt til landbrug, anses for momsfritaget udlejning af fast ejendom.\nSKAT ændrer praksis med hensyn til leveringssted for udlejning af standpladser i forbindelse med udstillinger, modemesser mv., på baggrund af EU-Domstolens dom sag C-114/05, Gillan Beach Ltd.\nEn udstilling eller messe skal herefter anses som hørende til de former for lignende virksomhed, der var omfattet af den dagældende momslov § 18, stk. 1, nr. 1.\n[nugældende momslov § 21, der vedrører levering for ydelser i forbindelse med aktiviteter inden for kultur, kunst, sport, videnskab, undervisning, underholdning og lign., herunder messer og udstillinger]\nUdlejning af rum i en hundepension, rummene stilles til rådighed for hundeejere. Det forhold, at der efter konkret aftale og mod særskilt betaling udover udlejningen af rum blev foretaget momspligtige leverancer til lejeren, medførte ikke, at udlejningen blev en sekundær ydelse til de momspligtige leverancer. Flere uafhængige hovedydelser.\nMoms af kunstneres og arvingers førstegangssalg af egne kunstgenstande beregnes på et reduceret afgiftsgrundlag.\nGallerier kan udstede fakturaer i kunstnerens navn på kunstnerens fakturapapir, og salget anses for at være kunstneres førstegangssalg af egen kunstgenstand.\nGalleriets levering af bistand med salg, lokaler mv. til kunstneren mod et formidlingshonorar er momspligtigt efter lovens almindelige regler, jf. momslovens § 4.\nHvis galleriet sælger kunstgenstanden som kommissionssalg, beregnes der moms af den fulde salgspris, jf. momslovens § 4, stk. 3, nr. 1. Ved kommissionssalg indgår galleriet handlen i eget navn og for kunstnerens regning efter bemyndigelse fra kunstneren.


Rustfri stål369,95 kr\nKobber (Blank)1.299,95 kr\nStørrelse: H26 cm B28 cm D42 cm\nStørrelse: B: 28 cm, H: 26 cm, D: 42 cm\nFlot udendørs væglampe i "klassisk" og antikt design. Lampen antik inspirerede skærm og den klare glas, giver et eksklusivt look.\nGiver masser af lys, og det klare lys giver mulighed for dekoration i form af globepærer.\nFlot og solid væglampe som er IP54.\nLampen kan desuden sløjfes.\nLuxembourg væglampe findes i farverne:\nLuxembourg leveres uden pære. Du kan derfor helt selv vælge, hvilken pære du ønsker at kombinere din Væglampe med. Og med en E27 fatning er der mange lyskilder at vælge imellem.\nVed valg af pære til din Luxembourg Væglampe bør du overveje, hvilken type lys du har behov for og sikrer, at lysstyrke og farvetemperatur matcher det rum, hvor din Luxembourg Væglampe skal være.\nOvervej også om lyset i din Luxembourg Væglampe skal kunne dæmpes. På den måde kan din nye Nordlux Væglampe tilgodese forskelligartede behov og give lys ved fx både en hyggelig middag, lektielæsning og når der skal gøres rent.\nHar du spørgsmål til Nordlux Luxembourg Væglampe?\nEr du i tvivl, har spørgsmål eller brug for hjælp i forbindelse med dit køb af Nordlux Luxembourg Væglampe, så kontakt os endelig! Du kan fange os på chatten, via mail eller på telefon 64 64 29 60. Vi sidder klar til at hjælpe både før, under og efter købet.


Skole, Venner og Fritidsaktiviter - In & out - TOPModel\nSkole, Venner og Fritidsaktiviter\nDet kan være svært at lave alting på en gang. Så når man også skal tænke på tøj sprænger man jo i luften. Personligt har jeg en forskellig stil til alle 3 ting. Men jeg kan ikke skifte tøj 3 gange om dagen så hvordan klare jeg lige det?\nI skolen er jeg fuld af detaljer og lyserøde mønstre. I skolen ligner jeg lidt en nørd (men det er jeg også).\nNår jeg er sammen med mine venner er jeg ret rå. Der er min stil meget sort enkel og moderigtig. Der er mine y-items min sorte crop top og min adidas hue. Meget mine venner griber jeg gerne et skateboard og køre en tur.\nNår jeg er til fritidsaktiviteter er jeg fuld Nike Adidas og Calvin Klein. Men min fritidsaktivitetstil er ret kedelig for et par Nike Pro bukser og en Adidas badedragt er ikke så vild. Men det er stadig min stil.\nJeg har før fået kommentarer på at jeg skal være mig selv. Men alle 3 versioner af mig er mig så hvordan bliver jeg mig selv hvis der er 3 mig selv.


Den Korte Avis | Er det offentlige rum for alle?\nEr det offentlige rum for alle?\nFor mennesker fra vores kulturkreds er spørgsmålet en meningsløshed. Det offentlige rum er offentligt, og derfor kan alle selvfølgelig færdes der med lige rettigheder.\nMen for muslimer forholder det sig ofte anderledes. Her er det offentlige rum mandens, og det er ikke til debat. Hvis en kvinde alligevel af en eller anden grund er nødt til at færdes der, er hun en aggressiv og uretmæssig indtrænger på mandens domæne. Hun skal derfor på forskellig vis signalere, at hun er klar over og anerkender, at hun befinder sig et sted, hvor hun ingen rettigheder har.\nKoran og hadith (Profeten Muhammeds sædvane eller forskrifter) og nutidens retslærde foreskriver alle, hvordan kvinden med sin adfærd skal nedtone aggressionen. Kvindens manglende rettigheder i det offentlige rum er forpligtende norm for alle muslimer, inklusive de mange tilsyneladende velintegrerede muslimer, som vi møder i vores hverdag.\nDet regelsæt, der gælder for kvindens adfærd i det offentlige rum er uændret gennem de sidste ca. 1400 år, så der er ingen grund til at tro, at det står umiddelbart foran at forandres. Grundlæggende i dette regelsæt er, at kvinden med sin adfærd nedtoner den aggression overfor manden, som hendes ophold i det offentlige rum udgør. Her skal blot nævnes nogle få eksempler:\n1. Kvinden skal i det offentlige rum være ledsaget af sin mand, søn eller et andet mandligt familiemedlem, som har hende i sin varetægt, og hvis anvisninger hun skal følge.\n2. Kvinden skal slå blikket ned, så hun undgår øjenkontakt.\n3. Kvinden må ikke gå midt på vejen, men skal gå ude i siden.\n4. Kvinden skal vige, hvis hun og en mand går imod hinanden.\n5. Kvinden skal naturligvis være forskriftsmæssigt tilsløret, så hun ikke vækker mandens begær.\nEfterlever kvinden ikke disser regler (og mange flere), udviser hun aggression overfor manden, og han er så i sin gode ret til at forsvare sig ved at ydmyge og forulempe hende både sprogligt og fysisk. Præcis som det skete i Köln og mange andre steder nytårsaften, hvor muslimske mænd værgede for sig mod de aggressive festklædte kvinder, der vakte deres begær.\nDen for os at se bizarre og helt grundlæggende forestilling om, at det er manden, der er offer for kvindens aggression, fordi hun vækker hans begær, burde vel nok få os til at stille spørgsmålet, om vi virkelig for alvor kan nære nogen tro på, at vi kan integrere muslimer.\nDe unge mænd i Köln og andre steder er tydeligvis fasttømret i deres anakronistiske virkelighedsopfattelse, og når man spørger til nutidens retslærdes opfattelse, så gentager de med kvalmende monotoni, at sådan har Gud for både mandens og kvindens skyld meddelt det til profeten Muhammed. Og det tilkommer ikke mennesker med deres relative forståelse at gå i rette med Guds altomfattende og absolutte indsigt.\nMen når det nu forholder sig sådan, så må man undres over, hvordan partier som De Radikale, SF og Enhedslisten kan nære tiltro til den multikulturelle velsignelse og integrationens mulighed. Der er intet belæg for, at de mange muslimske asylansøgere vil lade sig integrere. Al empiri viser, at det forholder sig stik modsat, og især er asylansøgere fra Syrien meget vanskelige at integrere.\nMen når det nu forholder sig sådan, så må man se i øjnene, at den samfundsmæssige sammenhængskraft går fløjten i det multikulturelle samfund, som vi er på vej til at give vores efterkommere i arv. Og denne pris er vi parate til at pålægge dem, for at vi kan opretholde verdensfjerne ideale forestillinger, som er ude af trit med den påtrængende virkelighed.\nOm at tage tyren ved hornene\nDet er bekymrende, at Venstre som regeringsbærende parti i denne vanskelige situation fremstår underligt ufokuseret og modvilligt til at tage tyren ved hornene. Indførelsen af stikprøvekontrol ved grænsen er helt utilstrækkeligt og vil sandsynligvis blot føre til, at vi i Danmark kommer til at modtage endnu flere muslimske asylansøgere fra Syrien.\nVi vil få skattestigninger så vi kan mærke det, når vi skal have de mange migranter og deres familier på offentlig forsørgelse. Og det var vist ikke det Venstres vælgere stemte for.\nLangt værre er det imidlertid, at også Venstre nu ligger under for den politiske korrekthed, hvor man ikke vil kalde en spade for en spade. Venstre kan ikke mande sig op til at erklære, at vi må have grænsekontrol, og Venstre kan ikke mande sig op til at sige, at vi er nødt til at begrænse eller helt standse muslimers indvandring til Danmark, fordi de kulturelt og økonomisk udgør en trussel mod det danske samfunds fortsatte beståen.\nEmner: islam Kvindeundertrykkelse Ligestilling Mohammeds eksempel


M. J. Hydraulik ApS | Jobindex\nVirksomhedsprofil: M. J. Hydraulik ApS\nSe de 0 jobannoncer som M. J. Hydraulik ApS har online netop nu »\nVirksomheden har 43 følgere\nEr du fra M. J. Hydraulik ApS? Så kan du rette profilen der beskriver virksomheden for de jobsøgende.\nVores vision er at være Danmarks største og førende leverandører af lifte og teleskoplæssere, samt største og førende udbyder af serviceydelser til lifte, teleskoplæssere og hydrauliske systemer. Vi vil være kendt for vores høje kompetence- og kvalitets niveau og for vores værdiskabende løsninger – der sikrer vore kunder den højest mulige driftssikkerhed.\nMed M.J. Hydraulik ApS i øst og KK Materiel ApS i vest er vi en af Danmarks mest erfarne leverandører af lifte og teleskoplæssere, samt en af Danmarks mest professionelle serviceudbydere inden for servicering og reparation af lifte, teleskoplæssere og hydraulik systemer.\nM.J. Hydraulik ApS er beliggende i Holbæk på Sjælland, værksted og kontor er på 2000 m2, herfra importeres og forhandles nye maskiner og udstyr fra Magni, Omme, Dingli og Oil & Steel.\nKK Materiel ApS er beliggende i Vejle i Jylland, værksted og kontor er på 1200 m2, herfra importeres og forhandles nye maskiner og udstyr fra Snorkel og Instant Upright.\nVirksomheden består af 30 dedikerede medarbejdere heriblandt 15 servicemontører som hovedsageligt arbejder on site.\nVi har Danmarks største udvalg af nye og brugte lifte, teleskoplæssere, entreprenørmaskiner og andet beslægtet materiel og komponenter\nVi har et mangfoldigt lager af reservedele til lifte, teleskoplæssere, hydraulik systemer, kraner og andet entreprenørmateriel, herved sikres vores kunder hurtig service. Alle vores servicevogne er udrustet med slangepresse.\nÅBEN OG TROVÆRDIG\nVi gør hvad vi siger og vi siger hvad vi gør. Vi kommunikerer åbent og ærligt såvel internt som eksternt. Vi lægger fakta på bordet – også når det er knapt så behageligt.\nVores virksomhed er vores medarbejdere. Vi udvikler den enkelte. Alle i virksomheden er engagerede og har potentiale. Alle har mulighed for at få indflydelse. Alle skal føle sig respekterede og værdsatte. Vi arbejder som et team, vi tager ansvar og vi er gode kollegaer.\nKUNDEORIENTERET AMBITIØS VIRKSOMHED\nVi elsker faglige udfordringer, vi gør det nemt for vores kunder. Vi holder vi aldrig op med at udfordre os selv for at udvikle nytænkende specialiserede løsninger – typisk som et tæt samarbejde med kunden. Vi sætter en ære i at levere uovertruffen kvalitet i alt, hvad vi foretager os – dette gør os til branchens bedste!\nBruttofortjeneste 6.570 8.638 11.611 14.832 21.936\nÅrets resultat 1.138 1.729 1.721 1.260 3.794\nEgenkapital 4.221 5.950 7.670 8.931 12.725\nBalance 11.839 17.301 27.879 39.163 70.355\nPå denne side kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra M. J. Hydraulik ApS. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.


25 år på den bedste arbejdsplads | Ugeavisen Karup\n25 år på den bedste arbejdsplads\nJetsalonen er en speciel arbejdsplads. Den ligger inde på Flyvestation Karups område. Den 6. september kan Lone Just fejre 25 års jubilæum i salonen\n29. august 2019, 13:58\n1 af 2 Lone Just på verdens bedste arbejdsplads. Foto: Pia B. Jakobsen\n2 af 2 Når man skal klippes på Jetsalonen, skal man først have tilladelse til at komme igennem hoved-vagten. Foto: Pia B. Jakobsen\nVisit - Jeg tager gerne 15 år mere - i hvert fald, sådan starter Lone Just, Jetsalonen, samtalen med Ugeavisen Karup. Lone kan nu se tilbage på 25 skønne år i Jetsalonen, som hun overtog fra Børge Würtz, der havde haft salonen i 30 år.\nDe første par år var Lone alene i salonen, men da lysten til at få børn meldte sig, kom der en frisør mere. De sidste 19 år har Ulla været ansat i Jetsalonen. De to udgør et godt makkerpar og foruden »de skønne kunder«, som Lone formulerer det, og de gode arbejdsvilkår, er Ulla en af årsagerne til, at Lone holder rigtig meget af sin arbejdsplads.\nTæskehold mødte op i Karup\nEksperter i herreklip\nI Jetsalonen er »kort kort«, fortæller Lone Just. Af naturlige årsager kommer der flest mænd i salonen, selvom kvinderne da også har fundet vej ind på Flyvestationens område.\n- Vi kan finde ud af at klippe kort hår, siger mændene. Det gør vi da også tit, griner hun. Der er ingen tvivl om, at Lone holder af sit arbejde. Der er ikke langt til latter og grin.\nKunderne er trofaste, og mange kommer langvejs fra, for sådan er det, når man arbejder på Flyvestation Karup. Det er det, der gør Jetsalonen til en helt speciel arbejdsplads:\n- Folk bor her nogle dage eller en uge og tager så hjem igen. Det giver nogle andre snakke. Frisøren har kun kundens version af sit liv, forklarer Lone. - Det giver en særlig fortrolighed. Vi kender ikke de nære omgivelser, og så bliver det selvfølgelig her, det vi snakker om.\nNogle kunder er måske væk i flere år og kommer så tilbage i øvelse og bliver klippet på Jetsalonen igen. Det sætter Lone stor pris på.\nTak for en ren by, Anne Marie\nAlle kan blive klippet på Jetsalonen. Det er dog knap så enkelt at komme ind til frisøren her som andre steder. Først skal man nemlig omkring hovedvagten og have et dagskort. På trods af det kommer omkring 30% udefra og har ikke andre ærinder på Flyvestationen. For eksempel bliver pensionerede militærfolk ved at komme i salonen. Mange af kunderne henter også børnene og får dem klippet. Servicen er i top, viser det sig. Lone Just fortæller, at hvis man er kommet på Jetsalonen og bliver syg, så kører hun eller Ulla ud. Sådan skal det være.\nStjålet trailer fundet - nu med tyvekoster i\nFredag den 6. september bliver der ikke sat nogen klipninger i kalenderen. Der er ingen grund til at stresse unødigt, fordi man vil nå det hele. I stedet bliver der gjort klar til jubilæum. Lone har søgt om at sætte et telt op og om en spiritusbevilling, som man skal på det militære område. Mad kommer der nok også noget af. Hvad, det skal være, er ikke besluttet i skrivende stund.\nSikkert og vist er det, at begivenheden skal fejres, og det skal den sammen med verdens bedste kunder og forretningsforbindelser.\nHar du lyst til at hjælpe Lone Just med at fejre de første 25 år som frisør på Jetsalonen, skal du huske at tilmelde dig senest den 2. september. Det er nødvendigt af hensyn til hovedvagten.\n1Tæskehold mødte op i Karup\n2Påkørsel i rundkørsel\n3Stjålet trailer fundet - nu med tyvekoster i\n4Tak for en ren by, Anne Marie\n5Et slag i ansigtet på Midt- og Vestjylland\n6Opbakning til Kartoflens Univers


Gode råd når du fyrer i brændeovn - HMN Naturgas I/S\nBoligErhvervOm HMN VVS-installatørGasleverandørServicefirma KundeserviceHold dit fyr i formBliv sikker på naturgasSpar på energien HMN Naturgas > Bolig > Spar på energien > Alternative energiformer > Brændeovn > Gode råd Selvbetjening\nGode råd når du fyrer i brændeovn\nVed at fyre på den rigtige måde, udnytter du dit brændsel bedst og undgår at forurene dine omgivelser mest muligt.\nBrug rent og tørt træ. Vådt træ giver røg og en dårlig forbrænding. Kom aldrig affald i brændeovnen – fx reklamer, magasiner, mælkekartoner, pap eller træ, som er malet eller behandlet. Sørg for rigelig luft, og brug kvas eller pindebrænde når du tænder op, så ilden får godt fat. Brug så lidt avispapir som muligt (pga. tryksværten). Fyld ikke for meget træ i ovnen ad gangen. Temperaturen i ovnen skal være høj for at få en ren forbrænding. Skru først ned for lufttilførslen, når flammerne bliver blålige. Og først når der kun er glødende trækul tilbage, kan du lukke helt for luften. Når brændeovnen ikke er i brug, skal du huske at lukke for lufttilførslen. Ellers suser varmen fra stuen lige ud gennem skorstenen. Det kan nemt koste 200-400 m³ gas om året.


Sådan skal Danmarks næste kuld af sikkerhedsfolk uddannes - Computerworld\n5. november 2013 kl. 13.02\n"Ideen er, at de studerende starter med generelle fag på Informationsteknologi, hvorefter de specialiserer sig i eksempelvis it-sikkerhed og igen i eksempelvis kryptografi hen ad vejen," forklarer professor Lars Ramkilde Knudsen fra DTU Compute.\n"Vi blev hurtigt enige om, at det var en god ide, fordi cybersikkerhed var ved at være rigtig hot og nødvendigt i Danmark," fortæller DTU-professor Lars Ramkilde Knudsen.\n"Ved annonceringen af vores uddannelse for nyligt fik vi mange henvendelser fra industrien, som var meget interesserede i fagligheden," siger Lars Ramkilde Knudsen\n"Efterspørgslen gik samtidig på, om vi ikke også kunne tilbyde efteruddannelse, så folk fra eksempelvis banker og forsikringsselskaber kan få mere viden om cybersikkerhed," fortsætter han.\nSådan skal de studerende kigge på it-forbrydelser\nI den sammenhæng har DTU og de sikkerhedsstuderende allererede på nuværende tidspunkt fået en del konkrete sager at rive i.\nBlandt andet er det ifølge planen meningen, at de studerende skal granske reelle hændelser som blandt andre det CSC-hackerangreb med fire millioner CPR-numre som udbyttet og forårets DDoS-angreb på NemID for at forstå, hvordan it-kriminelle går til angreb.\n"Vores uddannelse er jo sat i verden for at hjælpe virksomhederne og Danmark og sikre landet mod it-kriminelle. Bandt andet Center for Cybersikkerhed har flere gange nævnt, at det er svært at skaffe de rigtige kandidater til jobbet, og det vil vi så gøre op med nu," lyder det fra Lars Ramkilde Knudsen.\nEn af de virksomheder, der allerede har meldt sig på banen er det danske cloud-selskab Soonr med et produkt a la Dropbox, der løbende skal skaffe reelle cases til de DTU-studerende.\n"Projekter fra den virkelige verden er jo også noget, der for alvor tænder de studerende," understreger Lars Ramkilde Knudsen.\nDet skal de studerende kunne\nDTU-professoren forklarer, at efter endt studieforløb skal de studerende være i stand til at forstå og forsvare en virksomhed mod alskens hackerangreb og it-kriminalitet.\nMen er sikkerhedsfolkene ikke altid et skridt eller to bagefter de it-kriminelle?\n"Jo, for de kommer jo per definition ofte først, når skaden er sket. Hackere prøver altid på at finde nye veje, og sikkerhedsfolkene kommer jo altid der, hvor de har været. Spørgsmålet er så bare, hvor langt man er bagefter, og hvor meget man kan forberede sig i mod," forklarer Lars Ramkilde Knudsen.\nAngreb siges at være det bedste forsvar. Skal jeres sikkerhedsstuderende også lære at hacke?\n"Hvis du skal beskytte dig mod angreb, så skal man også kunne forsvare sig selv. I fodbold skal man kende modstandernes tricks og angribere, men vi skal igennem vores uddannelse ikke opfordre til ulovligheder i form af angreb," svarer Lars Ramkilde Knudsen.\nIfølge DTU-professoren skal de studerende inden starten på master-uddannelsen kunne diske op med relevant studieerfaring - gerne med en bachelorgrad i en naturvidenskabelig retning - inden de giver sig i kast med kampen med et konstant stigende antal it-kriminelle.


Pædagoger til Daginstitution Langmark, Daginstitution Langmark | Ofir.dk\nPædagoger til Daginstitution Langmark\nDaginstitution Langmark søger pædagoger.\nDaginstitution Langmark er placeret i et lokalområde der består af almennyttige boliger og villakvarterer. Der er i alt 115 vuggestuebørn og 170 børnehavebørn fordelt imellem Rytterkildens børnehus og Flintebakkens vuggestue og børnehave. Vi har velholdte og gode fysiske rammer både ude og inde. Derudover har vi en kolonihave samt et medie- og science lokale på Langmarksskolen. Vores 3 huse ligger ud til skøn natur ved Nørrestrand.\nVi søger en pædagog på 37 timer med opstart 1. juni til Rytterkildens børnehave og 2 pædagoger på 32 timer med opstart 1. august til hhv. Rytterkildes- og Flintebakkens vuggestue.\nI Daginstitution Langmark bestræber vi os på at være et højkvalitetsdagtilbud, hvor børnene trives og udvikles i inkluderende læringsmiljøer, og hvor nysgerrighed og lyst til at lære understøttes. Vi arbejder ud fra en inkluderende og lærende tilgang til den pædagogiske praksis og arbejder målrettet med den pædagogiske læreplan. Vi er optaget af\n0-6 års pædagogik, og ønsker at skabe rammer for et hverdagsliv for børnene præget af leg, fællesskab, læring og udvikling.\nAt du kan reflektere over egen og andres pædagogisk praksis og sætter dine refleksioner i spil.\nSom ny medarbejder kan vi tilbyde dig en faglig og professionel arbejdsplads med fokus på opgaveløsningen. Vi har et godt arbejdsmiljø med fokus på arbejdsglæde og trivsel. Der er gode muligheder for faglig sparring af dygtige kolleger og du vil få indflydelse på de pædagogiske mål og tiltag.\nVi anbefaler, at du orienterer dig på vores hjemmeside http://horsens.inst.dk søg på Langmark.\nHer ligger stillingsbeskrivelser, pædagogiske læreplaner mv. for personale ansat i Daginstitution Langmark.\nAnsøgningsfrist er fredag den 20. april og der afholdes samtaler i uge 17.\nsøg på Langmark.\n2018-04-20T12:51:35.753 Daginstitution Langmark søger pædagoger. Daginstitution Langmark er placeret i et lokalområde der består af almennyttige boliger og villakvarterer. Der er i alt 115 vuggestuebørn og 170 børnehavebørn fordelt imellem Rytterkildens børnehus og Flintebakkens vuggestue og børnehave. Vi har velholdte og gode fysiske rammer både ude og inde. Derudover har vi en kolonihave samt et medie- og science lokale på Langmarksskolen. Vores 3 huse ligger ud til skøn natur ved Nørrestrand. Vi søger en pædagog på 37 timer med opstart 1. juni til Rytterkildens børnehave og 2 pædagoger på 32 timer med opstart 1. august til hhv. Rytterkildes- og Flintebakkens vuggestue. I Daginstitution Langmark bestræber vi os på at være et højkvalitetsdagtilbud, hvor børnene trives og udvikles i inkluderende læringsmiljøer, og hvor nysgerrighed og lyst til at lære understøttes. Vi arbejder ud fra en inkluderende og lærende tilgang til den pædagogiske praksis og arbejder målrettet med den pædagogiske læreplan. Vi er optaget af0-6 års pædagogik, og ønsker at skabe rammer for et hverdagsliv for børnene præget af leg, fællesskab, læring og udvikling.Vi forventer: At du vil arbejde med børn fra forskellig social og kulturel baggrund. At du er uddannet pædagog, og er engageret i pædagogik og pædagogisk udvikling. At du brænder for læringsfællesskaber og har et nysgerrigt og fleksibelt mindset. At du kan reflektere over egen og andres pædagogisk praksis og sætter dine refleksioner i spil. At du kan omsætte pædagogiske mål til pædagogiske handlinger. At du er fagligt velfunderet og anvender dette i pædagogiske drøftelser. At du i praksis udviser et ressourcesyn med blik for både børnegruppen samt det enkelte barn. At du kan skabe overblik for strukturen og den pædagogiske indsats. At du kender til teorier bag praksis og bruger dem i faglige drøftelser. Som ny medarbejder kan vi tilbyde dig en faglig og professionel arbejdsplads med fokus på opgaveløsningen. Vi har et godt arbejdsmiljø med fokus på arbejdsglæde og trivsel. Der er gode muligheder for faglig sparring af dygtige kolleger og du vil få indflydelse på de pædagogiske mål og tiltag. Yderligere information:Vi anbefaler, at du orienterer dig på vores hjemmeside http: horsens.inst.dk søg på Langmark.Her ligger stillingsbeskrivelser, pædagogiske læreplaner mv. for personale ansat i Daginstitution Langmark. For yderligere information kontaktes Lise Hansen på 21 28 69 22 eller Lone Brøndum 29 31 52 19.Ansøgningsfrist er fredag den 20. april og der afholdes samtaler i uge 17. Ansøgningen sendes elektronisk, når der er ansat personale gives tilbagemelding via e-mail. Løn og ansættelsesforhold efter gældende overenskomst.10Phoenix90930920101000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2018-04-20T00:00:000010https://horsens.emply.net/recruitment/vacancyApply.aspx?publishingId=ca955b04-c7ad-4bcf-8734-905a327536c10EuropaDanmarkEuropaDanmarkJyllandMidtjyllandHorsensEuropaDanmarkJyllandMidtjyllandHedensted3204073Daginstitution Langmark11Flintebakken 1458700HorsensDKDanmarkORS/90930920_logo.jpegORS/Small/90930920_logo.jpeg155.873538009.86436300\nbuilbk@horsens.dkDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent548275EmplyMinimum pakken - 35 dage0001https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=90930920https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=90930920https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=90930920&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=90930920&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Paedagog_undervisning_og_forskning/Undervisning_og_paedagogik/14.jpgEr du den nye Pædagog i Daginstitution Langmark?12008001Dansk3Læse/ tale332003Pædagog9Undervisning og pædagogik354140098Lone Brøndumbuilbk@horsens.dkDKDanmarkDKDanmarkda-DK


For himmerigets skyld - Klosterliv i Vesteuropa & De danske klostre\n“… men klostre og klosterkirker står der også som monumenter, der for den æstetisk interesserede byder på spændende, til tider prægtig bygnings- og billedkunst. Uanset behovet er arkitekten Per H. Jacobsens bog For Himmerigets Skyld særdeles nyttig som indføring og guide.” Niels Jørgen Vase, Udfordringen\n"Per H. Jacobsen er fantastisk dygtig til at fange de centrale fikspunkter i klosterbevægelsens historie og de arkitektoniske detaljer i kloster-bygningerne. Han samler al denne viden i velgørende oversigter, ordforklaringer, observationer, referencer etc. Det er virkelig glimrende.” Niels Bramsen, Katolsk Orientering\n"Meget interessant gennemgang af klosterlivet samt danske klostre. Bogen er velskrevet ... en appetitvækker ... et spændende og overskueligt værk". Bibliotekerne\nForfatter: Per H. Jacobsen\nUdgivelsesdato: 01 Mar 2016\nOplagsdato: 01 Mar 2016\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Historie, Mytologi og Religion For himmerigets skyld - Klosterliv i Vesteuropa & De danske klostre Ec Edition


Toptræner vil ikke holde mund: - Dommerne er robuste nok - sn.dk - Sport DAGBLADET\nTTH-træner Søren Hansen - her i kampen mod Skjern sidste uge - vil ikke dæmpe sig på bænken, hvis han er utilfreds med dommerne i en kamp. Foto: Anders Kamper\nArtiklen: Toptræner vil ikke holde mund: - Dommerne er robuste nok\nToptræner vil ikke holde mund: - Dommerne er robuste nok\nSport DAGBLADET - 03. marts 2021 kl. 10:35\nFor et par uger gik GOG´s herreliga-træner Nicolej Krickau ud og sagde, at nu skal det være slut med at kritisere dommerne med verbale skidtspande under kampene.\nDet skete efter kampen mod TTH Holstebro, hvor han bagefter havde en følelse af at være gået over stregen.\n- Nu skal det være slut, sagde GOG-træneren.\n- Jeg må sande, at jeg går hjem fra sådan en kamp og har ondt i maven af at kigge på Per Olesen. Én af vores mest erfarne dommere var på grænsen til at være ked af det, og han var både stresset og modløs. Han dømmer ting i det sidste kvarter, fordi han føler sig personligt ramt, tror jeg. Menneske til menneske kan jeg ikke leve med, at vi har bragt et voksent menneske i den situation, sagde Krickau.\nI netop TTH Hostebro får det ikke cheftræner Søren Hansen til at ændre opførsel under kampene.\n- Jeg kommer ikke til at lave om på, hvordan jeg agerer overfor dommerne. Det må ikke være personligt eller blive forfølgelse, og jeg synes faktisk ikke, der er noget stort problem, selv om Krickau siger, som han gør.\n- Jeg synes, det meste foregår i en god tone, og jeg synes, det er lidt en storm i et glas vand, siger Søren Hansen.\nHvorfor, når nogle dommere ser ud til at være personligt berørt?\n- Nogle, ja, men jeg synes faktisk, at man nedgør dommerne en smule her. De er robuste nok til det, når bare det ikke bliver personligt. Jeg efterlyser en mere »normal« linje fra dem i kampene, hvor der ikke er den store forskel på, hvem der dømmer. Det ville give ro. De tomme haller gør også, at man kan høre alt, siger Søren Hansen, der har rødder i Ringsted, men skiftede til TTH i 2007, hvor han spillede, inden han blev træner samme sted flere år efter.\n- Det vigtigste er, at vi trænere ikke må blive personlige eller forfølge dem, men vi skal have lov til at komme med udbrud og vise passion. Håndbold er et spil med mange fifty-fifty-kendelser, og så vil den ene side hele tiden være utilfreds.\n- Jeg synes, vi har respekt for vores dommerne, og jeg kan ikke komme på en situation, hvor jeg ikke har vist dem respekt, men vi skal have lov til at reagere på en kendelse. Det gør ikke dommeren til et dårligere menneske eller at jeg ikke kan lide vedkommende. Når vi spiller, er det vores arbejde, og vi bliver målt på resultater. Krickau bliver fyret, hvis han taber for mange kampe, og det er vigtigt for ham og klubben, og så reagerer han, hvis han synes, dommerne har for stor indflydelse på kampenes resultater, siger TTH-træneren.\n- Grænsen går ved, om man kommer med et udbrud på en kendelse eller om man bliver ved med at brokke sig - og især, hvis det bliver personligt. Det hører ingen steder hjemme, og dommerne har jo redskabet at give en to minutters udvisning til bænken, hvis det bliver for voldsomt. Så lover jeg dig for, at træneren, holdet og klubben bliver kede af det, for det rammer holdet, siger Søren Hansen, der kommer til Ringsted lørdag aften for at møde TMS.\n16:55 HØJ sluttede med sejr\n15:16 Defensive bommerter kostede Greve dyrt\n2. Billeder: Gørslev vandt i Køge\n5. Kommentar: Jyske klubber på kanten\n6. Håndbold-sag: Afgørelse er på trapperne\n7. Billeder: AB Tårnby-FC Roskilde 1-3\n8. HØJ fra himmel til helvede\n10. KFUM tabte hjemme til Næstved


Danske Bank meddeler, at den er blevet kontaktet af det amerikanske justitsministerium, der vil have oplysninger i relation til en undersøgelse af strafferetligt ansvar af bankens estiske aktiviteter.\nDe amerikanske myndigheder har kontaktet Danske Bank for at få oplysninger til brug for dets undersøgelse af strafferetligt ansvar i relation til bankens estiske filial. Fold sammen\nTorsdag d. 04. oktober 2018, kl. 09.02\nDe amerikanske myndigheder melder nu officielt deres ankomst i Danske Banks hvidvasksag. Banken meddeler onsdag morgen, at den er blevet kontaktet af det amerikanske justitsministerium (U.S. Department of Justice).\nMyndighederne »ønsker oplysninger til brug for dets undersøgelse af strafferetligt ansvar i relation til bankens estiske filial«, skriver banken.\nDet vides ifølge banken selv på nuværende tidspunkt ikke, hvornår de amerikanske undersøgelser vil være afsluttet. Det samme gør sig gældende for udfaldet af undersøgelserne.\n»Vi samarbejder med de myndighedsundersøgelser, der er i gang som følge af sagen. Det er imidlertid for tidligt at sige noget nærmere om, hvad udfaldet af disse undersøgelser vil være,« siger midlertidig administrerende direktør for Danske Bank, Jesper Nielsen, i en selskabsmeddelelse.\nØger presset på Danske Bank\nDe amerikanske myndigheder har tidligere over for Berlingske givet udtryk for, at man fulgte med i sagen.\n»Vi følger denne sag meget tæt, og vi følger jeres dækning af sagen meget tæt,« sagde Marshall Billingslea, viceminister i det amerikanske finansministeriums kontor for økonomisk kriminalitet og terrorfinansiering, i august til Berlingske.\nMen det er første gang, at USA altså officielt er meldt på banen med en decideret undersøgelse. Og det kan få voldsomme konsekvenser for Danske Bank.\nFor både danske og estiske bøder blegner i sammenligning med, hvad de amerikanske myndigheder kan præstere. Især hvis der er sket brud på internationale sanktioner, som Berlingske også tidligere har beskrevet. Det måtte den franske storbank BNP Paribas sande, da den i 2015 gik med til at betale 48,5 mia. kr. til de amerikanske myndigheder, fordi banken havde været medvirkende til at bryde amerikanske sanktioner mod handel med Sudan, Iran og Cuba.\nSanktioner er krig\nDanske Banks estiske filial lod i en årrække frem til 2015 store, mistænkelige beløb fra især Rusland strømme gennem konti i banken. I 2013 advarede en intern whistleblower om, at konti i filialen angiveligt var kontrolleret af »Putin-familien og FSB« med henvisning til den russiske efterretningstjeneste. Og hvis det kan påvises, at forskellige virksomheder og enkeltpersoner via den estiske filial har omgået amerikanske sanktioner imod Rusland, så kan den helt store bødehammer falde ned over Danske Bank.\nDet er da også særligt dette spor, som investorer og analytikere i høj grad har frygtet. Med god grund, som L. Burke Files, der har 30 års erfaring med finansiel efterforskning og er partner i det amerikanske Financial Examinations and Evaluations, påpegede i september.\n»Sanktioner er krig, bare i en anden form. Derfor slår regeringer hårdere ned på sanktioner end noget andet. Der er flyttet 1.500 mia. kr. på en hurtig og mistænkelig måde, og hvad er så oddsene for, at nogle af de midler har været i strid med sanktioner: Rent statistisk ville jeg tro, at du ville finde nogle sanktionsbrud,« forklarede han dengang.\nFakta: Storbanker har fået milliardbøder i USA for hvidvask\nDanske Bank er under luppen hos justitsministeriet i USA. Flere banker har tidligere fået bøder. Se liste her.\nSagen om hvidvask for milliarder af kroner i Danske Banks estiske filial bliver undersøgt af justitsministeriet i USA.\nEn række aktieanalytikere har påpeget, at risikoen for en stor bøde til banken især afhænger af, om amerikanske myndigheder sender en.\nTidligere har en lang række banker fået bøder fra USA i sager om hvidvask. Her er en oversigt over de seneste års store hvidvasksager:\n* Tyske Commerzbank fik i 2015 en bøde på 9,3 milliarder kroner for at have haft forretninger med lande på USA's sanktionsliste - herunder Iran - i 2002-2008 samt for dårlig kontrol af hvidvask.\nSF vil have statslige observatører\ni Danske Bank: »Det har ramt\nnogle af de mest sårbare kunder«\nKøbenhavnsk madmarked udvider – vil nu holde åbent året rundt\nLækket udkast til ny epidemilov\nafslører helt ny magtbeføjelse\ntil Heunicke: »Et stort\nHer på Frederiksberg leger børnene på hård\nbeton: »Børn kan lære rigtig meget af at slå sig«


Kone Kusse Kvinde Fisse / Gratis Dating Side\nKone kusse kvinde fisse\nKone får fisse slikke orgasme. Kone fingering behårede kusse og får en · slikke, kone, fisse . God mand slikke kone fisse ren af hendes. Igår xHamster sex mellem racer, kone, sprøjt i fissen, hanrej, voyeur; Kone, 2 uger siden NuVid kone, amatør, kvinder taget bagfra, milf, blondiner, Kone, Husmor, Våde Fisser, Forspil, Trimmet Kusse, Befamling, Bruser Milf. Kusse, fisse, vagina, tissekone eller vulva? Der findes utroligt mange ord for den kvindelige kønsdel. Alle kvinder har én og vulvaen burde af.\nGode bryster Solrød\nHun bevæger en vibrator, stor, hvid og beregnet til rygmassage, hen over sine sparsomme kønshår. Da tænkte jeg: Så går vi i gang!\nSnyd kone får kneppe og cum på i brusebad. Kone får bbc cum hele hendes fisse. Parforholdstyper På piller — på vej mod porno-town? Stødteknikker 2 Er stor røv det nye sort? Det er al ære værd at søge en vej imellem porno og puritanisme, kone kusse kvinde fisse hvis det er poesi, der efterlyses, så gør poesi jo netop meget ofte det, at den siger noget, som ellers er svært at sige. Latina fisse slikkede, suger pik så bliver. Ursula Andkjærforfatter, født Carmen Hart får hendes fisse slikkede og. Forlaget Tidens Kvinder har nemlig startet en konkurrence om et nyt stive pikke Vesthimmerland til kvindens køn.\nGummi fetish Syddjurs\nNu er det på tide at få afmystificeret vulvaen! Vi har alle de grimme sjofle ord, og så har vi en masse kropsløse ord som tissekone og vagina. Så hvad er dit forhold til din vagina? Jeg ligger stadig topløs på stranden, men jeg har aldrig været særligt ekshibitionistisk privat.\nKone kusse kvinde fisse Slikke røv Skive\nKone kusse kvinde fisse 229\nPorno smæk store fede patter Du kan læse Information, lige som du vil. Vi er længe om at erkende høretab. Skolelandbruget har fået gedekid. Jeg er vokset op i en familie, hvor det ikke har været noget, man har skammet sig. Det viser sig for tiden i mild — og måske uskyldig — grad i udbredelsen af intimbarbering og i voldsommere grad i udbredelsen af intimkirurgi. Digteren Niels Lyngsø kommer så på banen i Information den 5.\nKneppe fisse monsterpikke 509\nGratis lesbisk pornofilm Tønder Kvinde fængslet: Sigtet for at have kvalt sin lille søn. Med sine udtalelser stiger f. Først stak jeg ung og gammel porno brystbombe forsigtigt en tå i, for normalt ville emnet her hverken have tiltrukket eller interesseret mig, men hurtigt besluttede jeg mig for at 'springe på hovedet' ud i artiklen. Så bevæger du dig ned til maven. I udgav Modersmål-Selskabet debatbog no. Når det er sagt, så lyder Blachmans program som endnu en chauvinistisk idé, hvor man bruger dét, at det skulle være svært at tale om som en dårlig undskyldning for at bringe nøgne kvinder ind på sendefladen. Insisterende: Jamen, jeg vil smage på dig.\nneger patter fri prono\nkendte danskere nøgne Gentofte\nlagengymnastik sex hus\nDenice k porn store sorte patter\nRødhåret kvinder svigermors fisse\nTyske pornofilm fisse piercing


Når dødsboet skal tømmes - Mortem Boligryd\nNår dødsboet skal tømmes\nNår dødsboet skal tømmes - få et uforpligtende tilbud\nNår dødsboet skal tømmes eller møblerne skal flytttes\nNår dødsboet skal tømmes eller du har købt ny bolig, så skræddersyr vi tilbud til lige netop dit behov.\nHos Mortem Boligryd er kunden i centrum og vores skræddersyet tilbud afspejler dine behov.\nVores erfaring er, at når man enten skal tømme et dødsbo for en nær slægtning eller har investeret i en ny bolig, så man ofte også har brug for både rengøring og maling af boligen, så den fremstår ren og indbydenede. Derfor har du også mulighed for at tilvælge ekstra ydelser hos os, så du har færre udfordringer.\nVi har håndplukket en række dygtige samarbejdspartnere, som arbejder på hele Sjælland.\nVi kan tilbyde maling af boligen, rengøring og måtte der være behov for andet håndværksmæssigt arbejde, så boligen fremstår indbydende, kan vi også sørge for dette gennem vores unikke samarbejdspartnere.\nVed flytninger afhænger prisen også af, hvor meget der skal flyttes, hvor langt det skal transporteres, og om der også ønskes nedpakning.\nVi udarbejdet et målrettet tilbud til dig, efter vi har drøftet og præciseret lige netop dine behov, da det er vigtigt for os at imødekomme dine behov. Efterfølgende modtager du et uforpligtende tilbud på mail.\nKontakt os for en god pris i dag.


Gnomy's diary > Gnomy, engle, feer og bjørne > Gnomy's diary | Tip en ven\nHusnissen Gnomy - for sådan hedder han - bor i nærheden af den lille hollandske by Balloo, der hvor kunstneren Annekabouke bor.\nSelvom Gnomy blev født i 1683 er han ikke spor gammel - husnisser lever nemlig i mange hundrede år, og siden 1717 har han skrevet i sin dagbog.\nFor nogle år siden, da han var ude på sin daglige kontrolrunde, mødte han Annekabouke, som sad og tegnede og modellerede. Han blev så nysgerrig, at han måtte se, hvad det var hun lavede - egentlig må nisser slet ikke tale med os mennesker, men Gnomy kunne bare ikke lade være.\nGnomy og Annekabouke blev snart rigtig gode venner, og hver aften kommer Gnomy med sin dagbog under armen, sætter sig på skulderen af Annekabouke og læser højt om alle sine venner, bjørnene, alferne og skytsenglene og hvad de har bedrevet.\nImens Gnomy fortæller, modellerer Annekabouke, de sødeste små figurer af "lillefolket", figurerne er så levende og alle har sin egen historie at fortælle...\nThe Legend of Gnomy\nGnomy's Winter Friends


En sindsyg piges dagbog - Svaghed... - Movellas\nMit ben kørte uroligt op og ned. Det var ikke noget jeg kunne kontrolere, det skete bare. Ligesom mine tanker, der kørte omkring kinabogen. Jeg ville helst glemme alt om den, men det var lidt svært, da ting der mindede mig om den skete. Først på dagen, havde jeg opdaget det lille sted over tavlen, hvor der stod `I Was Here´ med små bogstaver. I dansktimen snakkede vi selvfølgelig om at man ikke skulle lave lange snørklede sætninger. Og nu i biologitimen var jeg stødt på et underligt ord, som jeg ikke forstod betydningen af, men sikkert betød noget klogt. Det var næsten som om min omverden ville have mig til at læse mere, så jeg kunne finde ud af hvem personen var.\n"Jonathan, hvilket emne har jeres gruppe valgt?" spurgte vores lærer Hanne. Jeg kiggede forvirret op på tavlen. Hvad mente hun? Var vi kommet i grupper?\nJeg kiggede rundt på folkene, der sad rundt om bordet. Lea, Johanne og Freja. Hvornår var de kommet?\nLea sendte mig et smil, inden hun lænede sig frem og hviskede: "Medicinske planter eller Træer og planter." Jeg sendte hende et hurtigt taknemmeligt smil.\n"Vi har valgt Medicinske planter eller Træer og planter", annoncerede jeg, og spredte fnis brød stilheden, da Hanne skrev mit navn op ved de to kategorier. Selvfølgelig skulle der gøres grin med det! Men hvad havde jeg egentlig regnet med? Folk griner af alt de finder bare det mindste morsomt.\nJeg sukkede og strakte benene, da Hanne gik videre til de næste grupper. Hvad havde vi egentlig om?\n"Okay", begyndte Lea, da vi sad ude på gangen, og skulle til at finde materiale til vores oplæg om regnskovens træer og planter. Det var regnskoven vi havde om!\n"Hvis jeg nu finder noget om træerne, kan du så finde noget om specielle planter, Johanne? Og Freja, du kunne finde noget om hvad specielt der er ved regnskove i forhold til de skove vi har her i Danmark? Godt!" Hun vendte blikket mod mig.\n"Og Jonathan, hvis du nu begynder at lave diasset, ville det bare være perfekt!"\nJeg lavede en grimasse og svarede sakastisk: "Ligefrem perfekt? Så pænt et ord, hade jeg aldrig troet, du ville kalde mig?" Hun langede ud efter mig for sjov, og jeg grinede af hende. Hun var nu god nok.\nDa alle var begyndt på hver sit arbejde, kunne jeg ikke lade være med at skæve til de tre piger. Kunne en af dem være hende den sindsyge? Eller hende der synes hun var sindsyg?\nMit første bud ville nok være Johanne. Hun var altid så indelukket, og snakkede aldrig specielt meget med andre. Men ville hun så kunne føre lange samtaler over telefonen med en anden? Og ville hun kalde det sindsyge? Det tror jeg ikke. Men alligevel, hvis jeg bare kunne få lidt mere at vide om personen ville det være meget nemmere. Nej, tænkte jeg. Du skal ikke engang strejfe den tanke!\nMit andet bud ville være Freja. Hun var en af de populære typer. Hun var altid klædt i det nyeste nye, og gik rundt sammen med alle dem i læderjakker. Men ville hun virkelig føle sig så meget udenfor? Jeg havde rent faktisk aldrig set hende deltage aktivt i sladderen, hun havde bare siddet og grinet falskt med. Men ville hun virkelig føle sig så meget udenfor, at det ligefrem var sindsyge?\nTilsidst havde vi jo Lea. Nørden. Klogeågen. Hende der var ligeglad med andres meninger, og hende alle kunne lide, fordi hun var sådan. Hun var ikke engang på min topti liste over mulige. Men alligevel. Man kunne aldrig vide, og specielt ikke, når jeg kendte hende så lidt jeg nu gjorde. Jeg hvade jo kun gået i klassen i to år, så jeg kendte ikke de flestes baggrund fra 6. klasse. Kunne hun have været en af dem, der legede hest? Nej, jeg ville mere sige at det var Johanne. Hvilket betød at jeg hellere måtte holde lidt bedre øje med hende fremover.\nDen lille kinabog lå igen i min hånd. Rød mod min hvide hud. Jeg vidste ikke om jeg ville åbne den og læse mere. Hvad hvis forfatteren havde skrevet flere hemmeligheder? Flere hemmeligheder, som egentlig skulle holdes for hende selv? Ville jeg så ikke være et enormt svin, hvis jeg bare læste det? Jo, det ville jeg.\nJeg sukkede og bladrede alligevel om til det første side.\nKære lille kinabog... Og så videre. Jeg begyndte at læse teksten forfra. Det var jo ikke så værst som at læse videre, var det?\nJeg burde have vidst at jeg ville læse videre. Hvorfor i alverden skulle jeg ellers tage den lille bog op af skuffen?


Forskerne løser menneskets tre største gåder 🎧 | illvid.dk\nVi udvandrede fra Afrika og erobrede verden. Punktum. Sådan lød historien om vores art indtil for få år siden. Men nu sår nye fossilfund og gen-teknikker tvivl om hele vores udviklingshistorie – både hvor vi kommer fra, og hvem der gik før os. Lyt med, når vi løfter sløret for vores overraskende fortid.\nHvordan erobrede vi verden?\nHvorfor er vi alene tilbage?\nDe helt store spørgsmål er blevet kastet brat op i luften.\nDet er ikke længere sikkert, at vores forfædre udvandrede fra Afrika – måske skal vi snarere se mod øst – og en ny kandidat til vores direkte forfader har stukket snuden frem fra glemslens tåger.\nMed dna og proteiner tegner forskerne i disse år vores stamtræ fundamentalt om og giver os ny indsigt i menneskets vigtigste evolutionære fordele som art, fra venlighed til kreativitet og tålmodighed.\nLyt med, når vi kigger tilbage og skriver forhistorien om.