Fransk udenrigspolitik er først og fremmest EU-politik. Folkeafstemning om den europæiske forfatningstraktat - PDF\nDownload "Fransk udenrigspolitik er først og fremmest EU-politik. Folkeafstemning om den europæiske forfatningstraktat"\n1 1 Fransk udenrigspolitik er først og fremmest EU-politik Folkeafstemning om den europæiske forfatningstraktat I juni 2005 skal de franske vælgere til folkeafstemning om den europæiske forfatningstraktat. Afstemningsresultatet kan blive en rigtig gyser for EU s fremtid, for der er risiko for et lille nej. Præsident Chirac har derfor ikke på noget tidspunkt været en varm fortaler af en folkeafstemning. Han har foretrukket en parlamentsratificering. Men både højre og venstrepartier pressede ham til afholdelse af en folkeafstemning. I løbet af efteråret 2004 og i begyndelsen af 2005 er tilslutningen til et ja faldet stille og roligt. I september 2004 viste en meningsmåling 64% for et ja. I februar 2005 var tilslutningen nede på 59%. Det har fået senatets formand, Christian Poncelet til at advare mod risikoen for et omvendt Maastricht afstemningsresultat. Dermed henvises der til det overraskende lille ja til Maastrichttraktaten ved folkeafstemningen i september Kun 51% sagde ja ved folkeafstemningen om Maastricht traktaten. Op til folkeafstemningen havde meningsmålingerne ellers vist, at ca. 65% var for et ja. Nejet kom fra det dybe Frankrig: fra landmænd, småhandlende, arbejdere og arbejdsløse, der alle følte sig truet i deres sociale og kulturelle identitet. Det var et nej, der gik på tværs af de traditionelle højre-venstreskel. Afstemningen i juni 2005 kan blive et lille nej, hvis ikke det lykkes den politiske elite og regeringen at afkoble spørgsmålet om Tyrkiets fremtid i EU fra afstemningen om den europæiske forfatningstraktat. Desuden kan afstemningsresultatet blive præget af den indenrigspolitiske situation, som ikke er gunstig for præsidenten og den borgerlige regering. Privatisering af nogle af de største statslige virksomheder - bl.a. energigiganten EDF (Électricité de France) - står på regeringens dagsorden i Tusindvis af ansatte frygter derfor at blive fyret. Hertil kommer, at arbejdsløsheden er på ca. 10 pct. en af de højeste i EU. Siden præsident Chirac blev genvalgt i 2002 har arbejdsløsheden været det vigtigste problem for vælgerne. Den var en vigtig årsag til, at højrepartierne led nederlag både ved regionalvalget og valget til Europaparlamentet i Og foråret 2005 kan vise sig at blive hedt for regeringen og Chirac. Det skyldes ikke mindst, at regeringen er kommet med et lovforslag, der kraftigt slækker på reglerne om 35 timers-arbejdsugen, som venstre-koalitionsregeringen fik lovfæstet i Lovforslaget udløste demonstrationer i de større franske byer d. 7. februar Medierne skønnede, at ca var ude i gaderne. Demonstranterne protesterede ikke alene mod ophævelsen af 35-timersugen. Mange demonstranter koblede også et nej til lovforslaget sammen med et nej til forfatningen. De sagde nej til et liberaliseret Frankrig og EU. I stedet ville de have en fransk socialstat og et socialt EU. Europapolitik er indenrigspolitik Der er godt gang i de europapolitiske slåskampe i Frankrig. Og kampene bliver ikke mindre ophedede af, at partilederne stirrer stift hen imod præsidentvalget i 2007, hvor præsident Chirac vil være 74 år. Der er meget der tyder på, at han har lyst til at fortsætte. Dels fordi hans popularitet er forbløffende stabil til trods for de sociale protester. Disse rammer dog først og fremmest regeringen og ikke præsidenten. Dels fordi han kan se frem til en anklage for korruption, hvis han ikke fortsætter som præsident. Han er så ikke længere beskyttet af den præsidentielle immunitet.\n2 Hvis han går, står flere præsidentkandidater klar i kulissen. Den populære tidligere indenrigs og finansminister, Nicolas Sarkozy står på spring. Han er en alvorlig trussel for præsident Chirac, især efter at han i efteråret 2004 blev formand for det gaullistiske parti UMP, som ellers er blevet anset for at være præsident Chiracs parti. Det kan nu meget vel være, at det skal kaldes Sarkozys parti. Blandt socialisterne er der givetvis flere, der ønsker at komme til det præsidentielle fad. Tidligere statsminister Lionel Jospin, som sidder tavs i et muligt præsidentielt venteværelse siden sin afgang i 2002, er stadig den mest populære blandt de socialistiske vælgere. Han har ikke meldt ud, men det kan være, at han opstiller. Også den tidligere statsminister Laurent Fabius går rundt med en lille præsident i maven. Desuden nævnes hyppigt parlamentsmedlemmet Ségolène Royal, som nu også er præsident for regionalrådet i Poitou-Charentes, hvor hun ved regionalrådsvalget i 2004 slog selveste Statsminister, Jean-Pierre Raffarin. Hertil kommer så yderligere, at det yderste højre, Den nationale Front, givetvis opstiller le Pen. Og hvis ikke ham, så hans datter. Alle partierne er enige om, at den sociale udstødning (fracture sociale) er det største problem i Frankrig. Men de er uenige om midlerne til bekæmpelse heraf. Den yderste højre og venstrefløj samt kommunistpartiet PCF er fortalere for stærk statsinterventionisme på nationalt niveau i kampen mod hvad de anser som tøjlesløs europæisk liberalisme. Det gaullistiske parti UMP er splittet mellem at ville tackle problemet på nationalt niveau eller på EU-niveau. Den liberale - og kristendemokratiske koalition UDF samt socialistpartiet PS er derimod enige om, at løsningen findes på EU-niveauet. I spørgsmålet om et ja eller nej til den europæiske forfatningstraktat er de tre vigtige partier UDF, UMP og PS internt splittede. På UDF s partikongres i januar 2005 var der dog enighed om at stemme ja. Partiledelsen skønner til trods herfor, ca % af partimedlemmerne der er nejsigere, fordi disse vil mere EU ligesom nejsigerne inden for PS. Hvad angår UMP, så har både Chirac og Sarkozy erklæret, at de går ind for et ja til afstemningen. Men det er langt fra sikkert, at partiet vil følge denne opfordring. Det primært den gaullistiske stærke modvilje mod overførelse af statslige kompetencer til overnationale instanser. Socialistpartiet PS er også splittet men det af helt andre årsager end UMP og UDF. I PS udspiller kampen sig mellem dem, som siger nej, fordi de vil have mere EU, end traktaten lægger op til, og dem som siger, at traktaten kan forbedres hen ad vejen, blot alle de europæiske socialdemokrater står sammen om en fælles europavision. Pga. denne splittelse besluttede partiets ledelse, at der den første december 2004 skulle afholdes urafstemning blandt medlemmerne. Præsident Chirac betragtede denne afstemning som uhyre vigtig, fordi PS for tiden nyder relativ stor tilslutning blandt franskmændene. PS vandt således 19 af Frankrigs 20 regioner ved regionalvalget i foråret Ved det europæiske parlamentsvalg i juni 2004 blev PS den største stemmeslugere af alle de opstillede franske partier. Det var derfor vigtigt for Chirac med et ja fra PS. Chirac kunne ånde lettet op efter urafstemningen i PS. 59% støttede Francois Hollandes opfordring til at stemme ja til at stemme ja ved folkeafstemningen i partiets nr. 2, nejsigeren, Laurent Fabius led nederlag. Men 40% nejsigere er ikke sådan at kimse af. Derfor har ledelsen besluttet at stille medlemmerne fri ved folkeafstemningen i Op til urafstemningen udbrød en veritabel bogkrig mellem nejsigere og jasigere i PS. Laurent Fabius og Dominique Strauss Kahn, to store elefanter, som politiske ledere kaldes i Frankrig, udgav på samme tid hver deres bog om, hvorfor de ville stemme henholdsvis nej eller ja til den europæiske forfatningstraktat. De to herrer er enige om, at det er nødvendigt med mere EU. De vil begge have stadig flere nationale politikker op på EU-niveau. Deres argumenter for mere EU er desuden næsten identiske. Men argumenterne fører til forskellige politikanvisninger, fordi de er uenige, om det europæiske glas er halvt fyldt eller halvt tomt hvad angår udviklingen mod et socialistisk EU, som kan tage kampen op liberalisterne. 2\n3 3 De er begge tilhængere af et mere effektivt og demokratisk EU, som sætter social retfærdighed, solidaritet i centrum. De peger begge på, at den Europæiske Centralbank ikke blot skal tage hensyn til prisudviklingen men også til vækst og beskæftigelse. De er også enige om flertalsafgørelser på det sociale område og arbejdsmarkedsområdet. De vil alle have indført en fælles europæisk mindsteløn. De går ind for skatteharmonisering for at forhindre délocalisation dvs. udflytning af virksomheder til lande med billig arbejdskraft og lav selskabsskat. EU skal være en økonomisk enhedsaktør, som har magt til at stille sig op mod andre magter så som USA, Kina og Japan. Fra EU skal der således føres stærke statspolitikker, som kan gå imod den globale liberalisering. Laurent Fabius mener, at kun en genforhandling af indholdet af den europæiske forfatningstraktat vil kunne bringe EU på den rette vej. Dominique Strauss Kahn mener derimod, at det først skal være et ja. Efter det Europarlamentsvalget i 2009 bør man så overveje, om EU skal have en ny forfatning. Højre og venstrefløjsfortalerne for et ja frygter, at et nej til den europæiske forfatningstraktat vil betyde et farvel til Frankrigs vision om sig selv som den eneste europæiske aktør, der har en politisk vision om fremtidens EU. Et stærkt EU og et stærkt Frankrig er i deres optik en og samme sag. EU og Frankrig fusionerer, fordi EU fremstilles som en integreret del af fransk politisk identitet og fransk politisk identitet er nødvendighed for at EU kan få et politisk bankende hjerte. Dvs. at Frankrig ikke kan (over)leve uden EU, men EU kan heller ikke (over)leve uden Frankrig. Ifølge jasigerne vil et nej derfor kaste Frankrig ud i en gigantisk udenrigspolitisk identitetskrise og EU ud i politisk udvanding (dilution), fordi EU kommer til at mangle den franske politiske vision for EU. Modstanderne inden for PS vender disse argumenter på hovedet: Et ja vil betyde, at Frankrig og EU begge vil blive svage aktører uden en stærk udenrigspolitisk identitet, fordi forfatningstraktaten ikke sikrer EU en stærk identitet. Det er ikke til at forudsige, hvad udfaldet af folkeafstemningen bliver. Det kan blive et meget lille ja eller et meget lille nej. Hvis franskmændenes utilfredshed med regeringen fortsætter med at vokse, ja så er der risiko for et lille nej. Hvis denne utilfredshed desuden kobles til spørgsmålet om Tyrkiets mulige fremtidige medlemskab ganske vist om mange år ja så forøges risikoen yderligere. Der er vist ingen tvivl om, at Chirac og jasigerne ryster på deres politiske hænder. Åh, Tyrkiet Tyrkiet er ikke til at komme uden om i den franske politiske debat om den europæiske forfatningstraktat. De ledende politikere gør sig store anstrengelser for at afkoble Tyrkietspørgsmålet fra folkeafstemningen om forfatningen. Men det springer konstant frem som en trold af en æske. Det gør det, fordi en stor del af den franske befolkning af forskellige årsager er imod et fremtidigt tyrkisk medlemskab af EU. En opinionsundersøgelse i februar 2005 viste,at 57% af franskmændene var imod tyrkisk medlemskab af EU. Kun 28% var for (Nouvel Observateur, ). Denne udbredte modvilje har splittet partierne på kryds og tværs, hvad der yderligere komplicerer kampagner for henholdsvis ja og nej til forfatningstraktaten. Et ja til forfatningstraktaten udløser ikke automatisk et ja til Tyrkiet. Et nej til forfatningstraktaten resulterer heller ikke automatisk i et nej til Tyrkiet. I PS anbefaler Francois Hollande således et ja til Tyrkiet, hvor Fabius derimod siger nej. Lederen af UDF, Francois Bayrou opfordrer til et nej, men siger ja til forfatningen. Chirac siger højt og tydeligt ja, hvor partilederen, Nicolas Sarkozy siger nej, men ja til forfatningen. Det yderste venstre siger ja, og det yderste højre siger nej. Denne forvirring samt deraf følgende ophidsede interne partidebatter fik næring, efter at Chirac, statsminister Jean Pierre Raffarin samt udenrigsminister Michel Barnier havde underskrevet den europæiske forfatning d. 29. oktober Straks efter underskrivelsen erklærede Chirac, at det var nødvendigt at foretage visse franske forfatningsmæssige ændringer for at tilpasse den franske forfatning til den europæiske forfatningstraktat. I februar 2005 vedtog senatet og parlamentet de ønskede ændringer. En af disse\n4 ændringer drejede sig om fremtidige EU-udvidelser. Det lykkedes nejsigerne at skabe så megen debat, at der blev indføjet en paragraf om afholdelse af folkeafstemning før ratificering af fremtidige udvidelsestraktater. I princippet kan denne paragraf derfor også anvendes i forhold til Rumæniens og Bulgariens mulige medlemskab fra Det vil sige, at der er sat en potential stopklods for yderligere udvidelser. Alle de store partier deler uviljen mod EU-udvidelser. De har ikke på noget tidspunkt været varme tilhængere af Øst-udvidelsen. Det er de heller ikke hvad angår de fremtidige mulige udvidelser. Denne modvilje mod udvidelse, som også har været et fremherskende argument mod Tyrkiets mulige fremtidige medlemskab, hænger sammen med den måde, størstedelen af den politiske elite tænker EU på. Ligegyldigt om det drejer sig om højre eller venstrefløjen, så taler begge om nødvendigheden af, at EU bliver en stærk magt (puissance) oven i købet en mangedobler af magt (multiplicateur). De politiske partier, der ønsker mere EU og ikke mindre EU, fordobler det franske statsbegreb på EU-niveau. Og da fransk politik handler om statspolitik, om en magtfuld og sammensvejset aktør, hvis formål er at formulere store projekter, der både strukturerer bevidstheden, kulturen, økonomien og sikkerhedspolitikken, er det ikke overraskende, at det fordoblede franske statsagtige EU koncept tænkes som et stærkt politikcenter, hvis politikker skal stråle ud mod andre centre og andre lande. Et center, der har klare grænser og demarkationslinier over for andre lande for at fastholde sin rolle som storpolitisk aktør. Denne magtkerne er derfor vanskeligt tilgængelig for andre lande. De kan ikke bare snige sig ind ad bagdøren i økonomisk eller politisk henseende. Adgang til klubben gives kun, hvis centrets magt ikke udviskes. Solkongen skal herske fra et sted, hvor der er kontrol over de fransk/europæiske statsanliggender, hvorfra forsvarsidentitet, økonomisk mobilisering over for USA, Japan og Kina, civilisationsværdier samt statusanerkendelse i verden strømmer ud. De franske politikere, der ønsker et stærkere EU, har derfor siden udvidelserne startede været fortalere for, at politiske reformer skal komme før økonomiske. Først politik så økonomi for at forhindre at EU bliver et angelsaksisk frihandelsmarked uden et stærkt politisk center. Et lukket, identitetsfyldt center er således varemærket på det dominerende franske EU-koncept. Denne logik tilsiger derfor en stærk kerne, hvortil nye lande adderes i koncentriske cirkler, som er objekt for den stærke kernes politikker. Det var Mitterrands EU-koncept, og det er stadig det dominerende. Siden Murens fald og siden de store udvidelsesbølger startede, har tilhængerne af et statsagtigt EU været bekymret, at Frankrigs rolle som designeren par excellence af et stærkt EU var ved at være en saga blot. Da den franske politiske elite desuden er præget af en realistisk magtbalance tilgang til international politik, er den i allerhøjeste grad optaget af geopolitiske magtforskydninger i Europa. Ethvert nyt stort land, der får adgang til EU så som Polen opfattes som potentiel trussel mod det stærke EU, som set ud fra en fransk optik helst skulle styres af den fransk/tyske motor. Enhver magtforskydning bekæmpes med næb og klør. Det være sig spørgsmålet om stemmevægte i EU s ministerråd - hvad der var aldeles tydeligt under forhandlingerne om Nice-traktaten eller det være sig spørgsmålet om optagelsen af nye medlemmer. Chirac hilste selvfølgelig de seks nye lande hjerteligt velkommen d. første maj Men i april havde Chirac udtalt: Der er grænser for udvidelse. Rumænien og Bulgarien kan måske blive medlemmer. Men derefter må vi så se, hvad der kan lade sig gøre (Libération, ). I december 1999 anerkendte Det Europæiske Råd Tyrkiet som kandidatland. Der blev dog ikke indledt konkrete tiltrædelsesforhandlinger, da Tyrkiet ikke opfyldte den politiske del af Københavnerkriterierne. Siden da har den franske politiske elite forsøgt at udtænke en institutionel løsning på, hvad der anses som det tyrkiske problem. Først lancerede Frankrig ideen om, at Tyrkiet skulle være med i den europæiske konference, som skulle være en slags venteværelse for mulige fremtidige medlemmer. Et sådant forslag tjente det formål at holde Tyrkiet på afstand af EU. Det var et forslag der i forbløffende grad mindede om Mitterrands ide om en konføderation, som 4\n5 Mitterrand lancerede i 1989 for at undgå, at Øst- og Centraleuropa blev medlemmer af EU. Denne ide var fra første færd en dødfødt sejler, fordi de tidligere kommunistiske lande ville have EFmedlemskab. Den europæiske konference kuldsejlede forholdsvist hurtigt af samme grunde som Mitterrands konføderationside. Disse mislykkede forsøg på at lukke EU-døren for alle dem, der bankede på, fik ikke Frankrig til at opgive ideen om at holde Tyrkiet på armslængde fra EU. UMP og UDF tilsluttede sig i november 2002 de liberale europaparlamentarikere forslag om at tilbyde Tyrkiet et privilegeret partnerskab med EU. Denne vision positionerer Tyrkiet uden for EU- medlemskab. Det fik kun tilbud om en styrket politisk dialog, kulturudvekslinger, bedre adgang til EU s frie marked og uddybning af toldunionen. Det var ikke lige det, Tyrkiet ønskede! Og da så EU i 2003 lancerede ideen om en naboskabspolitik med de arabiske middelhavslande og Ukraine, Moldavien og Hviderusland blev det helt tydeligt, at formålet med både det privilegerede partnerskab og Naboskabspolitikken var at sætte en politisk grænse til den periferi, som tegnede sig efter den store udvidelsesbølge, der ville komme på plads d. 1. maj Tyrkiet blev placeret i den samme periferi som Marokko og det var set fra Frankrig også hensigten. Mange franske politikere - især inden for UMP og UDF har begrundet deres modstand mod tyrkisk EU-medlemskab med, at så ville Marokko igen lægge billet ind på EU-medlemskab, hvad det gjorde i Det lå derfor lige til de franske politiske sideben at sende Tyrkiet ud på samme linie som Marokko. Forslaget var selvfølgeligt uspiseligt for Tyrkiet. EU-kommission forkastede derfor også med det samme ideen om et privilegeret partnerskab. Ikke desto meget mindre fortsætter den med at spøge i nogle af politikernes hoved. UDF s leder, Bayrou stadig om et privilegeret partnerskab med Tyrkiet og det samme gør UMP s leder, Sarkozy. Endeligt forsøger socialistpartiets nr 2, nejsigeren Fabius at lancere en anden udgave af det foreslåede privilegerede partnerskab. Han har foreslået, at Tyrkiet ligger ude i den yderste cirkel af EU. Fabius er ligesom Mitterrand var det - fortaler for det statsagtige EU, der som et imperium stråler ud i koncentriske cirkler. Den første cirkel udgøres af de gamle eurozone-lande, som også fører forsvars - og udenrigspolitik. Den anden cirkel består af de nye lande, som i første instans deler acquis communautaire med den første cirkel. Senere kan de komme med i udenrigs - og forsvarspolitikken. Den tredje og sidste cirkel som Tyrkiet er med i, hvad Fabius kalder det associerede Europa. Det går fra Atlanterhavet til Sorte Havet og fra Middelhavet til Kaukasus. Landene i denne cirkel skal ifølge Fabius arbejde sammen med EU for at fremme demokratiet og menneskerettighederne, der anses som garant for udvikling af sikkerhed og fred. De anskues dermed først og fremmest som sikkerhedspolitiske problemer for EU og dermed som genstand for EU s politikker uden garanti for medlemskab (Fabius, 2004: ). Nøjagtigt ligesom ideen om et privilegeret partnerskab placeres Tyrkiet i ideen om det associerede Europa sammen med arabiske lande som Marokko, hvad der har vagt harme i Tyrkiet. Tyrkiet er for tungt. Det får for stor indflydelse i EU- institutionerne. Det forrykker magtbalancen i EU. Det er de hyppigste argumenter mod et tyrkisk medlemskab. Hertil kommer så yderligere argumentet om, at Tyrkiet ødelægger ideen om et europæisk Europa (une Europe européenne). Det gør det, fordi det anses som USA s trojanske hest, fordi USA står bag ved Tyrkiet (Bayrou: le Point, ). Det har bestemt ikke bekommet franske politikere vel, at USA ladet EU tydeligt forstå, at det gerne så Tyrkiet som fremtidigt medlem af EU pga. terrortruslen og den generelle spændte situation i Mellemøsten. Det har lydt fra Paris, at USA skal blande sig uden om i sager der kun vedrører EU. At holde Tyrkiet uden for EU for at forhindre det store land i yderligere at forrykke magtbalancen i EU har været og er stadig et vigtigt argument i den franske debat. Den anden store debat har selvfølgeligt med spørgsmålet om europæisk og fransk identitet at gøre. 5\n6 Fransk identitet har som byggesten konstruktionen af det politiske nationsbegreb, der blev opfundet under den franske revolution i slutningen af 1700-tallet. Det baserer sig på ideen om den sociale kontrakt mellem den enkelte borger og nationalstaten, hvor hver borger er en del af et hele i et universelt perspektiv. Det betyder, at ethvert individ kan blive borger i Frankrig, hvis han vil indgå denne politiske og sociale kontrakt. Nationen er derfor åben for alle dem, som ønsker at tilslutte sig dette politiske projekt. Det individuelle valg af nationalt borgerskab baserer sig hverken på etnicitet, kultur eller biologi. Baskere, bretoner, algeriere, tunesere eller tyrkere anses derfor ikke som mindreværdige mindretal i Frankrig, fordi ethvert individ, uanset race, køn eller religion, er lige for loven. Nationen er stolt af, at den på grundlag af sin samfundskontrakt kan skabe borgere ud af en hvilken som helst fremmed etnisk gruppe. Denne politiske nationsmodel kan eksporteres, fordi den ikke er bundet til etnicitet eller religion. Den er så at sige løsrevet fra et bestemt territorium. Den altovervejende del af den politiske elite har altid været enig om, at Frankrig er det land, der på Europas vegne skal lancere store missionerende projekter i den universelle borgers navn. Når nu det franske nationsbegreb er et politisk begreb, så skulle det jo ikke være så vanskeligt at sige ja til Tyrkiets mulige fremtidige medlemskab, for et EU-medlemskab baserer sig på overholdelse af de såkaldte Københavnerkriterier fra 1993, som bl.a. understreger, at demokrati, retssamfund og menneskerettigheder skal overholdes. Hvis Tyrkiet gør det, ja så lever det jo også op til det franske politiske nationsbegreb. Men det politiske nationsbegreb har tilknyttet et verdslighedsbegreb, som er lige så vigtigt som det politiske, fordi det relaterer sig til kampen mellem de såkaldte to Frankriger : det katolske og det republikanske. Det har sine rødder i oplysningstidens modvilje mod religion, som blev anset for fordummende og for en trussel mod menneskehedens fremgang. De revolutionære republikanere ville smide religionen ud af det offentlige rum og dermed ud af politik. Religionen skulle være det enkelte individs privatsag. Det offentlige politiske rum skulle adskilles fra det private religiøse rum. Staten måtte derfor ikke udøve nogen religiøs magt. I 1905 blev stat og kirke adskilt og det blev samtidig lovfæstet, at republikken sikrer samvittighedsfrihed og garanterer den frie udøvelse af religion dog under forudsætning af, at denne udøvelse ikke er i strid med den offentlige orden. Det er dette politiske nationsbegrebs universalisme samt verdslighedsprincippet, som Chirac knytter an til, når han plæderer for, at Tyrkiet skal ind i den europæiske varme. Han og andre jasigere fra især PS henviser ofte til ligheden mellem den tyrkiske verdslige republik og den franske. Deres argument for et ja er derfor, at man skal sikre denne europæiskhed ved at binde det fast til EU. Ellers vil man risikere at kaste Tyrkiet i armene på islamisterne. I forlængelse af denne argumentation bringer Chirac Huntingtons famøse udtalelse om risiko for clash of civilisation på banen. Han er bekymret for at et sådant sammenstød kan blive til virkelighed, hvis Tyrkiet lades uden for det politiske EU: Jeg mener, at hvis vi afviser Tyrkiet pga. etniske eller religiøse årsager, så vil Tyrkiet gå folks ærinde som prædiker om civilisationernes sammenstød (l Express ). Dermed udtrykker han generelt det franske ubehag over for religionens betydning og bekymring for, at den kan få indflydelse på politik. Denne bekymring gav sig til kende i Frankrig med forbuddet mod det muslimske slør (se artikel i dette nummer af Udenrigs) og mod den skarpe modstand mod, at kristendommen blev indskrevet i den europæiske forfatning som udgørende en del af den europæiske identitet. Spørgsmålet om religionens betydning for identitet er hovedårsag til at det yderste højre samt kristendemokraterne UDF er imod tyrkisk medlemskab. Begge fløje relaterer således deres ja eller nej til verdslighedsbegrebet, men hvor jasigerne bruger det til at plædere for Tyrkiets medlemskab af den europæiske klub, vender nejsigerne argumentet på hovedet: Islam er så stærk en faktor, at tyrkerne ikke kan blive politiske verdslige borgere. Den tidligere formand for EU Konventet, V. Giscard d Estaing udtalte i november 2002: Tyrkiet er et land nær ved Europa, et vigtigt land, som 6\n7 7 har en sand elite, men det er ikke et europæisk land (Le Monde, ). Han sagde ikke direkte at det er et muslimsk land. Men det gjorde den nuværende statsminister Raffarin: Vil vi have at Islam oversvømmer verdsligheden (voulons-nous que le fleuve de l islam rejoigne le lit de la laïcité) (le Monde, ). Ved EU-topmødet i december 2004 sagde Chirac så ja til, at EU indleder forhandlinger om tyrkisk EU-medlemskab d. 3. oktober EU-beslutningen blev dog suppleret med det hidtil største antal betingelser for udvidelsesforhandlinger. Og disse kan også hurtigt blive afbrudt, hvis udviklingen i Tyrkiet skulle gå i den forkerte retning i forhold til de politiske Københavnerkriterier. Men hvorfor har nu Chirac stillet op som fortaler for et tyrkisk medlemskab af EU ganske vist først om år, når nu det dominerende franske europabegreb tilsiger modstand mod udvidelser? Fordi som en forsker fra det franske udenrigspolitiske forskningsinstitut, IFRI har sagt: Chirac ønsker, at EU kommer til at spille en stor sikkerhedspolitisk rolle i Mellemøsten, og til den ende kan Tyrkiets geopolitiske placering bruges (Le Figaro, ). Det franske svar på USA s unilateralisme: mere EU Vi har sammen med størstedelen af verdenen forsvaret en bestemt ide om internationale relationer, og derfor har Frankrig været loyal over for sit kald. Det vil sige, at vi har forsvaret de universelle værdier, som er de basale elementer i vor republikanske pagt. Denne ide tilsiger, at vi modsætter os unilateralisme (Chirac, ). Den amerikanske udenrigsminister Condoleezza Rice kom, så, men sejrede ikke helt i Paris d. 8. februar Tilsyneladende blev de amerikansk/fransk stridsøkser begravet, da Rice holdt sin forsoningstale om det fremtidige amerikansk-europæiske sikkerhedspolitiske samarbejde på instituttet for statskundskab i Paris. Dagen før hendes tale havde den franske udenrigsminister Barnier dog dryppet malurt i det fransk-amerikanske bæger med sin udtalelse om, at alliance er ikke ensbetydende med lydighed (alliance n est pas allégeance) (France-diplomatie, ). I denne sætning ligger das Kern des Pudels begravet. Frankrig vil godt samarbejde med USA; men det er ikke ensbetydende med opgivelse af egen udenrigspolitisk identitet. På dag - til dag politikniveauet kan der indgås kompromisser med USA og koalitionen af de villige, således som Frankrig er ved at gøre det efter det irakiske valg d. 30. januar Chirac udtalte i den forbindelse, at valget skal anskues som en meget vigtig etape i rekonstruktionen af Irak. Terrorgruppernes strategi er delvist slået fejl. Frankrig vil samarbejde med Irak hvad angår uddannelse af statsfunktionærer og sikkerhedsstyrker, men uden for Irak. Der skal være et perspektiv for tilbagetrækning af tropper. Der er jo tale om en proces, hvor man går fra etape til etape. Derfor vil Frankrig ikke polemisere om en dato for tilbagetrækning. Alt udvikler sig jo (le Monde, ). Tidligere har Frankrig krævet en fast dato og helst så snart som muligt. Der er næppe tvivl om, at Frankrig vil foretage finjusteringer i sin politisk over for USA, hvorimod dybdestrukturen i fransk udenrigspolitisk identitet næppe vil ændre sig. Denne struktur består af fire elementer: 1) Frankrigs ret til at besidde international status (rang). 2) Frankrig som forkæmper for international lov. 3) Frankrig som fortaler for multipolaritet. 4) Frankrig som europæisk politisk leder. Disse fire elementer har lige siden starten på den Den kolde Krig styret fransk international politik før under og efter Irakkrigen. Og det har de også gjort under og efter Irakkrigen. I forbindelse med krigen har den politiske elite som vanligt legitimeret det første element med henvisning til Frankrigs universelle og revolutionære budskab om det politiske nationsbegreb, der er udtrykt i den republikansk pagt, som Chirac henviser til i ovenstående citat. Dette budskab\n8 giver Frankrig ret og pligt til at udsprede sin civilisatoriske mission (mission civilisatrice) og dermed sin modstand mod at clash of civilisation mellem den arabiske verden og USA/EU bliver til virkelighed. Chirac har konstant advaret mod risikoen for et clash mellem den dominerende model og resten af verden. Ganske vist arbejder Frankrig og USA sammen om anti-terrorforanstaltninger. Men de har ikke den samme opfattelse af, hvad årsagerne til terror skyldes. Den franske politiske elite mener, at terroren først og fremmest skyldes fattigdom, som skal bekæmpes via især udviklingshjælp, som ifølge den franske politiske elite vil kunne forhindre terroren i at brede sig yderligere. Selvfølgelig har en vigtig årsag til den franske modstand mod krigen i Irak været Frankrigs arabiske politik, som de Gaulle lancerede i begyndelsen af 1960erne. Siden da har Frankrig opfattet sig selv som det eneste europæiske land, der kan være brobygger mellem Europa og Mellemøsten på grund af de historiske bånd mellem de arabiske lande og den tidligere kolonimagt, Frankrig og på grund af de ca. 5 millioner arabere i Frankrig. Stor støtte til USA ville derfor kunne betyde, at Frankrig ville miste sine venner i den arabiske verden. Desuden har Frankrig haft store olieinteresser i Irak, og Irak lånte i milliarder af kroner af Frankrig under Iran-Irakkrigen ( ), som Frankrig delvist eftergav Irak i Men disse økonomiske interesser har ikke været de styrende. Det er derimod den fransk civilisatoriske rolle samt det deraf afledte krav om at blive anset som en ligeværdig partner med USA, der har været grundelementerne i modstanden mod krigen. Disse elementer materialiserer sig på det globale niveau i i FN s betydning for løsning af konflikter på grundlag af overholdelse af internationale normer. På det regionale niveau er det et stærkt EU, der opfattes som garanten for eksistensen af et modspil mod USA. Legitimering af en krig kan derfor kun ske i FN-regi og multipolaritet kan kun sikres via et stærkt EU. Siden Den kolde Krigs ophør har Frankrig konstant understreget FNs globale betydning, hvorimod FN under Den kolde Krig blev opfattet som le machin (duppedit), som ikke var legitim, fordi det var styret af de to supermagter. Efter Den kolde Krigs ophør, som har medført amerikansk global magtdominans handler det for Frankrig om at lægge en dæmper på USA s enegang. FN opfattes derfor som den eneste legale og legitime vogter af overholdelse af internationale regler og normer og samtidig som den eneste organisation, der kan sikre Frankrig en vis global magtindflydelse qua sin permanente plads i Sikkerhedsrådet, hvor Frankrig kan fremstille sig selv som en global aktør, der er bevidst om sit internationale ansvar i modsætning til USA, der set fra et fransk synspunkt kun bruger FN til at fremme egne interesser. Det gør Frankrig også. Men disse interesser anskues som mere legitime end de amerikanske til trods for, at begge parter legitimerer deres konkrete politikker med identisk reference til nødvendigheden af udspredelse af civilisatoriske værdier. Jamen hvorfor så ikke følge i kølvandet på USA, når nu Frankrig har det samme budskab? Fordi Frankrig ikke vil optræde på verdensscenen som en passiv følgesvend til USA. Det skyldes, at Frankrigs internationale vision handler om skabelsen af en multipolær verdensorden Begrebet multipolaritet går som en rød tråd gennem Chiracs storpolitiske taler ligesom det gjorde det i de Gaulles storpolitiske taler (Boniface, 1998). Det gør det i den grad, at Chirac i de franske medier kaldes de Gaulle II. Denne vision om en multipolær verden kan kun skabes, hvis EU optræder som en uafhængig regional magtcontainer, der samlet kan træde op som en ligeværdig aktør med eller mod USA. Udenrigsminister Barnier slog således fast med syvtommer søm i foråret 2004, at den fremtidige europæiske integration afhænger af spørgsmålet om EU domineres af andre eller er et uafhængigt EU (Libération, ). Denne vision om et uafhængigt EU er et grundelement i den franske forestilling om EU. Det var det under de Gaulle og de efterfølgende præsidenter og regeringer. Men hvor de Gaulle var fortaler for et staternes Europa lancerede afdøde Mitterrand ideen om et statsagtig Europa, hvor EU blev udstyret med alle de egenskaber Frankrig har, men ikke længere 8\n9 9 havde magt til at udøve. Det er dette begreb om et statsagtigt EU, som er på spil i den franske politiske vision om et EU med en udenrigs - og forsvarspolitisk identitet. I denne vision smelter Frankrig og EU sammen, for EU forestilles som en forlængelse af franske visioner om udenrigspolitisk aktivisme. Denne vision materialiserede sig absolut ikke op til eller under krigen mod Irak. Tværtimod stod EU splittet over for USA og krigen betød Saddam Husseins fald. George W. Bushs daværende sikkerhedspolitiske rådgiver Condoleezza Rice erklærede lige efter krigen, at Frankrig skulle straffes, Tyskland ignoreres og Rusland tilgives. Frankrig blev sat i skammekrogen. Rusland blev trukket ind i varmen, fordi USA har brug for Rusland i et strategisk partnerskab på globalt plan. Tyskland ble ikke sat i skammekrogen, fordi landet siden Anden Verdenskrig har været under amerikanske vinger ikke i et special relationship à la det britiske, men specielt pga. fortidens skygger. Det franske svar på skammekrogspositionen har ikke overraskende været at klinke den europæiske porcelænstallerken med forslag om styrkelse af den europæiske forsvars- og udenrigspolitisk identitet. Duo og trekants og firkants topmøder blev holdt mellem henholdsvis Frankrig og Tyskland og Frankrig-Tyskland-Storbritannien. Fyrre årsdagen for den såkaldte Élysée-trakat, der blev indgået mellem de Gaulle og den tyske kansler Ardenauer i 1963, blev fejret med bravour i januar De to lande fastslog bla. ligesom de havde gjort det i november 2002, at det var nødvendigt at udbygge et struktureret samarbejde inden for europæisk sikkerheds og forsvarspolitik. De to landes forslag blev april 2003 bakket op af Belgien og Luxembourg. Deres samlede indsats betød, at styrkelse af det strukturerede samarbejde blev indskrevet i den europæiske forfatningstraktat. Uden Storbritannien kan et forsvars og sikkerhedspolitisk EU ikke fungere. Det udtalte den forhenværende udenrigsminister Villepin i oktober 2003 (Le Monde, ). I november 2003 mødtes statsminister T. Blair og Chirac for at drøfte EU s evne til at intervenere tidligt i konfliktsituationer. Som et resultat af dette møde samt de tysk-franske møder blev det i februar 2004 besluttet at etablere en fælles militær styrke, som især skal indsættes i Afrika. Toppen af den fransk-engelske kransekage blev fejringen af hundrede årsdagen for Den hjertelige Aftale (l Entente cordiale), som blev indgået d. 8. april Aftalen var oprindeligt et militært og diplomatisk modsvar til tysk oprustning. I 2004 symboliserede fejringen, at Storbritannien ikke var totalt i den amerikanske lomme, og at Frankrig ikke var totalt imod det transatlantiske Storbritanniens samarbejde med USA. Storbritannien forsøger at drage Frankrig tættere ind mod USA, og Frankrig forsøger at europæisere Storbritannien. Men der er grænser for, hvor langt Frankrig lader sig trække. Frankrig giver ikke køb på sin vision om et europæisk Europa. Det betyder ikke, at Frankrig altid vil gå imod britiskamerikansk udenrigspolitik. Men det vil være modstander af de to landes udenrigspolitik, hvis ikke de to tillader, at Frankrig arbejder for multipolaritet, der bygger på en europæisk forsvars og udenrigspolitisk identitet. Der er plads til USA i fransk/europæisk udenrigspolitik. Vel at mærke hvis USA giver plads til den franske udenrigspolitiske vision om en multipolær verdensorden, hvor EU agerer på lige udenrigspolitiske fod med USA. Hvad angår forsvarspolitik ved den franske politiske elite udmærket godt, at EU er afhængig af amerikansk militær. Men netop derfor er det vigtigt for Frankrig, at den europæiske forsvarsidentitet udbygges. Konklusion Man tænker ofte på Tyskland og Frankrig som Europa. Det gør jeg ikke. Det er det gamle Europa (Men) de 26 medlemmer De følger ikke Frankrig og Tyskland. De følger USA. Således lød de berømte/berygtede ord fra USA s forsvarsminister Donald Rumsfeld et par måneder\n10 10 før krigen mod Irak blev erklæret. Chirac svarede igen. Han skældte de nye europæere ud for ikke at have opført sig ordentligt. De gik glip af en god lejlighed til at holde mund, som Chirac udiplomatisk udtalte i februar 2003, efter at de nye lande havde udtalt deres støtte til amerikansk ledede krig. Den gamle founding father irettesatte teenager-børnene. Det øgede bestemt ikke teenagernes forståelsen for den franske europavision. De og mange andre EU-lande mistænker Frankrig for, at det først og fremmest forfølger en vision om et trikolore-farvet EU, som ikke er i stand til at tage hensyn til andre landes EU-visioner. Frankrig kan ikke få de nye til at holde mund. Den store udvidelse har forårsaget, at en dyb følelse af tab af indflydelse på EU-integrationens videre forløb. Denne følelse blev yderligere uddybet, da Frankrig i sommeren 2004 kun fik transportkommissærposten i den nye EU-kommission. Hvis det så yderligere bliver et nej ved afstemningen om den europæiske forfatningstraktat, så risikerer den store founding father at blive slået af EU-banen. EU kan i så tilfælde risikere, at Frankrig vil gribe til gaullistiske magtbalancepolitikker, som spiller de forskellige EU-stater ud mod hinanden. Tendensen er der allerede, men den kan blive stærkere. Ulla Holm Seniorforsker ved DIIS (Dansk Institut for Internationale Studier) Bibliografi: P. Boniface (1998): La France, est-elle encore une grande puissance? Paris : Presses de Sciences PO L. Fabius (2004): Une certaine idée de l Europe. Paris : Plon D. de Villepin (2002) : Un autre monde. Paris : Fayard D. Strauss Kahn (2004) : Oui! Lettre ouverte aux enfants d Europe. Paris : Grasset\nDANSK INSTITUT FOR INTERNATIONALE STUDIER STRANDGADE 56 1401 København K 32 69 87 87 diis@diis.dk www.diis.dk DIIS Brief Fransk udenrigspolitik er først og fremmest EU-politik Ulla Holm April 2005 Ulla\nEU-Orientering. Fra LO-Kontoret - Bruxelles nr. 9-3. oktober 2001. EU-Parlamentet og Rådet på ny kollisionskurs\nEU-Orientering Fra LO-Kontoret - Bruxelles nr. 9-3. oktober 2001 EU-Parlamentet og Rådet på ny kollisionskurs Et spinkelt forlig i Rådet om information og høring af ansatte bliver truet af krav fra udvalg


Morsejthen , 09/09/2021\nJeg har hørt begge sæsoner med stor interesse. For første gang har jeg fået et indblik i bande problemerne.\nVenter på der kommer en sæson mere.\nJenssklfnwådrbdæfns , 09/08/2021\nBandeland - uhyggelig virkelighed\nUhyggelig virkelighed, super podcast og meget interessant dybdegående journalistik. Jeg håber alle på Slotsholmen hører Bandeland, så de ved mere om hvad der foregår i danmark\no98n , 05/07/2021\nMin yndlings podcast. Har lyttet til både sæson 1 og 2 flere gange. Venter på den 3 😍


Bøsse Escort Sjælland Escort Thai Massage / Gay Dating Site\nsep /07/23 - Huset ørslev Under Skoven Thai Massage Slagelse Porno escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland. dec Thai Massage Anmeldelse Escort Piger Sjælland Hvis du er plaget at søge online-projekter, hvor Bøsse: Escort glostrup royal thai massage. jan Porn Shemale Bøsse Sex Video Diget Danske Escort Piger Gratis porn thai massage sjælland byllerup gammel kone sex escort aabenraa...\nEscort glostrup royal thai massage odense video,. Emilie Escorten sexy and hot girl bianka sexy and sweet Hej, i am Natalya! Escort find og søge. Escort find og escort glostrup royal thai massage søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven. Royal thai massage Aalborg sexlegetøj roskilde Tidlige år er derfor gratis lesbisk sexfilm thai wellness glostrup - thai - massage Sex Hd Thai. Efterlad et svar Annuller svar Din e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort.\ndec Thai Massage Anmeldelse Escort Piger Sjælland Hvis du er plaget at søge online-projekter, hvor Bøsse: Escort glostrup royal thai massage. jan Porn Shemale Bøsse Sex Video Diget Danske Escort Piger Gratis porn thai massage sjælland byllerup gammel kone sex escort aabenraa. maj Category:Thai Massage Roskilde · 0 comments. Just4men Massage og Escort% DISCOUNT: Du har altid mulighed for at opnå Områder: Hele Sjælland. Sex escort københavn bøsse sex, Send mig en mail hvis jeg lyd..\nEfterlad et svar Annuller svar Din e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort. Escort glostrup royal thai massage odense video. Escort find og søge. Thai glostrup escort girls copenhagen. Royal thai massage Aalborg sexlegetøj roskilde Tidlige år er derfor gratis lesbisk sexfilm thai wellness glostrup - thai - massage Sex Hd Thai, bøsse escort sjælland escort thai massage. Massage med afslutning københavn sex masage på fyn Massage escort hjørring thai massage kbh k. Vil lige dele denne med jer Ringede og bestilte tid til Dokkun Special incl. Bdsm og escort find og søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven Thaimassage. Glostrup thai massage anmeldelse escort skanderborg. Kat Thai Massage Glostrup. Zine Escort Vejle hver onsdag, Service: Royal thai massage amager escort glostrup, Livet er igen langt nok til franske film. Royal thai massage amager roksa. Glostrup thai massage anmeldelse escort piger sjælland. Thai Massage Anmeldelse Escort Piger Sjælland Hvis du er plaget at søge online-projekter, hvor du kan se online pornografisk materiale, homo escort midtjylland pige søger par. Emilie Escorten sexy and hot girl bianka sexy and sweet Hej, i am Natalya! Escort find og escort glostrup royal thai massage søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven. Forside» seneste debatter» pussycat swinger bio aalborg. Escort glostrup royal thai massage Kolding stjernepigerne thai massage body body Escort grenå frække danske piger Escort find og escort glostrup royal thai massage søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven.\nKommentarer 1 escort glostrup royal thai massage siger: Bdsm og escort find og søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven Thaimassage. Escort glostrup royal thai massage Kolding stjernepigerne thai massage body body Escort grenå frække danske piger Escort find og escort glostrup royal thai massage søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven. Escort find og escort glostrup royal thai massage søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven. Escort glostrup royal thai massage odense video,.\nHomo snæver dick porno russer\nHomoseksuel bordel i køge dyresex bordel


NATIONALMUSEET NOTAT HOVEDMUSEERNES BISTAND TIL DE ØVRIGE STATSLIGE OG STATSAN- ERKENDTE MUSER 12. DECEMBER 2009 KULTURARVSSTYRELSEN - PDF\nDownload "NATIONALMUSEET NOTAT HOVEDMUSEERNES BISTAND TIL DE ØVRIGE STATSLIGE OG STATSAN- ERKENDTE MUSER 12. DECEMBER 2009 KULTURARVSSTYRELSEN"\n1 NOTAT 12. DECEMBER 2009 HOVEDMUSEERNES BISTAND TIL DE ØVRIGE STATSLIGE OG STATSAN- ERKENDTE MUSER Ved hovedmuseer forstås i museumslovens forstand Statens Museum for Kunst, Nationalmuseet og Statens Naturhistoriske Museum. For det sidste gælder, at det henhører under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, mens de to øvrige er statslige museer i Kulturministeriet. Beskrivelse af hovedmuseumsforpligtelser Hovedmuseernes bistand til de øvrige museer har karakter af et specialiseret supplement til den rådgivning af museerne, Kulturarvsstyrelsen yder de statslige og statsanerkendte museer. Hovedmuseerne er på en række områder drivkraft i projekter og samarbejder. Der er tale om mange og forskelligartede relationer mellem hovedmuseerne og de øvrige museer indenfor hhv. kunst, naturhistorie og kulturhistorie. KULTURARVSSTYRELSEN MUSEER H.C. ANDERSENS BOULEVARD KØBENHAVN V TELEFON FAX CVR EAN DRIFT EAN TILSKUD Det er ambitionen, at beskrivelserne af hovedmuseumsfunktionerne også kan synliggøre de forskellige opgaver overfor statsrevisorerne og Rigsrevisionen, der har efterlyst en mere præcis fastlæggelse af hovedmuseernes opgaver. Det forudsættes, at hovedmuseernes bistand til de øvrige museer afholdes indenfor hovedmuseernes respektive økonomiske rammer. Hovedmuseerne kan opkræve betaling for deres konsulentbistand baseret på de faktiske udgifter. NATIONALMUSEET Obligatoriske forpligtelser overfor øvrige kulturhistoriske museer Museet har indgået en aftale med Kulturarvsstyrelsen om hovedmuseumsforpligtelser på fagområderne numismatik og runologi, hvor museet opretholder ekspertise og yder rådgivning. Desuden administrerer Nationalmuseet bestemmelserne i museumslovens 30 om Danefæ.\n2 Nationalmuseet vejleder og samarbejder med de statslige og statsanerkendte kulturhistoriske museer på følgende områder: Samlingsområdet. Museet besidder ekspertise, udvikler metoder og udfører forskning på samlingsområdet, der kan understøtte de øvrige kulturhistoriske museers samlingsvaretagelse. Forskning Museet forpligter sig til at opretholde et forskningsmiljø, der er åbent for eksterne parter, og hvor der også er fysisk plads til deltagende forskere fra andre museer i fællesprojekter. Denne ordning forventes at kunne være med til at initiere fælles forskningsprojekter mellem museerne. Bevaringsområdet Museet besidder konserveringsteknisk ekspertise, udvikler nye metoder og udfører forskning på bevaringsområdet, der kan understøtte de øvrige kulturhistoriske museers samlingsvaretagelse. Sikringsområdet Museet besidder ekspertise, udvikler nye metoder og udfører forskning på sikringsområdet, der kan understøtte sikringen på de øvrige kulturhistoriske museer. Magasinområdet Museet besidder ekspertise og udfører forskning på magasineringsområdet, der kan understøtte de øvrige kulturhistoriske museers magasinvaretagelse. Museet udvikler nye metoder på bevaringsområdet. Blandt andet ved projektet Climate Notebook, der kan benyttes af andre museer mv. til måling af klima i magasiner. Udlån og deponeringer Museet stiller i vides muligt omfang sine genstande til rådighed for kortere udlån til statslige og statsanerkendte museers udstillinger. Omkostningerne forbundet hermed, herunder forpligtelsen til løbende tilsyn med genstandene, bæres af låneren. Internationalt arbejde Museets internationale samarbejder formidles til øvrige museer. Museet ønsker desuden at inddrage øvrige statsanerkendte museer i museets internationale samarbejdsprojekter. SIDE 2\n3 Samarbejdsprojekter Koordinering af fagligt arbejde gennem etablering af samarbejder og alliancer med museer, hvor der forsknings- og formidlingsmæssigt eller på samlingsområdet er fordele ved at samarbejde (for eksempel samarbejdsaftaler på bevaringsområdet og drift af gennemførelse af forskningsprojekt i museumsdidaktik med analyse af undervisningen på kulturhistoriske museer) STATENS MUSEUM FOR KUNST Obligatoriske og vejledende forpligtelser overfor øvrige kunstmuseer Museet opretholder særlig viden om, og kan rådgive indenfor fagområdet kunst på papir (Kobberstiksamlingen) og indenfor fagområdet forskning i bevaring af ældre kunst og samtidskunst. Samlingsområdet Museet besidder ekspertise og udfører kunsthistorisk forskning på samlingsområdet, der kan understøtte de øvrige kunstmuseers samlingsvaretagelse. Forskning Museet ønsker at etablere et forskningscenter for kunsthistorisk museal forskning, hvor forskningsophold på Statens Museum for Kunst kan bidrage med et større fagligt miljø for museumsinspektører ved statsanerkendte og statslige kunstmuseer. Museet forpligter sig derfor til at opretholde et forskningsmiljø, der er åbent for eksterne parter, og hvor der også er fysisk plads til deltagende forskere fra andre museer i fællesprojekter. Denne ordning forventes at kunne være med til at initiere fælles forskningsprojekter, facilitere dialog og vidensdeling mellem museerne. Museets forskningsmiljø er ikke centreret om museal forskning, men indbyder til dialog og faglig udveksling med forskningsmiljøerne på universiteter og sektorforskningsinstitutioner. Formidling Museet udvikler ekspertise i og forsker i formidling, herunder i den digitale formidling og formidling til børn og unge. Museet vil udvikle sig til den væsentligste digitale ressource til viden om dansk kunst og international ældre kunst i Danmark (SMK digital) og dermed udgøre den centrale indgang til disse områder både for fagfolk og offentligheden generelt i ind- og udland. SMK digital vil præsentere en ny platform for formidling, hvor indsamlede erfaringer kan understøtte udviklingen af digital formidling på øvrige museer. Muse- SIDE 3\n4 et forpligter sig derfor til at fungere som digitalt videnscenter, der kan facilitere digital formidling på de øvrige museer. Bevaringsområdet Museet besidder konserveringsteknisk ekspertise, og udfører forskning på bevaringsområdet. Museet er forpligtet til at varetage en del af bevaringen af Hirschsprungs og Ordrupgaards samlinger. Museet udvikler nye metoder på bevaringsområdet. Sikringsområdet Museet besidder ekspertise, og udvikler nye metoder indenfor sikringsområdet, der kan understøtte sikringen på de øvrige kunstmuseer. Digitaliseringsområdet Museet besidder ekspertise og udvikler nye metoder indenfor digitaliseringsområdet og vil kunne understøtte andre kunstmuser inden for området. Magasinområdet Museet besidder og udvikler magasineringsområdet, der kan understøtte de øvrige kunstmuseers magasinvaretagelse. Udlån og deponeringer Museet ønsker i højere grad at stille sine værker til rådighed for andre danske kunstmuseer. Omkostningerne forbundet med udlånene, herunder forpligtelsen til løbende tilsyn med genstandene, bæres af låneren. Internationalt samarbejde Museets internationale samarbejder formidles til øvrige museer. Museet ønsker desuden at inddrage øvrige statsanerkendte og statslige kunstmuseer i museets internationale samarbejdsprojekter. Samarbejdsprojekter Museet varetager koordineringen af det faglige arbejde gennem etablering af samarbejder og alliancer med museer, hvor der forsknings- og formidlingsmæssigt eller på samlingsområdet kan uddrages synergier af samarbejdet. Museet ønsker desuden at etablere bilaterale samarbejder med kunstmuseer for at optimere fordelene ved ansvarsfordelingen muserne imellem med henblik på at udnytte samlinger og kompetencer bedst muligt. Museet ønsker med disse samarbejder at bidrage til erfaringsudveksling og faglig dialog mellem de statsanerkendte og statslige museer. SIDE 4\n5 STATENS NATURHISTORISKE MUSEUM Obligatoriske forpligtelser overfor de øvrige naturhistoriske museer Museet er en del af Københavns Universitet og er en del af Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. Museet er knyttet til museumslovens 9, 10, 12 og 31 men er med enkelte undtagelser kun ansøgningsberettiget til Kulturarvsstyrelsens puljer, såfremt projekterne gennemføres i samarbejde med naturhistoriske museer under museumsloven. Statens Naturhistoriske Museum administrerer bestemmelserne i museumslovens 31 om Danekræ. Der bør udarbejdes en samarbejdsaftale mellem Kulturministeriet og Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling med henblik på at skabe grundlag for et mere smidigt og konstruktivt samarbejde mellem de naturhistoriske museer under Kulturministeriet og Statens Naturhistoriske Museum. Statens Naturhistoriske Museum vejleder og samarbejder med de statsanerkendte naturhistoriske museer på følgende områder: Samlingsområdet Museet besidder ekspertise, udvikler nye metoder og udfører forskning på samlingsområdet, der kan understøtte de øvrige naturhistoriske museers samlingsvaretagelse. Forskning Museet er et universitetsmuseum med forskning og uddannelse til det højeste niveau. Museet forpligter sig derfor til at opretholde et forskningsmiljø, der er åbent for eksterne parter, og hvor der også er fysisk plads til deltagende forskere fra andre museer i fællesprojekter. Denne ordning forventes at kunne være med til at initiere fælles forskningsprojekter mellem museerne. Bevaringsområdet Museet besidder konserveringsteknisk ekspertise, udfører forskning og udvikler nye metoder på bevaringsområdet, der kan understøtte de øvrige naturhistoriske museers samlingsvaretagelse. Sikringsområdet SIDE 5\n6 Museet besidder ekspertise, udvikler nye metoder og udfører forskning på sikringsområdet, der kan understøtte sikringen på de øvrige naturhistoriske museer. Magasinområdet Museet besidder ekspertise, udvikler nye metoder og udfører forskning på magasineringsområdet, der kan understøtte de øvrige naturhistoriske museers magasinvaretagelse. Udlån Museet udarbejder effektive modeller/metoder for udlån, så dele af museets samlinger lettere kan komme ud i landet Internationalt arbejde Museets internationale samarbejder formidles til øvrige museer. Museet ønsker desuden, at inddrage øvrige statsanerkendte museer i museets internationale samarbejdsprojekter. Samarbejdsprojekter Koordinering af fagligt arbejde gennem etablering af samarbejder og alliancer med museer, hvor der forsknings- og formidlingsmæssigt eller på samlingsområdet er fordele ved at samarbejde. Initiering af systematiske undersøgelser på nationalt plan. Museet opretholder særlig viden, der efterspørges af andre naturhistoriske museer i Danmark og kan rådgive indenfor naturvidenskabelige fagområder i relation til Nordatlanten, herunder særligt Grønland og Færøerne. Museet er opmærksom på at etablere centre af fællesmuseal interesse, når dette skønnes nødvendigt. SIDE 6\nTemamøde d. 11. juni 2010. Kvalitet og bæredygtighed. Karsten Ohrt s gruppe, kunstmuseer. Referat fra gruppedrøftelsen.\nTemamøde d. 11. juni 2010. Kvalitet og bæredygtighed. Karsten Ohrt s gruppe, kunstmuseer. Referat fra gruppedrøftelsen. Indledende bemærkninger v. Ohrt: Der er stor forskel på kunstmuseerne og kulturhistoriske


Sarkozy blev kronet på napoleonsk maner\nMellem 80.000 og 100.000 tilhængere hyldede den franske indenrigsminister Nicolas Sarkozy som en rockstjerne, da han i går blev kåret som det konservative Frankrigs præsidentkandidati en ceremoni, der var kejser Napoleon værdig.\nFrankrigs borgelige UMP-parti kårede i går Nicolas Sarkozy som præsidentkandidat. Kåringen skete ved en storstilet og iscenesat ceremoni i Paris. Men præsident Jacques Chirac fraværs lagde en skygge over arrangementet. Her lader Sarkozy sig hylde sammen med forsvarsminister Michèle Alliot-Marie. Foto: Dominiqua Faget/AFP Fold sammen\nOpdateret søndag d. 14. januar 2007, kl. 20.11\nPARIS: "Sarkozy, er det dig?" Jacques Chirac kastede et blik på den lille aktivist, som nogen havde fortalt ham kunne ruske op i den sovende partikongres. "Du har to minutter."\nMen den da 20 år gamle Sarkozy nøjedes ikke med, hvad han blev tilbudt. Han tog tyve minutter, han tog salen med storm, han overskyggede dem alle den dag i 1975.\nMåske fortrød Chirac i går, at han dengang overlod scenen til den ambitiøse yngling. I hvert fald glimrede præsidenten ved sit fravær, da Sarkozy indtog tribunen i Paris' største kongrescenter for at nyde højdepunktet af sin politiske karriere: at blive udnævnt til præsidentkandidat for Chiracs borgerlige parti UMP.\n"30, 29, 28(...) 3,2,1." Lyset går i sort. Stilhed.\nDa der blændes op, indtager Sarkozy en scene på størrelse med et melodigrandprix, mens scenariet med en kæmpetrappe i bølgende blåt, hvidt og rødt transmitteres til seks enorme storskærme.\nOg denne gang nøjes han ikke med tyve minutter.Han har ikke længere behov for at spørge nogen om lov - og slet ikke Chirac, der har skyet ham som pesten siden han ved præsidentvalget i 1995 støttede rivalen Edouard Balladur. Men alligevel har accepteret ham som indenrigsminister på grund af hans uomgængelige popularitet.\nSarkozy holder i næsten halvanden time de mellem 80.000 og 100.000 tilhængerefangen med en tale, der i sig selv er et opgør med den franske overklasses stive bureaukrat-sprog.\nI stedet taler han om børn der er blevet bortførtaf onde forbrydere og en munk der har fået skåret halsen over af islamiske terrorister. "Jeg er oprørt over retsvæsenet, der ignorerer ofrene," siger han og slår endnu engang ud mod blødsødne franske dommere, som lader forbryderne gå.\nHan drømmer om "et samfund hvor eleverne rejser sig, når lærerne kommer ind" og hvor drenge "ikke bærer kasket i klassen".\nOg han rækker hånden ud protestvælgerne, der har truet med at stemme på den radikale højrefløjspopulist Jean-Marie Le Pen,og til venstre mod arbejdere "der ikke længere tror på den stillestående venstrefløj".\nHan fortæller seerne hjemme i de små stuer, hvorfor han er manden der skal rette op på deres selvtillid og genskabe et stort Frankrig.\nBagefter giver et drengekor den hele armen med Marseillaisen, mens Sarkozy går rundt og trykker hænder. Men der mangler ikke kun Chiracs. Også Chiracs tro væbner premierminister Dominique de Villepin gjorde en pointe ud af blot at møde op uden at stemme og uden at blive for at høre talen. Såi stedet må Sarkozy nøjes med opbakning fra forsvarsminister Michèle Alliot-Marie, der kun i sidste øjeblik opgav at stille op mod Sarkozy af frygt for at svække partiet.Ved bagindgangen gør Sarkozys støtter alt for at nedtone spliden med Villepin og påpeger, at selvom kun 69 procent af partimedlemmerne gad stemme, var det kun to procent af de afgivne stemmer der var blanke i protest mod fraværet af modkandidater.\n"Han kom. Det var det vigtigste," lyder det fra tidligere udenrigsminister Michel Barnier, da Berlingske Tidendespørger til Villepins manglende opbakning. "Det er latterligt. Alt er ordnet nu," siger Sarkozys mor på vej ud til bilen og roser sin søn. "Han var formidabel," siger madame, inden hovedpersonen selv under stor tumult bliver væltet ind i en bil, mens autografhungrende fans skriger "Nicolas, Nicolas!


Opgavesæt til Maskinudgravning til større anlæg m. gravekasse - PDF\nDownload "Opgavesæt til Maskinudgravning til større anlæg m. gravekasse"\n1 Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri Opgavesæt til Maskinudgravning til større anlæg m. gravekasse Undervisningsministeriet, November Materialet er udviklet af Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri i samarbejde med Steffen Skou Pedersen og Mikkel Dybdal, Byggetek. Materialet kan frit kopieres med angivelse af kilde. Materialet kan frit viderebearbejdes med angivelse af følgende tekst: Dette materiale indeholder en bearbejdning af Opgavesæt til Maskinudgravning til større anlæg m. gravekasse udviklet for Undervisningsministeriet af Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri i samarbejde med Steffen Skou Pedersen og Mikkel Dybdal, Byggetek. side 1 af 12\n2 Historie og udvikling 1. Hvornår blev de første danske afløbssystemer etableret? 2. Hvordan smitter kolera? 3. Hvor blev afløbet fra de første kloakledninger afledt til? 4. Hvornår begyndte man i større udstrækning at anlægge rensningsanlæg? 5. Hvad kaldes adskillelse af regn og spildevand også? 6. Nævn nogle årsager til at kloakledninger udskiftes og renoveres? 7. Hvordan kan regnvand afledes hvis det ikke ledes til en offentligledning? 8. I hvilke tilfælde kan regn/overfladevand ikke afledes uden rensning? 9. Hvad kan en kommune forlange etableret for at styre den hastighed regnvand afledes med fra et byggeri? 10. Hvilke materialer anvendtes udelukkende afløbsanlæg frem til starten af 1970erne? 11. Hvilke metoder anvendtes tidligere ved samling af betonrør? side 2 af 12\n3 12. Hvilke konsekvenser kan det have at en ledning er utæt? Projektering af hovedafløbsanlæg Spørgsmål 4 til 20 er norm-relaterede 1. Nævn nogle af de ting der skal indgå ved forundersøgelse/projektering af hovedafløbsanlæg? 2. Nævn nogle af de oplysninger der nødvendige for at sikre funktionskravene for et hovedafløbsanlæg? 3. Hvilken problematik er der i et mht. især spildevandsledninger i et område hvor udbygningen sker langsomt? 4. Hvilken norm henvises der til forvalg af projektklasser, lægningsklasser, konsekvensklasser for selve gravearbejdet? 5. Hvilke projektklasser fremgår af denne norm? 6. Hvilke betingelser bør normalt være opfyldt for at hovedafløbsanlæg kan anlægges efter de krav der er for lempet projektklasse? 7. Hvad kaldte man tidligere konsekvensklasser? side 3 af 12\n4 8. Hvilke lægningsforhold omfatter lav konsekvensklasse? 9. Hvilke lægningsforhold omfatter normal konsekvensklasse? 10. Hvilken konsekvensklasse skal et gravearbejde i 5,5 m dybde i en gade med en bredde på 12 m mellem 7 etagers huse placeres i? 11. Hvad er gyldighedsområdet for DS 430? 12. Hvilke krav bør materialer til udjævningslag opfylde iflg. DS 430? 13. Hvad kan udjævningslaget tykkelse normalt fastsættes til, iflg. DS 430? 14. Kan udjævningslaget helt undlades? 15. Hvad skal omkringfyldningen sikre? 16. Hvad er gyldighedsområdet for DS 437? 17. Hvordan sikres ensartet understøtning ved lægning af rør på fod? 18. Hvor stor er største tilladte stenstørrelse i udjævningslag? side 4 af 12\n5 19. Kan materiale der anvendes som omkringfyldning også anvendes som udjævningslag? 20. Kan materiale fra udgravningen anvendes til omkringfyldning? Bygning af afløbsanlæg 1. Hvor meget bør grav bredden værre større end dimensionen ved rør diameter under 400 mm? og over 400 mm? 2. Hvad bestemmes gravdybden ud fra? 3. Hvad skal der gøres hvis der graves for dybt? 4. Kan det opgravede materiale bruges til at justere dybden? 5. I hvilke tilfælde skal der udføres grundforstærkning? 6. Beskriv hvordan grundforstærkning kan udføres? 7. Hvilken tommelfingerregel kan anvendes ved bestemmelse af udskiftningsdybden for grundforstærkning? side 5 af 12\n6 8. Hvad skal udjævningslagets tykkelse vælges ud fra? 9. Skal udjævnings komprimeres inden rørlægning? 10. Hvorfor skal større sten fjernes selvom de bliver dækket af udjævningslaget? 11. Hvad kan placeres under udjævningslaget til at bortlede evt. vand i ledningsgraven, og hvordan kan de to lag adskilles så materialet i udjævningslaget ikke trækker ned i dette lag? 12. Hvad henvises der i til vedr. selve håndteringen af af rør under arbejdets udførelse? 13. Hvad skal der tages hensyn til hvor jorddækningen ikke er særlig stor? 14. Hvilken dybde fremgår af DS 430 og DS 437 som mindste jorddækning ved trafiklast? 15. Hvilken anden mindste lægningsdybde fremgår af DANVA vejledning 54.2 vedr. plastrør? 16. Hvor meget må ledningers placering i sideretning afvige i forhold til projektet hvis ikke andet er aftalt? side 6 af 12\n7 17. Hvem skal der træffes aftale med hvis det viser sig nødvendigt at afvige den projekterede placering? 18. Hvad er af stor vigtighed vedr. ledningers placering i højde? 19. Hvem er det nødvendigt at inddrage såfremt fald og dermed lægningsdybde ændres? 20. I sammenhæng med spørgsmål 18, hvorfor? 21. Hvornår må omkringfyldningen foretages? 22. Hvor langt over ledningstop fortsættes omkringfyldningen? 23. Hvad kan hårhændet omkringfyldning være årsag til? 24. Hvad er maks. Tykkelse af fyld mellem hver komprimering af omkringfyldningen? 25. Hvad skal omkringfyldningen sikre? 26. Hvad kan omkringfyldningen også udføres som? 27. Af hvilke årsager, er det en fordel at genanvende den opgravede jord? side 7 af 12\n8 28. Hvad er en væsentlig forudsætning for at det opgravede kan genanvendes? 29. Hvad er vigtigt mht. valg af komprimeringsmateriel? 30. Hvorfor er det vigtigt at de forskellige jordlag genskabes så de ligger på samme måde som i den omgivende jord? 31. Hvordan sikres et fast leje ved krydsende ledninger? 32. Hvordan sikres det at der kan foretages om rense og inspektionsbrønde i plast? 33. Ved sætning af nedgangsbrønde i beton er det vigtigt at bunden er? Grundvandssænkning og sugespidser. 1. Hvad er den mest enkle metode til at bortlede vand i en udgravning på? 2. Er denne metode altid tilstrækkelig? 3. Hvilken metode anvendes som oftest når det er nødvendigt at sænke grundvandsstanden? 4. Hvorfor kan grundvandssænkning medføre skade på bygninger? side 8 af 12\n9 5. Hvordan kan kendskab til grundvandstanden opnås? 6. Hvad er årsagen til at grundvandsstanden i kyst nære områder med lav beliggenhed kan variere meget fra dag til dag? Gravekasser 1. Hvor meget skal en gravekasse rage over terræn? 2. Hvad kan det være nødvendigt at montere på en gravekasse ved dybe udgravninger? 3. Må gravekassen være væsentligt smallere end selve udgravningen og hvorfor? 4. Hvorfor er det bedst at en gravekasse har A form frem for V form? 5. Hvor meget trækkes gravekassen op når ledningsgraven tilfyldes? 6. Hvilken fremgangsmåde ses anvendt når vedr. gravekasser når gravedybden ikke er for stor og jorden stabil? 7. Må der trækkes i spindlerne på gravekassen med gravemaskinen? side 9 af 12\n10 8. Hvad skal sikres mht. kæderne der anvendes til løft af gravekassen? 9. Hvad kan være nødvendigt at anvende når der der arbejdes med to gravekasser i samme udgravning? 10. Hvad spiller ind/ er med til at gøre det besværligt at løfte gravekassen op af udgravningen udover gravekassens vægt? Kvalitetssikring af hovedkloak 1. Hvor findes der oplysninger om i hvilket omfang der skal udføres kvalitetssikring af en hovedkloakentreprise? 2. Hvad er det gennerelle formål med kvalitetssikring? 3. Beskriv kort, (evt. bare nogle punkter) hvordan du mener at det bedst sikres at der opnås ordentlig kvalitet i forbindelse med kloakarbejde? 4. På hvilket tidligt stadie i forbindelse med et byggeri kan fejl ske? 5. Hvad forstås ved projektgennemgangen? 6. Hvad fremsender entreprenøren inden der startes op på en vundet entreprise? side 10 af 12\n11 7. Hvor findes kravene til omfanget af kvalitetssikring af en vundet entreprise? 8. Kan det kvalitetssikringssystem entreprenøren i forvejen har, anvendes på de forskellige entrepriser. Materialer til hovedkloak 1. Hvilke kriterier bør indgå i den projekterendes valg af materialer? 2. Nævn nogle af de faktorer der kan være afgørende for vurdering af den fysiske belastning? 3. Hvor kan den kemiske belastning på et afløbsanlæg stamme fra? 4. Hvilke kriterier bør indgå i den projekterendes valg af materialer i økonomisk sammenhæng? 5. Hvilke plasttyper anvendes til i størst udstrækning til hovedafløbsanlæg? 6. Hvilken fordel i lægnings/håndterings øjemed mener du PP har frem for PVC? 7. Hvilken plasttype PP eller PVC er mest miljøvenlig? 8. Hvad udvikler PVC ved forbrænding? side 11 af 12\n12 9. Kan en PVC brønd tage skade ved højtryksspuling? 10. Hvilke samlingsmetoder er der for PEH rør? 11. Fra hvilken dimension anvendes betonrør? 12. Ved hvilke spildevandstyper er beton ikke egnet? 13. Hvordan kan styrken i betonrør øges hvis de skal anvende ved store lægnings dybder? 14. Hvilke to typer betonrør anvendes til hovedafløbsanlæg? 15. Hvad står IG for? Sikkerhed og arbejdsmiljø ved kloakarbejde 1. Hvad skal der tages stilling til inden et kloakarbejde sættes i gang? 2. Hvad er en APV? 3. Nævn nogle af de forhold der kan indgå i egentlig sikkerhedsgennemgang af et hovedledningsarbejde? side 12 af 12


Det Kgl. Bibliotek overtager Ungdomsuddannelsernes Licensservice — Det Kgl. Bibliotek\nDu er her: Forside / For biblioteker / Nyheder / Det Kgl. Bibliotek overtager Ungdomsuddannelsernes Licensservice\nDet Kgl. Bibliotek overtager pr. 1 juni opgaven med at forhandle og administrere licensaftaler til ungdomsuddannelserne, som indtil nu er blevet forhandlet af DEFF.\nI forbindelse med opgaveflytningen har Det Kgl. Bibliotek besluttet at oprette en ny service. Den nye service hedder Ungdomsuddannelsernes Licensservice, Det Kgl. Bibliotek - i daglig tale UNGLI.\nUNGLI bliver oprettet for at kunne give ungdomsuddannelsesinstitutionerne og deres brugere en mere målrettet betjening og samtidig udbygge og udnytte snitfladerne til folkebiblioteksområdet, som Det Kgl. Bibliotek er overcentral for.\nUNGLI vil – som DEFF gør det nu – fortsætte med at betjene ungdomsuddannelserne med forhandling og administration af licensaftaler.\nGennem vidensdeling og samarbejde med folkebiblioteker, der har særligt fokus på betjening af ungdomsuddannelserne, vil Det Kgl. Bibliotek også arbejde for flere løsninger ”på tværs”.\nDet Kgl. Bibliotek planlægger at videreføre et faglig netværk for uddannelses- og folkebibliotekarer, der er aktivt beskæftiget med området. Chefkonsulent Dyveke Sijm, der i dag er teamleder i DEFF, vil fra 1. juni varetage opgaven som koordinator for UNGLI og være den, alle spørgsmål omkring UNGLIs services kan rettes til.\nHar I spørgsmål, kan I frem til 1. juni rette dem til Dyveke Sijm via hendes nuværende kontaktinfo dys@slks.dk. Fra den først 1. juni kan spørgsmål rettes til Dyveke Sijm via dys@kb.dk


Guitar-auktion går til downs syndrom - sn.dk - Faxe\nJan Irhøj, musiker, har sammen med kunstner og skuespiller Leif Sylvester Pedersen lavede denne helt unikke guitar, som nu bliver solgt via Lauritz.com. Pengene - og Lauritz.com's salær går ubeskåret til Landsforeningen Downs Syndrom. Privatfoto\nArtiklen: Guitar-auktion går til downs syndrom\nGuitar-auktion går til downs syndrom\nOpdateret 01. september 2010 kl. 15:37\nFaxe - 01. september 2010 kl. 15:35\nHASLEV: Musikeren Jan Irhøj fra Terslev og skuespiller og kunstner Leif Sylvester Pedersen har sammen sørget for et initiativ, der skal sætte fokus på downs syndrome, og som samtidig skaffer penge til Landsforeningen Downs Syndrom, skriver DAGBLADET.\nLeif Sylvester Pedersen har dekoreret en elguitar med akryl-malede motiver som er lakeret, og Jan Irhøj har skilt den ad, samlet og justeret guitaren.\nPå guitalren er en metalplade monteret med påskriften: "Downs, Sylvester, Irhøj 2010." Man kan byde på guitaren på Lauritz.com, som i øvrigt donerer deres salær til det velgørende formål.\nGuitaren er vurderet til 20.000 kroner. Onsdag eftermiddag var der allerede budt 5.000 for den.\nPå youtube.com finder man en prøve på, hvad guitaren kan.


Nybygger kvarter plaget af indbrud\nSamtlige vinduer og døre, der skulle sættes i Finn Rasmussens nye hus på Blomstervænget i Tilst, er blevet stjålet.\nTyve stjæler døre, vinduer, værktøj, maskiner og sågar cement fra huse under opførsel på Blomstervænget i Tilst\nDet nye boligområde Blomstervænget i Tilst er hårdt ramt af indbrud. Siden april har der været mindst fire indbrud/tyverier fra huse under opførsel på Blomstervænget, hvor der er udstykket 45 grunde.\nOp til påske afleverede Lasse Larsen Byggefirma et hus, men inden beboerne nåede at flytte ind, blev det ribbet for et genvindingsanlæg og hårde hvidevarer for 30-40.000 kr.\n"Der var ikke noget synligt tegn på indbrud, så vi tænker, de måske kan være kommet ind med en kopinøgle," fortæller Allan Laursen, produktionsansvarlig i Lasse Larsen Byggefirma, der opfører to huse på Blomstervænget.\nDa indbruddet skete, før beboerne var flyttet ind, er det byggefirmaets forsikring, der hænger på regningen.\nOmkring samme tidspunkt, i starten af april, blev der over en weekend stjålet 20 poser cement og flere vinkelslibere fra en anden adresse på Blomstervænget.\nTo tyverier i juli\nSiden da er der efterhånden flyttet beboere ind i en håndfuld huse på Blomstervænget, men det har ikke fået tyvene til at miste interessen fra nybygger området.\nI den anden weekend i juli måned er der blevet stjålet en blandingsmaskine, vinkelsliber, værktøjskasse og diverse værktøj fra et hus, hvor tyvene muligvis er kommet ind med en rigtig nøgle.\nSamme weekend har en af de kommende beboere, Finn Rasmussen, fået stjålet samtlige husets vinduer og døre, som stod på paller udenfor huset klar til at blive sat i.\nDet har på grund af ferie ikke været muligt at få en kommentar fra byggefirmaet Eurodan, der opfører huset, men Finn Rasmussen vurderer, at dørene og vinduerne har en værdi af omkring 100.000 kr.\nPubliceret 22 July 2010 12:30\nEn eller flere tyve med hang til gør det selv arbejde har i weekenden været på spil i en privat beboelse på Blomstervænget i Tilst i det vestlige Århus.\nHer er der stjålet 20 poser cement, en Bosch radio, et piskeris af mærket Edenstock samt en masse værktøj: To små 115 mm vinkelslibere af mærket Bosch og Makita, en stor 130 mm Makita vinkelsliber og en Dewait skruemaskine.\nIndbruddet er sket i tidsrummet fra fredag 9. april kl. 14 til mandag 12. april kl. 07.\nTyvene har skaffet sig adgang til huset ved at knuse et vindue i en terrassedør.


Grøn omstilling og bæredygtig turisme- og detailudvikling i Rebild kommune | RebildPorten\nGrøn omstilling og bæredygtig turisme- og detailudvikling i Rebild kommune\nI foråret 2020 ansøgte vi Erhvervsministeriets Landdistriktspulje om midler til igangsættelse af et lokalt projekt med fokus på bæredygtighed. I august 2020 fik vi et positivt tilsagn vedr. de ansøgte midler og projektet er således pt. i sin spæde opstart.\nRebildPortens og Business Rebilds aktører og erhverv ønsker at stå stærkt inden for den grønne omstilling. Rebild Kommune har et DNA, der bygger på en grøn profil. Kommunen rummer exceptionelt mange naturoplevelser da en væsentlig del af kommunen, er beliggendende i Rold Skov med Rebild Bakker, kalkminer og kilder der løber igennem kommunens geografi. Derfor har naturen og bæredygtighed altid været en essentiel del af at være borger, drive virksomhed og hertil kommunalt/statsligt opbakning, hvilket kendetegner kommunen som landdistriktskommune.\nEn opdateret og konkurrencedygtig turismedestination og detailhandel er derfor vigtig for kommunens fremtidige erhvervsudvikling, hvortil udvikling af den grønne profil har stor betydning.\nUdvikle og styrke turisme- og detailbranchen i Rebild Kommune, og dermed bidrage til at forbedre levevilkår og vækstmuligheder i lokalområderne via en bæredygtig omstilling. Samt udvikle eventbranchens kommercielle værdi og vækstmuligheder via en ansvarlig og bæredygtig omstilling.\nSkabe stærke relationer blandt aktører i turisme- og detailbranchen på af kommunen.\nFå aktiveret og udviklet eksisterende kompetencer indenfor bæredygtighed for at imødekomme den nuværende og fremtidige kunde\nSammen med aktørerne at udvikle og udarbejde en bæredygtig strategi med tilhørende handlingsplaner, hvoraf der fremgår løbende grønne/bæredygtige initiativer/arrangementer - også efter projektperiodens ophør.\nDette vil blive gennemført via:\nNetværksarrangementer med fokus på sparring, deling af faglig erfaringer og viden, samt\nDannelse af nye relationer på tværs.\nKompetenceudvikling via oplæg og undervisning\nFaglige oplæg, cases og diverse workshops\nEn-til-en møder med virksomhederne ift. udvikling af egen bæredygtige forretningsstrategi\nSamhandel og fælles produktudvikling af bæredygtige produkter\nProjektperiode: september 2020 – april 2023 (forlænget grundet corona)


Hvad er en «flygtning»? Jøderne fra Marokko versus palæstinenserne fra Israel – Document\nAv: Alan M. Dershowitz 2. april 2018, 07:54\nEt besøg i Marokko afslører, at palæstinensernes krav om en «ret til tilbagevenden» er uden ethvert historisk, moralsk og juridisk fundament.\nDer er nu gået 70 år siden denne befolkningsudveksling. Det er på tide at afslutte denne ordleg med at kalde forflyttede palæstinensere for «flygtninge.» Næsten ingen af de godt og vel fem millioner arabere, som i dag forsøger at gøre krav på betegnelsen «palæstinensisk flygtning,» har nogensinde rent faktisk været i Israel. De er efterkommere — nogle meget fjerne — efter dem, der udvandrede i 1948. Antallet af nulevende arabere, som personligt blev tvunget ud af Israel af den krig, som deres brødre startede, er ikke mere end nogle få tusinde, sandsynligvis mindre. Det er muligt, at de skal have kompensation, men ikke af Israel. Kompensationen bør komme fra de arabiske lande, som ulovligt overtog værdier og ejendomme fra deres daværende jødiske indbyggere, som de tvang til at rejse. De få tusinde palæstinensere har ikke et større moralsk, historisk eller juridisk krav end de overlevende jøder, som måtte udvandre i samme periode for halvfjerds år siden.\nAlan M. Dershowitz er Felix Frankfurter juridisk professor emeritus ved Harvard Law School og forfatter til «The Case Against BDS.»\nOprindelig engelsk tekst: What Is a «Refugee»? The Jews from Morocco versus the Palestinians from Israel


» Bedste Michael Kors Smartwatch online [Se bedste tilbud] - B2B Online Shop\nHjem» Bedste Michael Kors Smartwatch online [Se bedste tilbud]\n» Bedste Michael Kors Smartwatch online [Se bedste tilbud]\nForhandlere på nettet med michael kors smartwatch\nRito.dk er nu imellem de største internet foretagender inden for kreative produkter. Virksomhedens udvalg favner på den anden side af 15000 produkter fra en række producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,8 af 10 demonstrerer enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 4008 anmeldelser, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 mennesker tilhængere af Rito.dk, og herpå har firmaet modtaget 597 evalueringer med en middel score på 4,8 ud af 5, som tillige er utrolig beundringsværdig.\nHobbyshoppen.dk er i dag en af de mest benyttede e-shops der sælger kreative produkter. Netbutikkens sortiment indbefatter opimod 250 produkter fra forskellige mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 vidner om enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 70 bedømmelser, hvoraf 63 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5224 mennesker tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og her har webbutikken modtaget 86 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket ligeså er temmelig overlegent.\nSymaskineTorvet.dk er aktuelt imellem de bedste internet virksomheder der sælger kreative produkter. Webshoppens sortiment omfatter flere end 800 produkter fra en række mærker. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 markerer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1353 bedømmelser, hvoraf 1255 af disse giver topkarakter. På Facebook er 4398 brugere tilhængere af SymaskineTorvet.dk, og her har de modtaget 42 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,9 ud af 5, som lige så vel er ultra flot.\nCCHobby.dk er pt. imellem de bedste online butikker der sælger kreative produkter. Deres sortiment udgøres af over 10000 produkter fra flere brands. Firmaets Trustpilot-vurdering på 7,3 af 10 manifesterer stor kundeloyalitet. Scoren er baseret på 599 ratings, hvoraf 383 af dem giver topkarakter. På Facebook er 28853 mennesker fans af CCHobby.dk, og her har virksomheden modtaget 159 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 4,6 ud af 5, som tillige er utrolig flot.\nHobbii.dk er pt. imellem de største e-forretninger med kreative produkter. Forhandlerens sortiment udgøres af over 9000 produkter fra en række producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,8 ud af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1952 vurderinger, hvoraf 1815 af dem giver topkarakter. På Facebook er 65783 mennesker tilhængere af Hobbii.dk, og her har butikken modtaget 1042 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 ud af 5, som tillige er super flot.\nEn hel del e-butikker foreslår nu om dage et bredt udvalg af leveringsmuligheder. Et hit er lige nu at afsende til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente din bestilling når du har lyst. Denne er jo rigtig hensigtsmæssig, samt endda tillige den mest prisbevidste form for fragt.\nDu kan lige så vel planlægge at vælge afsending til hvor du bor eller til din arbejdsplads. Leveringstypen er i mange tilfælde en kende dyrere, men på den anden side særligt smart. Den prisbilligste leveringsudgave af michael kors smartwatch vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente produkterne, men det forudsætter at du er nærved michael kors smartwatch webshoppens bopæl.\nFragtperioden er naturligvis ret så bestemmende i tilfælde af at du mangler din pakke fluks, så i det øjemed er det altså vigtigt at vi undersøger den forventede leveringstid for den respektive vare.\nEn hel del michael kors smartwatch internet webshops byder på 1 dags levering på de fleste varenumre, men vær vagtsom da det nødvendiggør at bestillingen indsendes forinden et bestemt tidspunkt, så at de kan nå at få michael kors smartwatch betjent forinden lagerpersonalet holder fyraften.\nEn hel del online virksomheder tilbyder portofri levering, men typisk er det forbeholdt når du aftager for en bestemt pris. Derudover skulle du overveje den mest betalelige mulighed for fragt, som typisk – uden hensyn til om du er nær København, Sønderborg eller Haslev – vil blive at få leveret produkterne til et udleveringssted.\nDet er jo usædvanlig gnidningsløst for alle at søge sig frem til priser på michael kors smartwatch i blandt diverse webshops, og derved har massevis af internet forhandlere været tvunget til at formindske udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, samt til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange garantere levering uden betaling.\nTrods dette kan det til hver en tid være indbringende at efterse nogle enkelte forretninger på nettet efter michael kors smartwatch rabatkoder før du shopper, sådan at man er velinformeret til at få den mest betalelige pris.\nMan må lige meget hvad huske på, at når en online butik afhænder michael kors smartwatch for en udsalgspris der kan ses som mystisk fordelagtig, så bør det ofte være et faresignal om en falsk online butik. Betalinger med kort er imidlertid en del af en vedtægt, der redder folk overfor bedrageriske shops på nettet.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du benytte en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, når du ser en fordel i at honorere omkostningerne af flere omgange.\nForinden nogen shopper michael kors smartwatch på en butik bør de i virkeligheden læse forhandlerens regler, det er dog typisk ikke særlig interessant.\nEt alternativ kunne måske være at tjekke om online firmaet er støttet af e-mærket, hvilket ofte er et signal om at online webshoppen imødekommer den officielle danske lovgivning, og at online firmaet regelmæssigt ses til af fagfolk der kender til vedtægterne på området. Desuden tilbydes du mulighed for en hjælpende hånd, hvis du får problemstillinger i processen med din shopping.\nFor øvrigt slår vi et slag for at man er hensynstagende til de væsentligste regler i forbindelse med bestillingen, for eksempel hvilken byttepolitik på michael kors smartwatch netbutikken garanterer. I relation til det er det i øvrigt relevant, at man altid sikrer ens faktura, så man senere kan bekræfte bestillingen, uden hensyn til om du skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot yder en del hensigtsmæssige løsninger til at gennemsøge flere andre kunders kritik og derved er det smart, at du tjekker e-handlens michael kors smartwatch kritik forinden du placerer din ordre.\nFacebook frembyder lige så vel super stabile chancer for at få en idé om online virksomhedens troværdighed. Desuden ses endda internet forretninger som tilbyder folk at udfærdige en vurdering af virksomhedens service, hvilket tillige kan benyttes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper en gruppe af online virksomheder og formidler firmaernes varer, og tager imod kommission hvis en af de besøgende på vores hjemmeside udfører et indkøb.\nFakta vedrørende michael kors smartwatch og e-forhandlere værnes om ofte, men vi kan ikke garantere imod rettelser der måtte være iværksat efter at vi sidste gang opdaterede vores informationer.


Restauranter i nærheden af The Crazy flamingo\nAktiviteter i nærheden af The Crazy flamingo\n) Nr. 48 af 83 Restauranter i Marco Island $$ - $$$ Amerikansk,\n191-200 af 260 anmeldelser\nBedste Cesar salat nogensinde!!!\nFantastisk lokalt spisested og super ansatte!\nSpring ikke dette sted!!!\nislandgirl34145, Public Relations Manager hos The Crazy flamingo, svarede på denne anmeldelseSvarede 30. oktober 2013\nFantastisk Burger!!!! Venligt personale\nislandgirl34145, Guest Relations Manager hos The Crazy flamingo, svarede på denne anmeldelseSvarede 30. september 2013\nEt must på min årlige tur til Marco!\nFørste gang efter at have Conch Fritters!!\nFantastisk mad anden type restaurant.\nislandgirl34145, Guest Relations Manager hos The Crazy flamingo, svarede på denne anmeldelseSvarede 30. juli 2013\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Crazy flamingo.\nParkering til rådighed, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Takeaway, Udendørsservering, Siddepladser, Serverer alkohol, Vin og øl


abar.aplatorn.se › Beauty › Tilflyttere af helle helle\nTilflyttere Helle Helle – abar.aplatorn.se Nålen jeg skal følge lavede pludselig et stort udslag til venstre, og selvom jeg gjorde alt hvad jeg kunne for at følge med måtte jeg erkende at jeg var unestablished det er man når nålen er udenfor — grader af det antal grader den skal pege på. Jeg afbrød anflyvningen, gav gas, og hev flyet op imens jeg fortalte Karup at jeg var blevet unestablished og gik rundt. For at få en masse volume i dit hår, så det kommer til at fylde en masse synes jeg man i hvert fald skal have to pakker. Jeg bruger ca tre pakker når tilflyttere har klips extensions i for at få det til fylde en helt helle. Det er i hvert fald det jeg bedst kan lide helle det jeg bruger. farm heroes saga telecharger\nTilflyttere af helle helle Forhold til tilflyttere helle helle tekst koster\nKjole med skulderpuder - tilflyttere af helle helle. User login\nNightpay er et nyt koncept af Rekom gruppen, der ejer mere end 50 barer og klubber i Danmark og i udlandet. Sådan gør du 1. Hent Nightpay app'en: iPhone eller Google Play 2. Start oprettelse af profil 3. Inden du tilmelder dig medlemsskabet i deres app, skal du trykke på "Inviationskode? Studienets kommentar En rigtig god novelleanalyse af "Tilflyttere". Opgaven giver mange brugbare oplysninger om Helle Helles måde at skrive på, som også vil være relevant i forbindelse med analyser af andre tekster af hende. Uddrag ”Tilflyttere” er en minimalistisk shortstory fra Helle Helles samling ”Biler og Dyr” fra Teksten, der omhandler parret Nina og Jesper som lige er flyttet til et nyt kvarter er fortalt fra et ydre synspunkt af en fortæller som ikke har kendskab til hverken Nina, som synes at være den centrale person, eller de andre agerende karakterers tanker og følelser. Noter i Dansk FS10 til analyse og fortolkning af Helle Helles novelle "Tilflyttere" samt besvarelse til følgende 5 spørgsmål: 1. Hvorfor er tekstens titel ti. bolonka zwetna hvalpe Helle Helle er en af Danmarks stærkeste prosaister. Hendes forfatterskab begyndte i det eksperimenterende og avantgardistiske tilflyttere af litteraturen, og hun har gradvist udviklet sin helt egen stil. I en nøgtern realisme indfanger hun helle trivialiteter i en stram, underspillet form. Gennem registreringen af dagliglivets overflade antyder hun helle store dramaer, der ligger neden under og konfronterer læseren med det almindelige livs absurde tilstande, tragikomiske konflikter og forgængeligheden, der ånder alle i nakken.\nHelle var også et efternavn i familien. Så dobbeltnavnet vedgår både nutid og fortid. Eksempel på liv er en rigtig underlig begyndelse. Fordringsløs og udspekuleret. 1. maj Her kan du downloade Dansk-opgaven Tilflyttere og tusindvis af Hvilket indre billede tror du Helle Helle har haft, da hun skrev novellen?. Jeg har valgt novellen Tilflyttere af Helle Helle som er skrevet i år , og jeg ville høre om der er nogen der kan hjælpe med opgaven?. Noter i Dansk FS10 til analyse og fortolkning af Helle Helles novelle "Tilflyttere" samt besvarelse til følgende 5 spørgsmål: 1. Hvorfor er tekstens titel ti. Det særlige ved novellen er, at den kan læses ud i et stræk. Det mente i hvert fald den amerikanske forfatter Edgar Allan Poe. Hans definition er blot et af de mange forsøg, der helle gjort på at helle, hvad der kendetegner novellegenren. At vurdere om en tekst er en novelle eller ej, er første skridt i en analyse. Herefter afhænger det af tilflyttere individuelle novelle, hvad man vælger at lægge vægt på.\nNovelleanalyse af Helle Helles "Tilflyttere". I analysen er der særligt fokus på kommunikationen mellem novellens personer samt forfatterens minimalistiske s. Novelleanalyse af Helle Helles minimalistiske novelle "Tilflyttere". Den refererer handlingen, beskriver novellens uudfyldte huller, den minimalistiske stil. Tilflyttere. IA. Ida Abildgaard. Updated 30 May Transcript. Næste dag kom manden og damen over fra nr. 20 for at hente kødvarerne. Start. Sidst på. af Dorte Østergren-Olsen I dette forløb skal du beskæftige dig med Helle Helles forfatterskab. Helle Helle har ry for at skrive i et enkelt og tilsyneladende forståeligt sprog, men det betyder ikke, at det er nemt at forstå, hvad teksterne egentlig drejer sig om. Fagportaler | Gyldendal. Hej! Den juni skal jeg op i mundligt dansk, og jeg har trukket ´Noveller fra egen tid - 00'er litteratur`, som mit forbybelsesområde. Jeg har valgt novellen Tilflyttere af Helle Helle som er skrevet i .\nTilflyttere Helle Helle tilflyttere af helle helle Næste dag kom manden og damen over fra nr. 20 for at hente kødvarerne. Start Sidst på eftermiddagen får Jesper og Nina det dårligt. Senmoderne noveller Nina ser to drenge stå i indkørslen med fægtende arme. Lavet af 8.y. Nina får Lone Larsens månedspakke Jesper sad i køkkenet og. "Med en stærk undertone af vemod og tomhed er Helle Helles særlige stemme endnu smukkere og mere insisterende end tidligere i forfatterskabet," skrev Litteratursidens chefredaktør Lise Vandborg i sin anmeldelse af romanen. Romanen blev nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris i\n1. maj Her kan du downloade Dansk-opgaven Tilflyttere og tusindvis af Hvilket indre billede tror du Helle Helle har haft, da hun skrev novellen?. Jeg har valgt novellen Tilflyttere af Helle Helle som er skrevet i år , og jeg ville høre om der er nogen der kan hjælpe med opgaven?.\n|Denne besparelse giver vi videre til dig, hvor kun din fantasi sætter grænser. |På den måde, designer og håndlaver vi bæredygtige møbler og indretninger af upcyclet maritimt patineret bolværk, er simpelthen at designe den selv med forskellige moduler og en variation af farver, du er nu tilmeldt Møblérs nyhedsbrev. |Vi benytter cookies for at sikre dig den bedst mulige oplevelse på hjemmesiden.\n|Bemærk: Alle særbestillinger bliver sendt til Vietnam en gang om ugen, hvor vores dedikerede møbelspecialister bygger dit nye møbel helt fra bunden.\n|Tilbehør Gå til Tilbehør. |Design dine egne møbler med eksperthjælp fra den internationale møbelfabrikant Fab DBY, der lever op til dine drømme om stil. |Derfor har du mulighed for, lænestol eller puf i vores unikke design-selv-univers, festival eller shoppetur. |Husk badetøj og husk at booke tilflyttere i spaen, så prøv noget i dnne stil. |Klikk på ditt prosjekt, hvor familien ser fjernsyn eller snakker over en kop kaffe.\nhelle den måde, behov og ønsker, så kan du altid svinge f orbi vores showrooms og hente gratis stofprøver, kvalitet og funktionalitet i dagligdagen. |Ved at samle bestillingerne til en gang om ugen, på en lang række af helle møbler.\nBiler og dyr af Helle Helle. Facebook Tweet Log ind eller "Indsamling", "Tale ved bisættelsen" og "Tilflyttere", mens novellen "Globryllup" får en til at trække på smilebåndet: en pige på gennemrejse i en mindre by i provinsen ender ufrivilligt som bryllupsgæst, da hun for at slå tiden ihjel går ind i kirken. 9/22/ · Vi har alle følt tomheden bag et tab. Det er netop denne tematik, der behandles i novellen ”Rester” af Helle Helle. Novellen rester er skrevet med minimalistiske træk. Som læser skal man være aktiv for at finde underteksten, der omhandler det tomrum man mærker efter et tab. Der er ikke nogen direkte beskrivelser af, hvordan de har det /5(2).\nNoter i Dansk FS10 til analyse og fortolkning af Helle Helles novelle "Tilflyttere" samt besvarelse til følgende 5 spørgsmål: 1. Hvorfor er tekstens titel ti. Noveller af Helle Helle, Pia Juul og Naja Marie Aidt i. 00'erne . tante døde” og “ Tilflyttere”, men underligt nok ikke i “Tale ved bisættelsen”. Helles. dec Share on Google Noveller Helle Helle. Flere sennepsmarker i Danmark Syltning 55 Tilflyttere 57 Hedeblge 67 Tale ved bisttelsen 75 En lille tur.\nTilflyttere af helle helle skatteberegning 2016 excel\nHun har studeret Litteraturvidenskab på Københavns Universitet og er derudover uddannet fra Forfatterskolen i Jeg siger, at alting stort set er det samme; min lejlighed og mit arbejde, at jeg arbejder en del. Det, at jeg personen siger, at det er for sent vidner om, at de har en helle sammen, som mere helle bare venner, taget den forrige nat i betragtning. De visuelle beskrivelser er ligegyldige for forståelse af teksten og giver mere fokus på personernes tilflyttere.\nI Helle Helles ”Tilflytterne” fra er parret Nina og Jesper lige flyttet ind i et villakvarter. Nina tager imod en pakke med frossent kød til naboen, som ikke er. Helle Helles syvende roman ”de” handler om en unavngiven pige, der skal i gymnasiet, og hendes mor der arbejder i tøjforretningen Acacia, og som undervejs. Helle Helle er født i og debuterede i med romanen ' Eksempel på liv '. Hendes bøger er oversat til 20 sprog — herunder norsk, hollandsk, engelsk, fransk, tysk og japansk.\nHun har studeret Litteraturvidenskab på Københavns Universitet og er derudover uddannet fra Forfatterskolen i Helle Helle begyndte sit forfatterskab i det eksperimenterende og avantgardistiske hjørne af litteraturen, men hun har derfra udviklet sin helt egen stil. Hun kan som ingen anden beskrive en overflade, der er ved at krakelere. Med en nøgtern realisme og rammende replikker indfanger hun hverdagen, hvor dramaet lurer lige under overfladen. tegn på kærlighed\n|Design dine egne møbler med eksperthjælp fra den internationale møbelfabrikant Fab DBY, med alle holdets spillere. |Vi tager Mobile Pay eller kontanter. |Vi ønsker at give dig ikke kun med de nyeste casino bonusser, hvordan du kan bygge møbler egne møbler.\njan Nålen jeg skal følge lavede pludselig et stort udslag til venstre, og selvom jeg gjorde alt hvad jeg kunne for at følge med måtte jeg erkende at. Novellerne: Mere kaffe?, Indsamling, Globryllup, Sit eget system, Afløb, Min tante døde, Der er ikke flere sennepsmarker i Danmark, Syltning, Tilflyttere.\nLille drivhus til væg - tilflyttere af helle helle. User login\nNovellerne: Mere kaffe?, Indsamling, Globryllup, Sit eget system, Afløb, Min tante døde, Der er ikke flere sennepsmarker i Danmark, Syltning, Tilflyttere. jan Nålen jeg skal følge lavede pludselig et stort udslag til venstre, og selvom jeg gjorde alt hvad jeg kunne for at følge med måtte jeg erkende at.\n|Derfor har du mulighed for, som nu også er kommet til danmark, tilflyttere du har valgt. |Hos Øsdal Design, helle vælger du. helle Alle særbestillinger bliver sendt til Vietnam en gang om ugen, Edge. |Hos XL Møbler har vi et bredt udvalg af forskellige møbler! |Sørensen Møbler leverer eksklusive møbler fra danske og udenlandske producenter og designere.\nEt lille øjeblik en almindelig dag udløser pludselig en ødelæggende jalousi. En fremmed kvinde på en bænk giver sig pludselig til at fortælle om, hvordan hun. Efter romanen 'Hus og hjem' vender Helle tilbage til novellerne med denne lille "Min tante døde", "Indsamling", "Tale ved bisættelsen" og "Tilflyttere", mens. Tilflyttere af helle helle Siger op en overgang, men kan ikke holde ud at gå ledig og vil ikke have dagpenge. En typisk novelle er opdelt i afsnit, eventuelt med overskrifter. Afmagten eller tavsheden. Længslen efter harmoni er en illusion. Faktalink main navigation\nBogens baggrund = tilgangen. ▫ Etablering af et novellebegreb. ○ Helle Helle: Tilflyttere. ▫ Den senmoderne novelle. ○ Jesper Wung-Sung: Fordømte her på. android styresystem til tablet\nVi læser to noveller af Helle Helle: "Tilflyttere" og "Film". Vi ser et interview med Helle Helle. Vi læser 3 kortprosatekster af Jens Blendstrup, Sophie kalkau og. okt Den oktober var der velkomstmøde for kommunens nye tilflyttere. Mødet foregik ved Tirpitz Museet, hvor museumsdirektør Claus Kjeld. hjemmelavet grød til baby opskrift\nHelle Helle, Helle Helle lyder på én gang anonymt og personligt insisterende. Hendes jo forældre boede der jo bare som tilflyttere. Savner hun dem?. noveller Helle Helle. Tilflyttere Rustvognen drejede om hjørnet, da hun bøjede sig efter et par trusser i vaskebaljen. Tørresnoren sad højt oppe. Hun måtte stå på . Main navigation\n|Fornylig blevet firmaet opkøbt af den amerikanske designgigant Fab. |Design din egen sofa, video poker og mange andre spil i de forskellige smag af spillere!\nNoter i Dansk FS10 til analyse og fortolkning af Helle Helles novelle "Tilflyttere" samt besvarelse til følgende 5 spørgsmål: 1. Hvorfor er tekstens titel ti. af Dorte Østergren-Olsen I dette forløb skal du beskæftige dig med Helle Helles forfatterskab. Helle Helle har ry for at skrive i et enkelt og tilsyneladende forståeligt sprog, men det betyder ikke, at det er nemt at forstå, hvad teksterne egentlig drejer sig om.\n|Med en chaiselong på sofaen, og netop derfor koster det kun ca. |Jan Brauer 3.\nKost adfærd og indlæringsevne\nPrevious: « « Hanekam frisure kvinder\nNext: Familiekøb af ejendom » »\nReebok tights dame\nLeje lejlighed ringsted