Fordelene ved en fodskammel - lonnies.dk\nFordelene ved en fodskammel\nadmin 0 Comments 29. april 2021\nEn fodskammel er et utroligt vanedannede styks møbel, og det er nok også grunden til, at du finder en fodskammel i manges hjem. Men hvis du selv gerne vil have opridset nogle af fordelene ved en fodskammel, skal du læse med herunder. Vi har nemlig prøvet at samle nogle af fordelene, der er ved en fodskammel.\n1. En fodskammel er multifunktionel\nEn fodskammel er utrolig multifunktionel, hvilket betyder, at de kan bruges på mange måder. Det kan bruges som et sofabord eller en støtte til dine ben, så du kan hvile dem efter en lang dag. Derudover kan den bruges som opbevaringsbeholder til for eksempel legetøj, bøger eller magasiner, hvis du er så heldig at finde en fodstøtte med integreret opbevaringsplads.\n2. Forbedrer udseender og stemningen i rummet\nEn fodskammel kan spille en vigtig rolle for at forbedre udseendet og stemningen i rummet. Desuden er en fodskammel ikke kun begrænset til at bruges i stuen, men til alle slags værelser; det kan være sig børneværelset eller soveværelset. Det er kun fantasien, der sætter grænser!\n3. En fodskammel passer til utrolig mange ting\nNår du har købt borde og stole, står du over for en masse vanskeligheder med at finde det perfekte match i henhold til rummets størrelse, stil og farve. En fodskammel er et utroligt nemt møbel at matche med andre, da de er så alsidige, som de er.\n4. Du kan få en fodskammel i mange forskellige designs og størrelser\nFodskamler er heldigvis ikke kun begrænset til én størrelse eller ét design. Du kan for eksempel vælge den kvadratiske form, som nok er den, de fleste forbinder en fodskammel med. Men du kan også vælge en rund en, hvis du gerne vil have en, der skiller sig lidt ud. I forhold til størrelserne på en fodskammel, er der tit de lidt mindre, som passer perfekt i forlængelse med en lænestol. Men du kan også vælge en lidt større fodskammel, som du kan bruge i forlængelse af sofaen. Valget er helt op til dig og dine præferencer.\n5. Vælg en fodskammel i lige den farve, som du bedst kan lide\nSom det er med størrelse og design, er en fodskammel heller ikke kun begrænset til én farve. Hvis du gerne vil have en fodskammel, som du ved, passer ind i din indretning, og som du vil være sikker på, at du kan få glæde af i mange år frem, skal du vælge en i enten sort eller hvid. Disse farver er altid sikre valg. Hvis du derimod gerne vil en fodskammel, der er unik og skiller sig ud, kan du overveje at vælge en i grøn eller måske gul. Mulighederne er nærmeste uendelige!\n6. Find en fodskammel i det materiale, som du synes er flottest\nHelt overordnet kan du vælge en fodskammel i to forskellige materialer: stof og læder. Dog findes der mange forskellige stof- og lædermaterialer. Du kan for eksempel vælge velour, hvis du gerne vil have en eksklusiv fodskammel, men du kan selvfølgelig også vælge polyester, som måske er et lidt mere sikker valg. Dog er valget helt op til dig og dine præferencer!\nSådan får du nemt råd til din sommerferie i år\n3 tips til dig der skal låne penge online for første gang\nTre tips til den perfekte personlige gave\nDin ansøgning skal have en god overskrift\nHar du overvejet en shampoo bar? Her er alt, du bør vide\n3 tips hvis du føler dig stresset under din uddannelse\nVigtigheden af at holde din hud fugtet: Tips til forebyggelse af tør hud\nHVAD ER FORSKELLEN MELLEM ET KLIMAANLÆG OG EN VARMEPUMPE?\nHar du problemer med hørelsen?\nKærlighedstur i weekenden?\nTre sjove spil til sommerhaven


Marrakech med børn… | Anbefalinger | scandimom Marrakech med børn… – scandimom\nÅret der gik og et farvel til Aarhus...\nKære Mama's Jeg håber I er kommet godt igennem julen, og at I har fejret den med alle dem I holde\nEller i hvert fald med barn…\nMarrakech, Marokko. Tidens umiddelbart mest Insta-hypede ferie destination. Og måske ikke just lige der børnefamilier valfarter til. Men så alligevel, alt handler om hvordan du planlægger ferien. Marrakech kan nemlig sagtens besøges med børn – i alle aldre. Læs med i nedenstående, hvor jeg har lavet en guide til byen – for både børn og voksne.\nAlba er 3 år, hvilket i sig selv er en til tider noget krævende alder. Derfor valgte vi et børnevenligt hotel, med alt hvad man som familie kunne ønske sig. Egentlig ville jeg aller helst have boet på en af de der trendy og traditionelle Riads inde i Medinaen (du kan finde et væld af dem på Air BNB til yderst rimelige priser). Men den slags er sjældent særligt hensigtmæssige med små børn.\nI stedet bookede vi en uge på det enorme resort Mövenpick. Intet mindre end 4 pools, 5 restauranter, roof top bar, fitnesscenter, spa og børneklub findes her. Selve stedet er smukt, i luksusklassen gennemført, store værelser med kæmpe badekar og altan samt en spa afdeling med alt hvad hjertet måtte begære. Maden derimod var desværre ikke ret god – hverken roomservice, pool restauranten eller fine dining på stedet var noget at råbe hurra for. Morgenmad fortjener dog stor ros – her kunne man dagligt slukke tørsten i mindst 4 forskellige slags friskpresset juice, spise glutenfrit, nyde alverdens slags frisk frugt, bestille æg efter smag og mæske sig i både kage, wienerbrød og croissanter.\nDe bedste madoplevelser fik vi de dage, vi bevægede os væk fra hotellet. Samtlige restauranter jeg havde fået anbefalet hjemmefra lå i den gamle bydel, midt inde i Medinaens gamle, snoede og nærmest labyrint agtige gader.\nFaktisk bevægede vi os derind den ene dag, hvor det nærmest regnede fra morgen til aften. Jeg havde 3 missioner – at finde en marokkopude, et ægte tæppe samt frokost på en af byens blogger-darling restauranter. Vi fik en af de tusindvis af billige taxa’er til at sætte os af på den store berømte markedsplads midt i Marrakech, Jemaa el Fna. Her bugner det med råbende og larmende sælgere, der forsøger at selv alt og intet fra deres små boder. Friskpresset juice blev eksempelvis solgt til den beskedne sum af 5 MAD svarende til ca. 3 danske kr.\nEfter pladsen åbner den gamle by sig for alvor op og afslører et enormt virvar af boder, små butikker og værksteder. Den såkaldte Souk. Trods min tidligere adresse i Istanbul, Tyrkiet – så tåler det her ingen sammenligning. Kort, gps og hvad du ellers måtte bruge at civiliserede hjælperedskaber, kan du godt pakke langt væk. Her er ingen gadenavne eller skilte, du må bare prøve dig frem. Alba sad paf, med store øjne og så til fra sin klapvogn – de smalle gader med skæve brosten er naturligvis heller ikke just barnevognsegnet. Men hun tog det pænt, godt fyldt op med Marokko’s svar på Marie-kiks i begge hænder.\nRet hurtigt faldt vi i snak med en ældre mand, en af bydelens mange butiksejere. Hos ham købte vi en skøn, autentisk marokkopude i ægte skind. Den uofficielle regel i Medinaen er, at man altid skal forsøge at slå 60-70% af sælgernes startpris. Så efter både at have drukket te og set billeder af HELE hans familie, gik vi derfra med en marokkopude købt til ca. 180 danske kroner. Og som bonus sendte han en guide med os resten af dagen. For sølle 20 MAD (ca. 14 kr) tog guiden, en mand tæt på de 80, os på noget af et eventyr.\nI jagten på et ægte tæppe tog han os med hen i et Medinaens fjerneste hjørner, efter at have besteget ca. 4 etager smalle trapper inkl. klapvogn, stod vi pludselig midt i et sandt tæppe-paradis. Her var alle former for unikke håndlavede tæpper, som du kun i din vildeste fantasi kan forestille dig. Efter en lille times tid havde vi fundet vores favorit. Efter endnu en time, og endnu mere te (en marokkansk tradition), blev vi enige om en pris. Vi gik derfra med det smukkeste ægte tæppe til ca. 1300 danske kroner – omhyggeligt pakket ind så det kunne klemmes i kufferten.\nDet var nu blevet frokosttid og vores guide førte os trofast hen til en af spisestederne på min liste, nemlig Nomad. Vi var yderst heldige at få bord, stedet var nemlig pakket med Europæiske instagrammere. Deres elegante tag-terrasse måtte vi desværre droppe grundet regnen, men også indenfor var det flot i autentisk marrokansk stil. Maden var skøn, sund og så havde de endda en børnmenu. Vi var glade alle mand.\nEfrer lidt mere luren i Medinaen indtog vi kaffe på den også meget hypede Café des Epices. En af de få steder der faktisk er til at finde, grundet sine store glasvinduer på en plads midt blandt alle boderne.\nDagen sluttede vi af med et besøg til Palais de Bahia. Et smukt, gammelt og velholdt palads i den gamle bydel. Bestemt et besøg værd.\nDen anden af de to dage vi ikke havde solbadnings-venligt vejr, besøgte vi den nye bydel, som blev anlagt da Marrakech var en fransk koloni. Hvis du forestiller dig store mondæne boulevarder og it-butikker all over i bedste Parisienne stil, så kan du godt tro om igen. Meget er gammelt, slidt og faldefærdigt, og det vrimler ikke just med designer butikker.\nDet meste shopping er centreret omkring Place du 16 Novembre og langs hovedgaden Avenu Mohammed V. Det lykkedes mig at finde det skønneste lille Adidas-sæt til Alba, en fin Zara skjorte til mig selv og naturligvis en Latte Grande to go på Starbucks. Herefter gik turen nemlig til Yves Saint Laurent’s berømte have Jardin de Majorelle.\nResten af dagen tilbragte vi med at beundre den smukke, smukke have efterfugt af, for mig, et must see visit på YSL museet, der ligger blot et par hundrede meter fra haven. Her fik vi friskpresset juice og kage i museets hyggelige café og fik shoppet lidt souvenirs.\nHavde vi ikke haft Alba med, så havde vi måske brugt en dag på at vandre i de omkringliggende Atlasbjerge eller reddet på kameler i ørknen. I stedet slappede vi af ved poolen, alt i mens solen varmede os og A badede til hun nærmest var opløst.\nDen sidste aften spiste vi middag på Naranj. En stilet, libanesisk inspireret restaurant midt i Medinaen. Maden og betjeningen var i top – og priserne yderst budgetvenlige.\nStort set alle taler fransk som andet sprog , da det er en tidligere fransk koloni. Du kommer også langt med engelsk.\nNår du ankommet til lufthavnen, skal du udfylde en indrejse-seddel. Medbring selv kuglepen, så slipper du for at stå i kø for det.\nRyan Air flyver direkte til Marrakech fra både Kastrup og Hamborg.\nHæv penge hjemmefra, deres vekselkurs er urimelige og gebyret højt.\nAlkohol serveres kun på de internationale hoteller\nBedste tidspunkt at besøge Marrakech er Oktober-April\nJeg håber I kan bruge min lille guide, stil endelige spørgsmål hvis der er mere I vil vide.\nAnbefalinger Kufferten Marrakech\nTak for mega genial guide. Nu tør vi godt lade Påskeferien gå dertil.\nKære Mama's Jeg håber I er kommet godt igennem julen, og at I har fejret den med alle dem I holder af. Her på årets næst sidste …


Gode råd til sikker MTB – Trailnurse.dk\nGode råd til sikker MTB\n30. september 2017 30. september 2017 trailnurse\nAt køre på mountainbike er en rigtig sjov sport, det er god motion mens man på samme tid har det sjovt. Men at køre på mountainbike indebær også en vis risiko for at styrte og komme til skade, jeg har derfor samlet en håndfuld gode råd som kan hjælpe dig til at øge sikkerheden når du kører på mountainbike.\nEt must er at købe og ikke mindst bruge en god cykelhjelm når du hopper på cyklen. Det er utroligt at man stadig møder voksne mennesker på mountainbike i skoven som kører uden hjelm, det er lige så dumt som at køre uden sikkerhedssele når du sætter dig ind i bilen. Find en hjelm der passer dig, se eventuelt efter hjelme der har MIPS (Multi directional impact protection system). MIPS er udviklet til at forebyggelse af hjerneskader ved rotations styrt, altså et styrt ud over styret hvor du rammer overfladen i en skæv vinkel. Her vil MIPS mindske risikoen for hjerneskader. Lige så vigtigt det er at finde en god hjelm er det at indstille den korrekt, stropperne skal samles lige under ørene og rammen under hagen skal sidde lidt løst, men den må ikke kunne glide op over hagen.\nDet er også vigtigt at beskytte dine øjne mod grene, sten, mudder og insekter. Det kan være yderst ubehageligt at få ridset hornhinden i øjet. Hvis du har fået noget i øjet, kan du forsøge at finde det og forsigtigt fjerne det med en vatpind. Du kan også forsøge at skylle øjet med sterilt saltvand. Hvis du herefter fortsat kan mærke noget i øjet, bør du kontakte lægen. Hvis der er blod inde i øjet, eller synet er utydeligt, bør du kontakte en øjenlæge eller skadestue. (kilde: http://www.sygevoksne.dk/sygdom/oejenskader ) Du kan finde et hav af cykelbriller til alle formål, nogle med fotokromatisk linse som tilpasser sig lyset, andre med farvede udskiftelige linser og nogle som er helt klare. Personligt kører jeg oftest med en helt klar brille da solen sjældent er så kraftigt på sporene i skoven, og ellers har jeg et par med hvor der er farvet glas i tasken.\nHandsker og body-amour\nDet er en god ide at køre med handsker når du tager afsted på din mountainbike, dels kan de mindste de små ridser af torne på buske og træer som du strejfer og de undgår at du får større rifter i håndfladen ved styrt – jeg vil dog mene at handsker ikke er en nødvendighed for at køre sikkert på MTB, men de kan være yderst praktiske hvis uheldet er ude. Det er i dag også muligt at købe diverse arm arm- og benbeskyttere, jeg har ikke den store kendskab til bruge af dem da de fleste ture jeg kører på MTB ikke kræver det niveau af sikkerhed. Det er klart at er du mere til downhill kørsel på din MTB så er arm- og benbeskyttere uundgåeligt. Rygskjold eller rygsække med rygskjold vinder også mere og mere frem blandt den almindelige MTB rytter. Ja, de er lidt mere bøvlet i brugen og kan om sommeren være ret varme, men det kan være dit livs bedste investering. Jeg har desværre i mit arbejde på en intensiv afdeling mødt flere uheldige ryttere som er blevet lammet i større eller mindre grad efter styrt på MTB. De fleste af dem jeg har mødt har alle kørt fornuftigt og passet på, nogle er endda væltet ved lav fart, men er man uheldig eller falder forkert skal der ikke meget til før det kan gå rigtigt galt. Jeg kører med en rygsæk fra EVOC som har indbygget rygskjold, jeg kørte tidligere med en Camelbak med vand, så skiftet til EVOC med rygskjold og vandreservoir var ikke noget stort skridt. Og i det daglige bemærker man slet ikke at rygskjoldet er der, det er bare dejligt at vide at det er der hvis uheldet skulle være ude.\nDet er let og nemt at tage med så hvorfor ikke hjælpe dem der skal hjælpe dig ved at medbringe dit sygesikringskort, noget billede ID eller anden form for ID. Hvis du skulle være så uheldig at blive slået bevidstløs eller omtåget er det en stor hjælp for dem der skal hjælpe dig at de ved hvem du er, ikke mindst hvis du skal bringes til hospitalet. Det er ikke altid jeg får taget sygesikring med, til gengæld har jeg købt et ID-armbånd fra danske Djuva hvor mit navn, telefon nummer til min hustru, allergier og cprnummer står på – smart og enkelt. ( https://djuva.dk/ ).\nKør ikke alene\nEt helt gratis måde at øge din og andres sikkerhed når du skal afsted på cyklen er ved at køre sammen med andre. Det kan være hjælpsomt at være flere hvis der skulle opstå problemer med cyklerne, der er næsten altid en der har lige den lille ekstra dims der gør at turen kan fortsætte samlet i stedet for at måtte trække hjem. Og så er der nogen til at hjælpe dig hvis et uheld er ude.\nStrava – Garmin – 112 app\nHar du ikke mulighed for at køre sammen med dine venner, så kan du sikre dig selv ad teknisk vej. Cykel appen Strava tilbyder betalende kunder at at der bliver sendt et link til personer du vælger. Via linket kan personerne så følge dig live på et kort, og der bliver sendt beskeder hvis du pludseligt stopper. På den måde kan du altid blive fundet hvis noget skulle gå helt galt. Samme funktion tilbyder Garmin også via deres cykelcomputere, enkelte af de nyeste cykelcomputere har også en crash detector indbygget. Hvis du har din smartphone med i tasken så er det en let løsning at installere 112-appen ( http://www.112app.dk/ ). Med Danmarks officielle 112 app kan du starte et opkald til alarmcentralen og samtidig sende mobilens GPS-koordinater afsted. På den måde kan du få hjælp hurtigere.\nFortæl hvor du kører\nTager du ud på egen hånd, så er det altid en god ide at fortælle dine nærmeste hvor du cykler hen. Kører du galt og skal redning ud og lede efter dig er det som at lede efter en nål i en høstak, så kan det område hvor de skal lede efter dig begrænses kommer hjælpen hurtigere frem.\nKend dig selv og dit udstyr\nHvis man vil øge sikkerheden på MTB så er det en god ide at deltage i kurser så man får den korrekte teknik. Jeg var selv ret nervøs for at skulle køre i rock-gardens og det gjorde jeg satte hastigheden ned og dermed havde større risiko for at falde, jeg bookede derfor mig ind på et kursus og lærte den korrekte teknik. Så i dag ser jeg rock-garden som en sjov udfordring jeg kører sikkert igennem. Der findes mange udbydere af kurser til korrekt MTB, så det er blot at søge efter et i nærheden der handler om det netop det du gerne vil blive bedre til på sporet. At kende sit udstyr er også en måde at øge sikkerheden på MTB. Hold din cykel ved lige, kør ikke med defekter, og lær dig selv hvordan din cykel reagere under de givne forhold den udsættes for på turen.\nDet handler om at blive set i trafikken og i skovene. Hav altid god lys med til cyklen og dig selv, hvis du skulle blive overrasket af tusmørket. Der er ikke noget der er værre end at møde en mørk cyklist i trafikken og man undres over at folk overhovedet tør sætte sig på cyklen uden lys når mørket falder på. Tøj, tasker og cykelhjelm fås i dag også i alverdens moderigtige farver, men hvis du vil sikre dig selv bedst muligt, så bør du kigge efter udstyr i pang-farver så du er nemmere at se i trafikken.\nDet bør du medbringe i tasken\nHvis du er en af dem der kører med en rygsæk med vandreservoir på ryggen har du sikkert også plads til lidt ekstra sikkerhedsudstyr i tasken. Jeg har altid en telefon med på turen hvor jeg har installeret 112-appen. Telefonen er praktisk både hvis cykelcomputerens gps svigter, hvis du kører i mørke og cykellygterne svigter, hvis du bare må have en selfie på dit favorit spor og naturligvis hvis du skal ringe efter hjælp. I tasken har jeg også et folietæppe, det vejer stort set intet, men det kan holde dig varm og tør hvis du får brug for det. Jeg har bestilt mit hjem fra kina for hele 7 kr incl. fragt. Jeg har også en plasticpose, den kan bruges til alt muligt godt, men i ulykkes tilfælde kan den rede dit liv hvis den bruges til at stoppe en arteriel blødning. Jeg har også lidt snacks med i tasken, lidt energi hvis man er ved at gå sukkerkold efter en lang fed dag på cyklen. Jeg har også et par antihistamin piller med på tur, hvis man skulle få en allergisk reaktion eller bliver stukket af en hveps, er det rart at have en smule medicin lige ved hånden. Jeg har også en ekstra cykelslange, lidt værktøj og så 100 kr og lidt mønter hvis man skulle få brug for f.eks. en taxa eller at låne en telefon et sted.\nUdgivet i blogTagget Body-amour, Briller, Djuva, Fald, Garmin, Handsker, ID, Kursus, MIPS, Mobiltelefon, MTB, Rygskjold, Sikkerhed, Sport, Strava, Styrt, Udstyr, Ulykke\nUde godt, hjemme bedst ?\nMusik til turen – her er tre playlister til MTB


Undervisningslokalet fra forskerens perspektiv – Agenda\nUndervisningslokalet fra forskerens perspektiv\nFra introvert nørd til Aalborg Universitets bedste underviser 2019.\nJohan Heinsen tager os med bag om undervisningen på universitet og besvarer nogle af de spørgsmål, man som studerende kan undre sig over.\nPå universitetet mødes studerende og forskere i undervisningslokalet. Det er her vi møder dem, der ved allermest om det, vi studerer og brænder for. Siden jeg startede på universitetet, har jeg haft flere brændende spørgsmål til undervisningen her: Hvad driver den, og hvilke tanker ligger bag undervisningens form? Får underviserne selv noget ud af at undervise, og hvordan bliver de gode til det? Jeg har endelig besluttet mig for at spørge én, der er anerkendt for at være en dygtig underviser. Johan Heinsen er lektor, ph.d. på Historiestudiet, og sidste år modtog han prisen Årets Underviser på Aalborg Universitet. Jeg mødte Johan på hans kontor med en række spørgsmål og et mål: Måske jeg bedre forstår læringsprocessen, hvis jeg forstår tankerne bag den.\nDu har både din bachelor og kandidat fra Aalborg Universitet, og i 2010 fik du dit ph.d.-stipendiat og dermed lov til at forske i det stof, du brænder for. Men du skulle også undervise. Hvordan bliver man klar til det, og er der et pædagogikum, man skal igennem?\n”Det kommer der… senere i forløbet. Når man får ansættelse som ph.d.-studerende, har man en lille undervisningsforpligtelse. Den svarer til cirka hundrede timer per semester. Og det er man jo strengt taget slet ikke klædt på til! Det er bare at blive kastet lige ud i det. Mange kompenserer ved at forberede sig helt vildt og bruge meget mere end de hundrede timer. Det er derfor, man som studerende altid skal håbe på at få en ph.d.-studerende som underviser, for de har brugt meget mere tid på det, end man skal. Det lyder som en hovedkulds måde at gøre det på, men det fungerer, fordi man som ph.d.-studerende brænder helt vildt for stoffet og er i sit livs højeste gear. Det, der så sker, er, at man bliver færdig med sin ph.d., og hvis man så er så heldig at få et adjunktur, bliver man sendt i det, der hedder et adjunktpædagogikum. Det er et formelt undervisningsforløb med ECTS og en eksamen. Der er meget blandede meninger blandt underviserne om, hvor godt det adjunktpædagogikum virker. Det er jo i sagens natur ret svært at designe et forløb, der skal gøre folk, der allerede er i gang med at undervise, til bedre undervisere, og især når man skal gøre det på tværs af forskellige fagdiscipliner. Så det, man lærer på pædagogikum, gør ikke folk til bedre undervisere. Det kan give folk nogle redskaber at reflektere over det, men hvis man ikke kan lide at undervise, eller hvis man ikke brænder for at blive bedre til det, så er det ikke dét, man bliver en bedre underviser af.”\n”Det, man bliver en bedre underviser af, er at undervise en hel masse. I stedet for at overforberede sig, lærer man at finde balancen i det, og man lærer at blive mere afslappet, og man lærer dynamikkerne i undervisningslokalet at kende. Det er sådan nogle processer, man skal igennem. Der er nogle, der aldrig når dertil, at de bliver komfortable med at undervise. Der er også nogle, der finder ud af, at det er det, de bedst kan lide – for hvem forskningsdelen også er vigtig, men undervisningsdelen er det, de brænder for. Jeg plejer at tænke det sådan, at man ikke bliver en god universitetsunderviser, hvis man ikke også brænder for forskningen. For pointen er jo, at det er forskningsbaseret undervisning. Man skal have fingeren på pulsen og jord under neglene for at kunne kommunikere sit fag ud til studerende og tage dem med ind i forskningsprocesserne. Det er svært at praktisere PBL i sin reneste form, hvis man ikke selv er en aktiv forsker.”\nTænkte du over, at der også var en undervisningsdel, da du valgte at blive forsker?\n”Nej. Det må jeg blankt erkende. Det var ikke det, der drev mig. Det, der drev mig, var lysten til at arbejde med noget bestemt stof. Og jeg vil også stadigvæk sige, at hvis ikke jeg fik chancen for at arbejde med det stof, så ville jeg heller ikke være underviser. Det er ikke drømmejobbet. Det er en sjov, og meget givende del af det at være forsker på universitetet, men hvis ikke der var det sammenspil, så tror jeg, at det blev for ensformigt. Jeg kan godt lide, at det, jeg underviser i, er tæt på det, jeg selv laver. Det betyder også, at de øvelsesopgaver, vi laver og diskuterer i undervisningen, er noget, jeg selv tænker over. Hvis jeg ikke selv var i gang med en tankeproces, så tror jeg simpelthen, jeg ville synes, det blev kedeligt. Og det er ikke for på nogen måde at tale undervisningen ned! Tværtimod. Det er for at sige, at undervisningen på universiteterne kan blive inspirerende læringsmiljøer på grund af knytningen til forskningen. Men nej, jeg tænkte ikke over det, og jeg var rædselsslagen første gang, jeg skulle undervise. Jeg var sådan en introvert nørd, ligesom de fleste forskerspirer i virkeligheden er. Så det med at agere autoritativt var rimeligt uvant for mig. Men jeg har lært at kunne lide det.”\nDa du vandt Årets Underviser på Aalborg Universitet sidste år, blev det nævnt at du er, og det siger dine studerende også, meget engageret i din undervisning. Er det et engagement, der ligger i det, du forsker i, eller får du også noget tilbage fra de studerende, som driver dig?\n”Jeg får helt sikkert noget tilbage! Man skal tænke på, at livet som forsker rigtig tit er et relativt goldt liv, hvor man sidder dag ud og dag ind og laver det samme, uden at man nødvendigvis laver så meget sammen med andre mennesker. I mange sammenhænge har man heller ikke så mange muligheder for at drøfte det, man laver – med mindre man har nogle gode kollegaer, som vi har her. Så det med at man på undervisningen får mulighed for at diskutere data og prøve nogle ideer af på de studerende, det er enormt givende. Jeg bliver jo også klogere af det, de studerende finder ud af. Jeg er af den klare overbevisning, at hvis man har et PBL-universitet og laver projekterne rigtigt, så skal underviseren også lære noget af de studerende. Og det gør jeg! På hvert semester. Ikke af alle projekter, men hvis man nærlæser noterne i mine bøger, så er der også henvisninger til ideer, som mine studerende har lavet. På den måde får man både noget menneskeligt – sparring og feedback – og noget, som jeg kan bruge i min forskning. Jeg får nogle gange ny viden, som jeg ikke havde forudset, at jeg ville få, fordi de studerende finder ud af noget, som jeg ikke selv ville have fundet ud af.”\nSå god undervisning for dig er ikke nødvendigvis, når der bare er en underviser, der står og taler, det er også, når der er en dialog, eller hvordan?\n”Ja! Ikke nødvendigvis i klasselokalet. I de her år er der meget fokus på at man skal udvikle på undervisningen, der ikke tilgodeser den klassiske forelæsning. Man skal have meget studenterengagement, og det er også rigtigt. Men jeg tror også, at forelæsningen alligevel kan et eller andet. Blandt andet fordi det giver de studerende mulighed for at høre nogen tale fagligt. Lytte til hvordan ordene bruges, og se en argumentation foldet ud på en måde, som man måske kan efterligne eller prøve at pille fra hinanden. Så jeg synes, den klassiske forelæsning har sin plads, men det er klart, at det bliver nødt til at være i en kombination med nogle andre former. Forelæsningen slår tonen an, men resten skal være et laboratorium. Det skal være et sted, hvor vi kan prøve forskellige ideer af, og de studerendes ideer er i udgangspunktet lige så meget værd, som mine er. Det prøver jeg at holde fast i, og det betyder også, at man bliver nødt til at åbne op for input. Udfordringen kan nogle gange være at få de studerende til at tænke sig selv som nogle, der producerer viden. De skal tage sig selv seriøst nok til ikke bare at tænke, at de skal have karakteren 12. De skal se det som en læringsproces. Det vigtige er at få trænet sine kompetencer. Studerende er meget målrettede. Det gør forskningen i projektarbejdet vanskeligt, hvis de ikke tør tage chancer. Hvis de tænker, at de skal kende svaret på forhånd, så er problemformuleringen falsk, og så tænker jeg, at det er, fordi jeg ikke har formået at få dem til at forstå, at de skal tage selve processen seriøst – lige så meget som de tager karakteren seriøst.”\nHar du inspirationen til din undervisning fra nogle forbilleder, nogle tidligere undervisere, du selv har haft, nogle kollegaer, eller fra det stof, du arbejder med – eller hvor kommer det fra?\n”Den kommer fra min egen tid på universitetet. Jeg var på alle måder en gennemsnitlig gymnasieelev. Jeg brød mig ikke ret meget om at gå i gymnasiet. Jeg syntes, alle de der fag, som man skulle have, var kedelige. Det eneste, jeg var rigtigt interesseret i, var billedkunst. Jeg havde en dårlig historielærer, så jeg var ikke engang særligt interesseret i historie. Jeg søgte ind på historie, men dengang havde man et basisår. Jeg anså egentlig basisåret som en periode, hvor jeg kunne prøve at få en fornemmelse for, om jeg i virkeligheden skulle læse noget helt andet. Men på basisåret oplevede jeg gruppearbejdet og det med selv at skulle lave en problemformulering – og det var jeg god til. Så det var ikke så meget mine forelæsere, der inspirerede mig, det var mine vejledere. Det var dem, der tog én seriøst og lærte mig, at man ikke skal opgive en problemformulering, fordi svaret ikke ligger nemt for. Så skal man forfølge det problem, for så er det nok noget, ingen andre har arbejdet med før. Det inspirerer mig. Det, og min egen metodelærer, Christian Kvium. Som underviser var han ikke nødvendigvis specielt pædagogisk, og han brugte slet ikke moderne virkemidler som PowerPoints. Men det, der var fedt ved hans undervisning, var, at han tog os død-seriøst. Han ville diskutere ideerne lige så længe, som vi gad at snakke om dem. Det var enormt fedt! Selv om man var en ny og utrænet fagfælle, så var man i samme klub. Han var på mange måder en forbilledlig forelæser for mig. Ikke fordi jeg på nogen måde prøver at kopiere det, han gjorde i klasselokalet – nogle gange er det måske meget godt med et PowerPoint – men fordi jeg er inspireret af det med at tage undervisningen seriøst. Nogle gange kan jeg godt være uenig med en studerendes holdninger, fagligt uenig, og det lægger jeg ikke skjul på. Alle argumenter er velkomne i min undervisning, men man skal lave argumentet, så man også træner dét at overbevise andre.”\nSætter du krav til din undervisning, og synes du, at de studerende kan og bør sætte krav til den undervisning, de får på universitetet?\n”Om jeg sætter krav til mig selv? Ja, det gør jeg! Men jeg er også nogle gange nødt til at eksperimentere. Og det er ikke altid, at det virker. Men det kan jeg ikke ligge søvnløs over om natten. Hvis der ikke er plads til eksperimenter, så udvikler vi heller ikke på det. Så ja, det gør jeg til en grad – og det vil jeg også sige til de studerende. Selvfølgelig skal de stille krav, men de skal også være åbne for, at det ikke er sikkert, at det, som de forventer at få, er den eneste måde at komme i gang med en læringsproces. Det kan godt være, at en underviser, der kommer med noget uventet, har en ide med det. Så selvfølgelig skal de stille krav, men jeg synes først og fremmest, at de skal sætte krav til, at de møder oplagte og engagerede undervisere. Men man skal ikke altid forvente, at undervisere stryger én med hårene. Nogle gange skal man have direkte kritik. Nogle gange skal man ud på usikkert vand, for det er derude, man udvikler sig. Det handler heller ikke om den undervisningstid, man får stillet til rådighed. Nogle gange er det måske vigtigere, at man mødes lidt færre gange med sin vejleder, så parterne har haft tid til at blive ordentligt forberedte. Det er vigtigt at huske, at underviserne også har andet; en forskningspraksis, gamle reeksaminer, et familieliv. Så stil krav, men tænk over, at det er vigtigere med processen, end at man får mange vejledningstider. Det er vigtigere, at man får noget feedback, man kan bruge til noget.”\nHer til sidst vil jeg lige høre, hvornår du er gladest for at undervise? Hvornår går du fra en forelæsning og tænker: Det var fedt!\n”Det gør jeg, når jeg kan mærke, at de studerende griber en ide og dribler videre med den. Hvis vi for eksempel har talt om en eller anden metode, og der så er en studerende, der rækker hånden op og spørger: ”Kunne man så bruge den hér,” et eller andet sted, som jeg ikke selv havde tænkt på. Det er enormt fedt, synes jeg. Der har man fornemmelsen af, at man på en eller anden måde har en funktion, der faciliterer en faglig udvikling. Det er også fedt, når en studerende får en god karakter eller afleverer noget godt. Men det fedeste er der, hvor man kan mærke, at man har kastet et eller andet ud i rummet, og det bliver til noget andet. Så føler jeg på en eller anden måde, at vi hjælper hinanden.”


Elever i Hoptrup skal lære af fremtiden | ugeavisen.dk\nElever i Hoptrup skal lære af fremtiden\nMed anskaffelsen af en 3D printer er lærere og elever på Hoptrup Skole kommet med på bølgen og lærer om de nye teknologier. Pressefoto\nEleverne på Fællesskolen Hoptrup-Marstrup-Vilstrup kan nu blive klogere på 3D print fremtiden og gøre alle deres ideer til virkelighed på den 3D printer, de har leaset ved den lokale virksomhed 3D Print Danmark.\nHOPTRUP: 3D printeren giver eleverne muligheden for at udfolde deres kreativitet og bringe deres ideer til virkelighed\n– Det er jo læring gennem leg, fortæller lærer Mirjana Nesic og Morten Kramer om den nye 3D printer, der lige er blevet sat til på skolen i Hoptrup og er nu startet med at printe den første lille kasse ud fra en tegning på computeren.\nDer printes naturligvis altid med en bioplast af majsstivelse.\nMorten Kramer, lærer i Hoptrup\nMirjana og Morten bliver hurtigt inspireret af alle de muligheder, der er med printeren.\nI undervisningen kan de eksempelvis gøre matematikken mere visuel, mens sløjdtimerne kan suppleres med bedre værktøjer til at måle vinkler, som kan printes på printeren.\n- 3D print er fremtiden, og vi vil gerne give vores elever muligheden for at være med på bølgen og lære om de nye teknologier, fortæller Morten Kramer.\n3D printeren er kommet til skolen i et et-årigt samarbejde med Haderslev Erhvervsråd og startHER, der arbejder for at inspirere børnene og gøre dem nysgerrige på teknologi og innovation, hvor de i denne omgang får muligheden for at se egne ideer blive til virkelighed.\nMåske bliver der sået et frø til en spirende iværksætter eller en øget nysgerrighed på de mange tekniske erhvervsuddannelser, fortæller Lene Bræraa fra Haderslev Erhvervsråd.\nI de kommende uger igangsættes yderligere to test forløb på ungdomsuddannelserne til brug i sammenhæng med startHER konceptet.\n3D printere til alle\n3D printeren er leaset ved den lokale virksomhed 3D Print Danmark.\nGennem virksomheden kan alle lease 3D printere, så man selv kan lege med at gøre drømmene til virkelighed. Med i lejen af printeren følger også en personlig oplæring og service.\nSkulle det ske, at printeren går i stykker bliver den skiftet ud med en ny, kvit og frit. Vil man høre, hvordan man kan få en 3D printer ind en skole eller en virksomhed, kan man kontakte info@3dprintdanmark.dk\nFra højre Steffen Kruse fra iværksættervirksomheden 3D Print Danmark med base i Marstrup indvier lærerne Mirjana Nesic og Morten Kramer i den nye teknologi. Pressefoto\nProjektet er blevet til i et samarbejde mellem Haderslev Erhvervsråd, startHER, 3D Print Danmark og Fællesskolen HoptrupMarstrupVilstrup.


Drengenavne med Ø | Godkendte drengenavne der starter med Ø\nLeder du efter drengenavne der starter med Ø, så kan du finde inspiration på listen herunder, som indeholder godkendte fornavne der starter med Ø i Danmark.\nListen er udarbejdet af Familieretshuset, men det er ikke deres officielle liste med godkendte navne. Familieretshuset’s officielle og nyeste liste kan du finde her, hvis du også kan søge efter godkendte navne i Danmark. Både dem som starter med Ø, og et hvilken som helst andet begyndelsesbogstav.\nListe med godkendte drengenavne der starter med Ø\nFandt du ikke det perfekte drengenavn der starter med Ø, så tjek en af de andre lister med drengenavne der begynder med et bestemt bogstav herunder eller du kan finde mere inspiration til drengenavne her.\n1) Liste med godkendte drengenavne der starter med Ø


Landbrugsstyrelsen har meldt ud, at de er begyndt at udbetale tilskud til pleje af græs ordninger og økologisk arealtilskud. De oplyser desuden, at udbetaling af støtte til Målrettet kvælstofregulering også […]\nDer er de seneste dage meldt to konkrete ting ud, om den nye landbrugsreform, der starter i 2023. Det er vedrørende betalingsrettigheder og støtte til unge jordbrugere. Betalingsrettigheder Betalingsrettighederne afskaffes […]\n1. august – 15. marts: Det er tilladt at klippe læhegn. 1. oktober: Jordbehandling tilladt på JB 7-9. 20. oktober: Pligtige efterafgrøder må nedvisnes eller nedpløjes. Pligtige efterafgrøder i majs […]\nI tabellen er der opstillet de sorter, der har klaret sig bedst i forsøgene. Majs vælges i første omgang ud fra sortens tidlighed. – Inde i landet og til kolde […]\nUdbetalingerne af grundbetaling, grøn støtte og unge landbrugere er i år startet d. 1. december og udbetales løbende. De øvrige ordninger Pleje af græs støtte, Økologisk Arealtilskud, målrettet kvælstofregulering mv. […]\nvestjysk tilbyder i 2022 en ERFA-gruppe omkring præcisionsjordbrug. Gruppen er rettet mod landmænd og maskinstationer. Til møderne vil der deltage både planterådgivere, SEGES-konsulenter og maskinfolk, for at hjælpe jer bedst […]\n1. august – 15. marts: Det er tilladt at klippe læhegn. 1. oktober: Jordbehandling tilladt på JB 7-9. 3. december: Frist for søgning af nye 5-årige tilsagn til pleje af […]\nKerb 400 SC må bruges i november og december, og jordtemperaturen er nu så lav, at det bør bruges, når det er muligt. Der bruges 1-1,25 l/ha. Vær dog opmærksom […]


Forum | pc genstarter når jeg spiller? Hjælp | Hardware-TEST Portalen\npc genstarter når jeg spiller? Hjælp\nSoftware/OS d. 17. maj. 2020, skrevet af riddler\nnår jeg spiller visse spil, genstarter min pc pludselig. det sker ikke med alle spil. jeg kan spille CS-GO i timevis uden problemer. så starter jeg dying light op. 20 sec inde genstarter den. andre gang kan jeg spille 1 time uden problemer. jeg har haft problemet med fortnite. men det er forsvundet da jeg skiftede væk fra directx 12 (skiftede til 11) er der nogen der ved hvad jeg snart kan gøre? er ved at blive sindsyg. jeg ved jeg nokskal komme med flere data men i må lige hjælpe med hvad jeg skal finde og hvilke programmer jeg skal have fat i. kører med MSI afterburner. der er ikke problemer med temp i spil. den ligger fint på ca 51c under load\nHar du kigget i Windows logbog?\nPrøv eventuelt at hent memtest86 og sæt den til at køre, så du kan teste dine ram.\nden har jeg fundet. men det siger ikke helt noget brugbart\nden var uventet. ?\nHvilken strømforsyning har du? Jeg har engang haft samme problem og det var strømforsyningen der var problemet...\njeg har en tx550m fra corsair\nSå kan det tyde på at det er en hardware fejl.\nHvis at du kigger i loggen, omkring de tidspunkter hvor at du har oplevet de andre genstart. Melder den så den samme fejl?\nHvilken strømforsyning har du i din pc?\nPrøv at køre memtest86 for at udelukke dine ram.\nryddede loggen. startede spillet op. spillede 10-12 sec. genstart. ingen fejl før den gestartede. så jeg kan ikke se noget\nDet kan næste kun være din strømforsyning.\nmemtest viser ingen fejl\nLaver den nogle bios fejl efter genstart? Fx. PSU fejl?\nSvaret blev redigeret 1 gang, sidst af wepor d. 17-05-2020 22:23:39.\nDet tyder meget på PSU fejl. Lige så snart du kører noget mere krævende vil dit grafikkort hive mere strøm ud af PSU'en og så slår den fra så PC'en genstarter.\nMit Division 2 lukker pludselig hvis jeg har DX12 sat til.. og jeg fik en fejl på nvdis.sys something (mener der var under applikation).. er det kun DX12 spil ?\nmen genstartede dog ikke - men omvendt trækker mit system ikke specielt meget strøm (GTX1050 LP, i5 / 240w SFF PSU )\njeg tænker også det er din psu den er gal med.\nhvad består resten af dit system af og har du oc'et det ?\ndet kan simpelthen være som før nævnt at dit hardware trækker så meget strøm at din psu simpelthen ikke kan følge med og derfor lukker ned.\nså er der indkøbt ny psu. den er magen til den der sad i. startede mit spil igen og nåede en del længere end jeg plejer men desværre samme resultat. den viser ingen fejl når den starter op igen. den starter bare som normalt.\nJeg har en fornemmelse om at det ikke er psu der er fejl. Men mere ram, der laver en kortslutning af en art. Det var det hos mig. Hvor pc lukkede ned lige pludselig ved nogle spil og kom med PSU fejl(ASUS Anti-Surge)\nJeg havde 2x8gb og 2x4gb hvor den lavede fejl. Jeg tog de 2x4gb ram ud så har fejlen ikke været der siden. Jeg prøvede at sætte dem igen for et par måneder siden og der kom fejlen igen.\n#16 Jeg ville nok ikke have købt en identisk PSU, men have valgt en større/bedre. 🙂\nden har virket i 1 ½ år. så tænkte størrelsen passede. har regnet mig frem til at jeg ikke har behov for mere end ca 400w. så 550 w burde være rigeligt\nhar du brugt en PSU beregner til det eller sådan løst regnet det ud ?\njeg havde noget gjort som #18 foreslår givet lidt mere for en der er lidt større og lidt bedre...\nmen prøv som #17 foreslår at tage en enkelt ram stik ud og virker det ikke så prøv et bytte evt prøve en anden port i bundkortet...\nMedmindre du har 12 blæsere, 10 lagerenheder og full LED lysshow kørende på det setup, så bruger det næppe over 300w under load.\nI7-8700 bruger max 100w og et GTX 1070 max 150w\nJeg bruger selv 450w modellen af samme PSU, og med en I7-8700K, GTX 1660Ti, 7 blæsere, 6 lagerenheder, en DDC 10w pumpe og et USB powered sæt højtalere, ryger den aldrig over 280w under load.\nRegner man effekt tabet fra med 20%, er vi faktisk nede omkring 224w realt load på PSU´en.\nhar testet med de forskellige ram blokke. først den ene ude. så den anden ingen forskel. stadig samme fejl\nHvor varm bliver cpuen når du spiller.\nSå din PC har kørt i 1½ år uden problemer? Ved du om der er noget anderledes siden den "pludselig" begyndte? Er det et nyt spil? Har du opdateret en driver? BIOS?\njeg har ikke ændret noget. opdateret når der har været nvidia drivers. har ikke opdateret bios siden sidste år. spillet har jeg ikke haft ret længe. havde lidt problemer i samme stil med fortnite. men så skiftede jeg fra directx 12 til 11. det løste problemet. det kan jeg bare ikke i Dying light.\nmin cpu nåede 83 grader da jeg spillede\nHvad med varme på grafikkortet? Hvilket kabinet har du og er der nok luftgennemstrømning?\nEr der meget støv i blæseren på Grafikkortet.\njeg har sat blæseren ret aggressivt. så den kører. jeg plejer ikke et ramme mere end ca 51 grader når jeg spiller. uanset hvad jeg spiller. jeg har sat 6stk 120mm blæsere i kabinettet. så de 3 trækker ind fra fronten og 1 blæser ud lige bag cpu og 2 trækker i i toppen. ville have en mere i toppen men den er defekt lige nu.


“Kuk kuk hvem er der bag kulissen?” – HorseOnline.dk\n“Kuk kuk hvem er der bag kulissen?”\n19. marts 2020\t0\tAf admin\nAt skrive blog og skrive indlæg med ord fra andres mund, er det aller nemmeste i verden, men at skrive et indlæg om hvem jeg er og hvad jeg gør mig af tanker, det er angstprovokerende.\nJeg er iværksætter og ildsjæl, springfyldt med ideer og total idealist uden ret meget sans for realistme i form af tidsfornemmelse eller planlægning.\nJeg laver tusind vis af regler og lister hver dag, men kun for selv at bryde dem og lave om på dem igen og igen.\nJeg brænder 100% for hele tiden at lære nyt, sætte ting igang og elsker at se ting vokse. Men jeg er også meget sårbar og bange for at fejle.\nTanken om ikke at slå til eller leve op til andre, fylder mere end den burde. Det arbejdes der på, og jeg er opmærksom på at, det kan være svært, at være i et erhverv, hvor jeg et eller andet sted hele tiden udstiller mig selv og hvor det jeg lever af, et mig selv, som brand.\nVi skal lære hele livet og lige nu forsøger jeg at lære at hvile mere i hvem jeg er, hvad jeg har af ideer og at de ideer er geniale nok til at hele verden skal høre om dem.\nMed lidt mere fakta kan jeg fortælle – Mit navn er Trine, jeg er 35 år, jeg bor sammen med min mand Peter, mine børn Victor på 3 år og Mille på 2 år i Nordjylland.\nPå farmen bor også vores nu 5 heste/ponier. Zodiac VG som er min dressur hest på middelsvær niveau.\nL´Amoureuse som skal til at starte sin karrierer som ridehest, efter at have fået føl for 2 uger siden.\nJ´Assidu som er sidste nye skud på stammen – lækker hingste føllebølle og sidst farmens 2 små ponier Arne og Arne – som børnene rider på.\nJeg kalder mig selv hjernen bag konceptet, hvilket jo også passer 100% da HorseOnline er min opfindelse og jeg er pisse stolt af det:-)\nKategoriHjernen bag konceptet\nNyt fra fagpersonerne 💡\nFra klog og uerfaren til endnu klogere og lidt mere erfaren:-)\nNyt fra hestene på farmen🐴\nRideklubben stald Torpegaard\nMed nerverne uden på tøjet til landstævne\n🍪 Vi bruger cookies for at forbedre din oplevelse og for at indsamle statistiske analyser af din brugeradfærd. Cookie indstillingerACCEPT AFVIS


Multicenter kohortestudiet, som blev foretaget blandt 316 patienter, viser ingen tegn i MR på en reduceret effekt hos patienter, hvor infusionsintervallet er mere end fem uger.\nStudiet taler for gennemførelsen af et større randomiseret studie, der kan bruges til at vurdere, om standardintervallet for dosering af Tysabri skal ændres for bedre at kunne håndtere JCV-positive patienter i klinikken, konkluderer forskerne.\nEn udvidelse af intervallerne har været foreslået for at minimere risikoen for PML og sygdomsaktivitet efter de første 24 doser Tysabri, og dette studie skulle undersøge risikoen for MR-aktivitet ved et forlænget interval sammenlignet med standardintervallet.\nStudiets baseline er ved patienternes 24. infusion med Tysabri og to år frem eller til opfølgningen sluttede. Den mediane infusionstid efter den 24. infusion var fem uger med en fordeling fra fire til seks uger. Kohorten blev inddelt i de to kategorier henholdvis over og under fem ugers dosis-interval. Gruppen med kortest interval blev defineret som standard intervaldosering (SID) og gruppen med intervaller over fem uger som forlænget intervaldosering (EID).\nI SID-gruppen var der 187 patienter med et gennemsnitligt behandlingsinterval på 4,5 uger og i gruppen med forlænet interval var der 129 patienter med et gennemsnitligt interval på 6,1 uger.\nDe to grupper viste samme risiko for at udvikle aktive MR-læsioner i løbet af det første halve og hele år efter den 24. dosering (Henholdsvis 4.27 procent (95 procent CI:0.84–7.70) mod 4.71 procent (95 procent CI:0.16–9.25) [p = 0.89] and 8.50 procent (95 procent CI:4.05–12.95) vs 6.55 procent (95 procent CI:2.11–11.00 procent) [p = 0.56]), og gruppen med forlænget infusionstid ser heller ikke ud til at udvikle mere MR-aktivitet i det andet år af opfølgningen.\nUndersøgelsen taler til fordel for gennemførelsen af et større randomiseret studie, for at vurdere et eventuelt behov for at ændre anbefalingerne for dosering af Tysabri, konkluderer forskerne i artiklen, som er publiceret i Journal of neurological Science.


Thistedvej 93, 9690 Fjerritslev | Villadsen Bolig\nThistedvej 93, 9690 Fjerritslev\nRummeligt hus på landet med plads både ude og inde!\nEjendommen er beliggende kun ca. 2 km fra Fjerritslev centrum, hvortil der er cykelsti. Der kort til både hav og fjord og den fantastiske natur i området, fra Svinklovende til Bulbjerg med flotte plantager og naturen omkring stranden og fjorden.\nHuset er indrettet med rummelig bryggers, med vaske-arrangement. Entré, Godt værelse/kontor. Flot badeværelse, med brusebad, renoveret i 2019. Stort og lyst køkken med rigeligt at bordplads, spiseplads og brændeovn. Stor stue med tv-afdeling og spisestue, der er luftpumpe i stuen. Hyggestue/ kontor der kan bruges til både kontor, stue eller legerum. Flot badeværelse med brusebad. Ydermere er der 3 gode værelser, heriblandt soveværelset.\nHuset er beliggende i landlige omgivelser med en dejlig og hyggelig gårdhave. Omkranset have hvor man altid kan finde en dejlig krog. Til ejendommen er der ca. 1.4 HA jord, der kan bruges til at holde dyr, plantage eller lignende.\nØnsker du plads i dine omgivelser, uden at komme for langt fra byen, er her muligheden for dig!


Virksomheder der lærer af sig selv - Jonathan Løw\nVi kommer nærmere og nærmere en virkelighed, hvor virksomheder begynder at lære af sig selv – uafhængigt af medarbejderne. Det er ironisk nok noget af det, der fremover kan sikre fastholdelsen af viden og læring i organisationer, hvor fremtidens generationer bliver stadigt mere utålmodige og ikke længere vil fejre deres 25-års jubilæum i den pågældende virksomhed.\nHidtil har en gammel og velkendt sandhed lydt: ”En virksomheds succes afhænger af dens ansatte”. Det er grunden til, at der investeres milliarder og atter milliarder i alt fra velfungerende HR-afdelinger og programmer til talenttiltrækning, medarbejderambassadører, mesterlæreprogrammer, kompetenceudvikling etc.\nDette vil fortsat være relevant i fremtiden, men den hastige udvikling indenfor kunstig intelligens og maskinlæring betyder samtidig, at virksomheder i fremtiden vil udvikle og forbedre sig selv mere eller mindre uafhængigt af de ansatte.\nHvis det lyder som science-fiction, så er det ikke tilfældet. Tværtimod ser vi indenfor en lang række områder, hvorledes de værktøjer, som frontløberne indenfor den teknologiske udvikling, bliver stadigt bedre til at lære af sig selv.I fremtiden vil eksempelvis dit datasikkerhedssystem ikke være den typiske malware løsning, der dagligt detekterer nye problematiske filer. I stedet vil virksomheder som Deep Instinct kunne levere produkter til det enkelte firma, der af sig selv lærer virksomhedens sårbarheder at kende og bidrager til at identificere de mønstre, hvor det pågældende sikkerhedssystem er skrøbeligt og bør styrkes.\nDet betyder, at hvor datasikkerheden historisk set afhang af nogle dygtige medarbejdere, som var i stand til at holde sig ajour med sikkerhedsproblematikker og komme op med de relevante tiltag, så vil fremtidens maskinlærende algoritmer hele tiden blive klogere helt af sig selv og dermed opbygge værdi – uafhængigt af firmaets ansatte.\nPå samme måde arbejder verdens førende lufthavne lige nu på at gøre deres forretninger lærende helt af sig selv. Således bidrager maskinlæring i stigende grad til at identificere falske alarmer og spotte de ting, som selv de mest veluddannede medarbejdere ikke er i stand til. Førende eksperter forventer, at maskinlæringen indenfor en overskuelig årrække vil være blevet så kompetent, at dens evner langt overstiger de ansattes indlærte kompetencer kombineret med deres mavefornemmelse.\nIndenfor andre sektorer såsom hospitalsverden oplever vi en udvikling, hvor hospitalssystemerne lærer af sig selv, men i tæt samspil med kompetencer hos medarbejderne. Et studie af såkaldt computer assisted diagnosis (CAD) viste for nyligt, at computerens algoritmer i dag er i stand til at spotte tegne på brystkræft op til ét år før den lægelige ekspertise i 52% af tilfældene. Altså vil hospitalerne og hospitalernes systemer i fremtiden blive dygtigere og dygtigere til at lære af sig selv, og i et andet eksempel med virksomheden Medecision viser tallene, at algoritmen var i stand til at forstå risikofaktorer for udvikling af diabetes langt bedre end lægerne og på den måde undgå at belaste hospitalet med unødvendige indlæggelser.\nDer findes et utal af andre eksempler på virksomheder, som lærer af sig selv. PayPal har udviklet et yderst velfungerende stykke maskinlærings-software til at spotte svindel, og desto flere millioner transaktioner, der køres igennem softwaren, desto mere lærer den.\nPå samme måde findes cases indenfor alle tænkelige industrier og dele af virksomhedens organisme. Fra salg til markedsføring, kundeservice, innovation og logistik udvikles værktøjer, som gør fremtidens virksomheder i stand til at lære af sig selv. Dette kommer næppe til at betyde overflødiggørelsen af den menneskelige arbejder, men det åbner spændende muligheder for, at virksomhedsledere og ejere bevidst kan begynde at tænke maskinbaseret læring og intelligens ind i alle aspekter af den forretningsmæssige organisme. På den måde sikrer man nemlig en virksomhed, der på mange måder lærer af sig selv – uafhængigt af en medarbejderskare, der ifølge alle internationale studier vil være mere flytbar og utålmodighed end før i historien.\nParadoksalt nok tyder meget på, at når den loyale medarbejder, der fejrer 25 års jubilæum i virksomheden bliver en sjældenhed, og den omfattende viden og læring, som medarbejderen rummer dermed går tabt, så står algoritmerne tilbage som den eneste og konstante læringsmekanisme i organisationen.\nTags: deep instinct - innovation - machine learning - maskinlæring - mesterlære


Færgeporno - Infrastruktur, store maskiner, raketter, robotter og færger\nKongen af internettet – Konger af infrastruktur\nby Daduck+ • August 6, 2014 • 0 Comments\nInternettet er et glimrende værktøj til at finde ud af hvem eller hvad der er kongen af internettet indenfor en række kategorier. Jeg har udvalgt et par områder, og via google søgt nettet igennem for at finde ud af hvilke konger der findes ifølge internettet. Det vigtige ved kongedømmer, er at huske at det ikke altid...\nDokumenteret stor forskel på brug af offentlig tranport\nby Daduck+ • October 17, 2012 • 0 Comments\nRalph Buehler and John Pucher har undersøgt præcis hvor stor forskellen er mellem brugen af offentlig transport i Tyskland og i USA. Deres oversigt over offentlig transport fra 1980 til 2010 i 16 forskellige lande, fordelt på Europa, Nordamerika og Australien kan læses her: Demand for Public Transport in Germany and the USA: An Analysis of Rider Characteristics...\nGratis kørsel med bus, metro og tog i hele danmark\nby Daduck+ • February 23, 2012 • 1 Comment\nDet lyder næsten for godt til at være sandt. Men det lader til at være værd at regne lidt ekstra på. Jeg faldt netop over en sjov artikel på ing.dk, som forsøger med et glimt i øjet at sætte snakken om betalingsringe, offentlig transport og transport generelt lidt i perspektiv. I artiklen listes en...\nFlyvende biler, hvem har brug for dem?\nby Daduck+ • January 6, 2012 • 0 Comments\nVi er nået ind i 2012, der er ikke flyvende biler, smarte køleskabe og hover-boards endnu. Men noget der heldigvis er, er en strøm (fnis) af nye el-biler. Det er ingen hemmelighed at jeg er meget glad for elbiler, men samtidigt skammer jeg mig over utroligt mange af de el-biler man ser komme frem....\nMod det uendelige, univers!\nby Daduck+ • October 9, 2011 • 0 Comments\nJeg er glad for raketter, supporter af Copenhagen Suborbitals og bliver altid glad når jeg støder på folk der viser hvad man i vore dage kan gøre for forholdsvis få midler. Jeg kom faldt netop over nedenstående video. Videoen viser et forsøg på at få fat i Carmack prisen. De fleste nørder kender nok navnet John...\nby Daduck+ • September 26, 2011 • 0 Comments\nJeg faldt over en lille animation som jeg syntes ser ganske sej ud. Den viser Falkirk hjul, som blev bygget som erstatning for en række af gamle sluser, der en hel del tidligere havde været brugt i området. Falkirk hjulet er omkaldt efter den nærliggende by Falkirk, og åbnede i 2002. Imponerende lige fra...\nNy og forbedret vindmølle måske på vej i produktion.\nby Daduck+ • August 30, 2011 • 0 Comments\nI japan er befolkningen forståeligt nok ikke meget for atomkraft efter katastrofen tidligere på året. I den sammenhæng bliver der forsket ekstra meget i sol, vind og lign. energi-kilder. Her er der et japansk forsker-hold der har opdaget at man med en forholdsvis beskeden ændring til nuværende mølledesign, kan gøre vindmøller omkring 2 gange...\nAtomkraft og spejdere.\nby Daduck+ • August 28, 2011 • 0 Comments\nIkke normalt noget man ser i samme sætning, men i dette tilfælde har vi en vidensbegærlig ung mand, der som et led i at opnå nogle ekstra spejder-badges byggede sin egen lille atomreaktor. Ganske interessant at se hvor let det er (eller har været) at få fat i det materiale der skal til at...\nby Daduck+ • August 8, 2011 • 0 Comments\nI denne weekend var der Copenhagen Historic Grand Prix. Helt kort beskrevet er det ældre (historic) biler der vises frem, og naturligvis kører om kap. Det foregår i fælledparken i københavn, som til anledningen er spærret af. Jeg har besøgt CHGP for nogle år siden, og syntes at det er intessant at se lidt...\nNogle folk har for meget tid.\nVi andre har for lidt tid, ellers ville vi nok være i gang med det samme 🙂 Jeg har altid været glad for model-tog, fjernstyrede biler/både/flyvere, lego mindstorm mv. Her er en gut der har brug sin tid på at bygge en meget sej maskine der skal give en effekt af en storby. Se...\nEn høj bygning.. og en fin udsigt.\nby Daduck+ • August 5, 2011 • 0 Comments\nHer er lige en fin mulighed for at blive skræmt for livet.\nTo the lunar-mobile.\nby Daduck+ • July 31, 2011 • 0 Comments\nI anledningen af at det er 40 år siden at Lunar Roving Vehicle (LRV), kørte rundt på månen, vil jeg lige poste et lille, indrømmet, meget amerikansk klip af månebilen. Når videoen er set, kan i så læse lidt om Lunar Roving Vehicle. Eller kigge med i håndbogen som netop er blevet frigivet. – Lunar Roving Vehicle...\nData om tid benyttet på parkering\nIBM er kommet med lidt interessant info omkring parkering i storbyer. De kalder det...\nAfgiftfri el biler indtil 2015.\nJeg er stor fan af elbiler, især Tesla, som nogle nok har bemærket, og...\n© 2018 Færgeporno. All Rights Reserved. Created using PressWork.


Denne LEDVANCE SMART+ Bluetooth LED-lyskilde gør det nemt at få et Smart Home. Pæren sidder på en E14-sokkel, hvad man i gamle dage kaldte "lille fatning". Dens lysstyrke kan glidende dæmpes og øges, så den passer til lige det lys, du har lyst til. Samtidigt kan den også justeres i typen af hvidt lys - fra varm hvid til kold. Effekten svarer til 40 W, og lysudbyttet er på 470 lumen, men med LED-teknologi bruges kun 5 W, og levetiden er helt op til 20000 timer. Du sparer derfor både energi, samtidigt med at pæren har en lang levetid.\nLEDVANCE SMART+ Bluetooth - E14 Tunable Kerte er tilgængelig i intervaller af 1\nØ:38 x L:114 mm


Blåskinsdalen på Bornholm - et af mine favoritsteder på øen\nHjem\tBornholm\tBlåskinsdalen på Bornholm\nFørste gang jeg besøgte Blåskinsdalen, var det som at træde ind i en magisk og eventyrlig verden. Grønt, frodigt og vildt. Bregner og den stedsegrønne vedbend, der dominerer skovbunden og snor sig op ad de fleste af dalens træstammer, får dalen til at virke urskovsagtig. Jeg oplevede det nærmest som, at jeg var ude og vandre i regnskoven i en helt anden verdensdel. Læs om den smukke dal i dette indlæg, og se et udpluk af mine billeder her.\nTurlængde: 2,5 km (alternativ 6 km) / Varighed: 1 time (alternativ 3-4 timer) / Turrute / Kort / Kuperet terræn / Ikke egnet til barnevogne, kørestole mm og dårligt gående/ Billedserie\nBlåskinsdalen på Bornholm er en af øens mange smukke sprækkedale. I mine øjne en af de smukkeste. Den er opkaldt efter de mange blå anemoner, som blomstrer her om foråret. Det blå tæppe er et imponerende skue, og det er da også hertil, at mange bornholmere valfarter, når det første spæde forår skal opleves. Når man taler med bornholmerne, omtales dalen ofte som en af øens velbevarede hemmeligheder. Stedet er nemlig ikke så kendt af turisterne, som mange andre steder på øen. Det er egentlig lidt underligt, når man – som jeg – synes, at Blåskinsdalen er en af de skønneste pletter på Bornholm. Og så ligger den ovenikøbet i ganske kort gåafstand fra to af øens mere besøgte attraktioner – Jons Kapel og Ringebakkebruddene ved Vang.\nStorslået natur og udsigt på turen ind i dalen\nTuren ind til Blåskinsdalen fra Jons Kapel er i sig selv en kæmpe oplevelse med storslået natur og udsigt. Det første stykke går man på en sti oppe på klipperne med en fantastisk udsigt ud over Østersøen, de stejle klippesider og bølgerne, som slår ind mod klipperne. En del af klipperne er belagt med frodig grøn vegetation. Da jeg gik her med min mand, fik vi begge to associationer til det UNESCO beskyttede område Cinque Terre i Italien.\nBlåskinsdalen på Bornholm er, som alle de andre sprækkedale på øen, blevet til af frost, is og vand for knap 20.000 år siden. Under formningen hævede landskabet sig. Dette resulterede blandt andet i, at dalens bæk kom til at ende ud i et regnskovsagtig vandfald helt ude ved kysten.\nPå nordskrænten i dalen ligger en stor vandreblok. En såkaldt jættebold eller på bornholmsk: jættebujl. Den ses tydligst om vinteren, hvor den ligger og troner som en kæmpe bold på sin udsatte plads lige på kanten af dalen.\nBlåskinsdalen er vel nok mest “berømt” for de utallige blå anemoner, som dækker skovbunden i starten af foråret. Det blå anemonetæppe skifter dog hurtigt farve. Herefter er det de hvide og gule anemoner, som tager over. Når anemonerne er afblomstrede, dukker nye farvestrålende planter op ad jorden. Sidst på foråret og i starten af sommermånederne kan man finde flere orkideer i dalen. Især orkideen ved navnet gøgeurt er ganske almindelig her. I det sene forår ses også flere steder et næsten pink tæppe af de smukke Dagpragtstjerner.\nDe mest dominerende planter i dalen er dog bregnerne og den stedsegrønne vedbendt. Det er også dem, som skaber oplevelsen af at befinde sig i en urskov. Fuglekirsebær, Eg og Avnbøg huserer også i dalen. Tidligere var der også mange Skovelm og Ask. De er dog begge gået til at hhv. elmesygen og den aggresive træsygdom askeoptørre. Dalen er ”uberørt”, og for nogle kan den måske fremstå temmelig rodet med træer, som ligger på kryds og på tværs. Personligt synes jeg, at de ”vedbend-pyntede” træer er med til at skabe den eventyrlige og magiske stemning i dalen.\nDet er ikke kun vegetationen, som er interessant og dragende i maj og juni. I disse måneder er der nemlig også rigtig gode chancer for at høre nattergalen synge i Blåskinsdalen.\nPraktisk info og rutevejledning\nSom tidligere skrevet, ligger Blåskinsdalen imellem Jons Kapel og Ringebakkebruddene. Du kan komme ind i Blåskinsdalen ved at køre til Jons Kapel. Her kan du parkerer bilen på parkeringspladsen. For at komme hertil fra Rønne, følger du landevejen nordpå mod Allinge. Ca. 6 km efter Hasle kommer et skilt på venstre hånd, som viser ned mod Jons Kapel. Fra parkeringspladsen her, følger du vandrestien ca. 400 meter. Her kommer et skilt mod Blåskinsdalen, som fører dig ind i landet.\nTuren fra parkeringspladsen ned forbi Jons Kapel videre ad kyststien og ind i Blåskinsdalen er på ca 2,5 km. Se kort over rundturen her. Er du til en længere vandretur, kan du inddrage Ringebakkebruddene og f.eks. gå Naturfredningforeningens rute på 6 km, se mere her. På kortet her kan du få et overblik over de forskellige vandrestier i hhv. Ringebakkebruddene, Vang og Blåskinsdalen.\nVær opmærksom på, at terrænet i Blåskinsdalen kan være en smule kuperet, og er ikke egnet for dårligt gående, barnevogne, kørestole mm.\nBlåskinsdalen hører til i min personlige top 5 over de skønneste steder på øen\nBlåskinsdalen på Bornholm og turen derind fra Jons Kapel hører til i min personlige Top 5 over de skønneste steder på Bornholm. Et sted, som jeg på det varmeste kan anbefale, hvis du ikke har været der før, og bor eller besøger øen.


Idéen til bogen opstod, da Anne Lützhöft i 2002 arrangerede en børnehjemsfest for "gamle børn" af Boeslunde Børnehjem ved Skælskør, hvor hun voksede op i 1950’erne og 1960’erne. Hun erfarede gennem samtaler, at mange børnehjemsbørn havde fået problemer senere i livet efter udslusningen fra hjemmet.\nVia Internettet og en efterlysning på hjemmesiden www.lutzhoeft.com kom Anne i kontakt med mange ’børnehjemsunger’, og det er deres historier -13 fantastiske beretninger -, som forfatteren har bearbejdet og skrevet til bogen "Mælkebøttebørn".\nAnne har bl.a. villet sætte fokus på den omsorgssvigt, som disse anbragte børn har været udsat for.\nDe svigt som børnene udsattes for gennem opvæksten hos forældre, på institutioner, plejefamilier eller senere kontakter via de sociale myndigheder.\nMange tidligere institutionsbørn skammer sig over deres opvækst og skjuler for omverden, at de har været anbragt udenfor hjemmet. Anne har sågar oplevet, at nogle har holdt det hemmeligt for mand, svigerbørn, børn og børnebørn, fordi de har skammet sig over deres opvækst. Det vil sige, at de har holdt deres barndom skjult eller løjet om den ved ikke at ville oplyse om den del af deres liv både i forhold til omverdenen men i ligeså høj grad over for sig selv, hvilket i sidste ende betyder, at de har levet livet på en livsløgn.\nHeldigvis har en lang række børnehjemsbørn indvilget i at berette om deres liv, nogle har ved de indledende samtaler forbeholdt sig ret til anonymitet, men af disse er der kun én, der har betinget sig anonymitet i bogen.\nAnne har ved udvælgelsen af historierne lagt vægt på at dække en så lang tidsperiode som muligt, hvilket fremkommer ved, at den ældste deltager er 74 år gammel og den yngste 30 år – egentligt er den yngste deltager i bogen 7 år, da barnet indgår i en bedstefars beretning som en følge af "den sociale arv".\nAf de rigtig mange henvendelser Anne modtog i den indledende fase, har hun udvalgt 13 med hensyntagen til aldersfordeling, kønsfordeling og geografisk beliggenhed.\nValg af titlen\nAnne valgte titlen: "Mælkebøttebørn", fordi mælkebøttens frø, når de er modne, ved vindens hjælp flyver rundt og ved en tilfældighed lander på ønskede eller uønskede voksesteder. Strunkne står nogle mælkebøtter med deres mælkede stilke med hovederne højt løftet imod den livgivende sol, mens andre står krumme med bøjet nakke, som om al verdens byrde er blevet lagt på dem, et åg de ikke evner at kaste af sig på grund af deres grosted.\nNogle frø er heldige at lande på gode grosteder, hvor de er yndede, andre ender i haver, hvor synet af en mælkebøtte er en vederstyggelighed. For en sådan haveejer er en græsplæne fyldt med mælkebøtter en skændsel, fordi frøene bliver ført til pæne\nhaveejeres fine bede, hvor de ødelægger de med omtanke og omsorg fremelskede blomster, hvilket afgiver mange klagemål.\nNogle mælkebøtter går til grunde.\nAndre slår rødder.\nNogle lander på stenet jord og kæmper for livet.\nAndre frø ender i muldjord, hvor livet er lettere.\n- så børnehjemsbørn er en slags mælkebøtter!\nForordet Til ’Mælkebøttebørn’ er skrevet af overlæge dr. med Ole Helmig !\nOle Helmig gik på pension i 1997 efter 27 års virke på Århus Kommunehospital. Efterfølgende blev han kommunallæge i Ålestrup og speciallægekonsulent for Ringkøbing Statsamt - på deltid -.\nHan er medstifter af "Nordisk Selskab for Medicinsk Humor" og har været formand for "Humor og Helbred", der blandt andet donerer midler til klovne som adspredelse og underholdning på børneafdelinger på landes sygehuse.\nHan er en flittig foredragsholder.\nForuden mange andre gøremål virker Ole Helmig desuden som visitator i sammen med blandt andet Anne Lützhöft for Ebeltoft Antologiforening.\n’Er en samling både barske, rørende og hjertevarme skildringer’.\nHorsens Folkeblad -15. juli 2006\n’Ind imellem er det smertefuld læsning. Uhyggelige beretninger om grove overgreb mod børn udført af børnehjemsforstandere’.\nMidtjyllands Avis – 15 juli 2006\n'Mælkebøttebørn' giver ikke nogen forkromede pædagogiske svar, men den giver en god pejling af det, som hverken forskere eller pædagoger kan analysere sig frem til: Hvordan det er at være inde i et anbragt barn. Hvordan barnet har det, nå familiens intimitetssfære bliver afløst af professionelt omsorg.\nDagbladet Arbejderen - 7. oktober 2006\n’I bogen sætter forfatteren fokus på det omsorgssvigt, som personerne har været udsat for’.\nÅrhus Stiftstidende – 18 juli 2006\n’Anne Lützhöft har blandt andet ville sætte fokus på den omsorgssvigt, som disse anbragte børn har været udsat for’\nLokalavisen NordÅrhus – 12.juli 2006\n’Beretningerne er samlet af Anne Lützhöft der selv er opvokset på et børnehjem, og som med bogen tegner et barskt, men også et nuanceret billede af Danmarks institutionshistorie’.\nKristeligt Dagblad 29. juli 2006\n’Historierne fra Anne Lützhöfts liv på to Sjællandske børnehjem får gåsehuden frem på selv en hed augustdag’.\nUge-Bladet Skanderborg 9. august 2006\n’Der går en lige linie gennem alle hendes bøger. Hun går altid de små og udsattes ærinde’.\nÅrhus Stiftstidende 4.september 2006\n’Det er tydeligt i beretningerne, at mange børnehjemsbørn skammer sig over deres opvækst. Men her træder 13 børn frem, med fortællinger som er rystende og sørgelige, men også indeholder stor håb og livsmod’.\nSocialpædagogen – nr. 18 – 8. september 2006\n’I den nye bog ’Mælkebøttebørn’ beskriver hun hvordan børn, der er opvokset på børnehjem, mister deres barndom, når de bliver voksne’.\nDR1 – Dagens Danmark – 12. september 2006\n’Mandag den 4. september udkom bogen ’ Mælkebøttebørn’. Bogen er en samling tankevækkende beretninger fra tidligere børnehjemsbørn’.\nGalten Folkeblad – 20. september 2006\n’Bogen fortæller om 13 mælkebøttebørn. Den ene er Leon Østergård i Ribe, som også har fortalt sin historie til Jyske Vestkysten. Vi bringer den i tre afsnit’.\nJyske Vestkysten – 27. august 2006\n’Bogen giver indirekte et historisk indblik i udviklingen af børnehjemsforsorgen fra plejemor/far ordningen til den pædagogiske foranstaltning, som vi kender i dag. Det er et gennemgående træk hos børnehjemsbørn. De håber, at nogen holder af dem’.\nKristelig Dagblad – 22. september 2006\n’I bogen ’Mælkebøttebørn’ som netop er udkommet, sammenligner forfatteren Anne Lützhöft sig selv og andre tidligere børnehjemsbørn med den så enormt livskraftige plante’.\nHjemmet – 25. september 2006\n’Det tager jeg som en stor ros og en ikke mindre udfordring, især da, fordi det er en anledning til at få et vist indblik i, hvordan det værste fortælles bedst muligt’. ’ Hans historie er vandvittig og rørende’.\nWeekendavisen - 29. september 2006\n’Alle bærer de rundt på en følelse af rodløshed og omsorgssvigt. Men de personer som medvirker i bogen, har imod alle odds formået at bryde sociale arv’.\nJyllandsposten – 10 september 2006\n’Anne har villet sætte fokus på den omsorgssvigt, som anbragte børn har været udsat for’.\nLokalbladet Århus Vest – 11. oktober 2006\n’I sina böcker berättar hon sin egen historia och andra barnhemsbarns’.\nVÄXJÖBLADET – 1.september 2006\n’Du skriver levende og fængende, og det er nogle stærke bøger, du har skrevet’.\nRebekka Andreasen, Journalist (DJ)\nMælkebøttebørn er pr. definition mønsterbrydere for, hvem det er lykkedes at ændre en negativ tilværelse, der ellers ville fastholde vedkommende i en negativ social arv. Mælkebøttebørn kan også omtales som ´Rendestensliljer´, børn som bryder op gennem asfalten og gror på trods af de barske omgivelser og opvækstvilkår.\nMennesker som mod alle odds bryder den sociale arv og skaber sig en rimelig tilværelse med uddannelse, arbejde, indkomst, familie, omgangskreds samt en oplevelse af selvværd.\nAlle bærer de rundt på en følelse af omsorgssvigt, en følelse af uønskethed som følger med resten af livet.\nI Danmark anbringes der årligt 14.000 børn uden for hjemmet. Et antal som har været konstant gennem mange år.\nBogen Mælkebøttebørn indeholder 13 beretninger om børn som ikke fik en opvækst i trygge omgivelser i en harmonisk familie.\n13 Mælkebøttebørn som har det tilfælles, at de alle er opvokset udenfor hjemmet, med vidt forskellige oplevelser af omsorgssvigt.\nNogle Mælkebøttebørn beretter om barske oplevelser fra barndommen, andre har mere positive opvækstvilkår med i rygsækken med gode minder.\nHan blev rasende og knaldede mig en på siden af hovedet, så det sang, og min trommehinde sprang. Jeg væltede ved slaget og begyndte at græde af smerte og fortvivlelse - og tissede i bukserne.\nSkrækslagent gjorde jeg, som han forlangte og stod nu på halvvåde strømpefødder. Han så med afsky og stærk vrede på mig og sagde:\n”Ja”, svarede jeg meget stille og grådkvalt, hvorefter han langede mig én på den anden side af hovedet og sparkede mig over fødderne, så jeg faldt om på det glatte linoleumsgulv.\nJeg lå ned på alle fire. Mit øre gjorde ondt, og jeg græd så snottet løb.\nHan gik hen og åbnede døren. Med et los sparkede han mig ud af kontoret. I forgangen stod nogle af de andre drenge og betragtede mig. Til dem råbte han:\n- Der kan I se, hvad der sker, når man er en tøsedreng. Se, hvor han flæber! Sådan en tøsedreng skal jeg nok få gjort et mandfolk ud af!\nPreben Haslund - Godhavn\nNår jeg er gået med til at berette om mit lidet flatterende barneliv og udgive det i bogen ”Mælkebøttebørn”, har det sin begrundelse i, hvordan manglende omsorg og kærlighed i et barns første opvækstperiode og senere institutionsophold kan være medvirkende til at præge dets liv fremover. Omsorg og kærlighed er livets hovedkilde! Uden det, kan et menneske let ledes ind i forkerte livsbaner.\nFor mit vedkommende afstedkom det et liv levet på ydergrænserne i angst, uden selvværd - uden vilje, og med en udpræget usikkerhed uden fast tilknytning og holdepunkt i tilværelsen,\n- en udtalt laden stå til samt springen over, hvor gærdet er lavest, resulterende i et uselvstændigt menneske drivene på livets store hav uden ror eller sejl og manglende styring med utallige grundstødninger til følge.\nRené Nielsen - Godhavn\nEn ny indtægtskilde havde set dagens lys, mens jeg var i militæret.\nPornoen var blevet frigivet og mulighederne var ubegrænsede. Vi lavede liveshows, pornobiografer, pornoblade, pornofilm og meget andet. Vi ejede ”København” og blev modtaget som kongelige gæster på de bedste hoteller og de bedste spisesteder. Skulle vi i byen, hvilket vi var hver dag/nat, behøvede vi aldrig at bestille borde. Vi betalte ikke entre og selv kendte mennesker ønskede at omgås os. Vi festede i øvrigt en hel del sammen med Simon Spies.\nVore smuglerier var blevet overtaget af en flok bumser, der alle røg i spjældet. Da straffeloven blev ændret med betydelige skærpelser, havde vi for længst droppet den form for kriminalitet.\nDet var herlige tider med en kæmpe overflod af alting.\nJeg boede i lange tider på Hotel Operaen, der lå bag Det Kongelige Teater. Betjeningen var fyrstelig, og alt var tilladeligt at gøre på dette pæne hotel, men det kostede selvfølgelig.\nJakob Nielsen - Himmelbjerggården\nHvis jeg skulle flikke en sammenfatning ud af mit liv, ville det nok være alle omsorgssvigtende, som jeg har været udsat for igennem min institutionstid, jeg ville fokusere på. Lige fra afklædningsscenen på spædbørnehjemmet, via Plejemors afrejse, hvor man glemte at fortælle børnene, hvad der foregik, gennem konstitutionstiden, hvor den konstituerede leder havde mere travlt med at tage kørekort og gå til dans end sanse angsten og usikkerheden hos de berørte børn. Frem til forstanderindeskiftet, hvor forstanderinden misbrugte sin omsorgspligt ved at påtvinge mig ansvaret for hende og hendes modgang i de første år, og specielt hendes mangel på forståelse indsigt, interesse og reaktion over for den udåd en voldtægt er, samt fuldstændige ignorering af samtale, omsorg og trøst på grund af bekvemmelighed eller tankeløshed, da jeg kom forrevet hjem fra en håndboldkamp med tøjet i uorden, og hvor hendes eneste bemærkning var, at hun ikke havde tid til at tale med mig nu, men at vi kunne snakke om mine oplevelser i morgen.\nDet er ikke bare svigt, det er noget sjælen gemmer og hjernen aldrig glemmer, for det ikke bare husker jeg, det ligger som meget grimme erindringer, og det er derfor, at jeg står frem, også selvom det gør ondt, for nogen MÅ stå frem, hvis ikke vi ønsker at fremtidens børn skal gennemleve et liv som mit, for\n- Alle verdens børn fortjener og har krav på et ordentligt, værdigt, kærligt og omsorgsfuldt liv.\nBirgith Larsen - Boeslunde Børnehjem\nJeg kom ud i et massivt stofmisbrug og blev mor som 17-årig.\nJeg har 3 dejlige børn! Børn som det er lykkedes mig at holde hjemme. NUL anbringelse udenfor hjemmet!\nSamtidig lykkedes det mig også at få en uddannelse.\nMine børns fædre har været fraværende, ligesom min far var det\n– den første i stoffer og den næste i alkohol.\nMænd der var fraværende og svigtede både børnene og mig.\nJeg har selv kæmpet med misbrug i perioder af mine børns opvækst. Noget meget genkendeligt fra min egen barndom.\nSelvom myndighederne har pustet mig i nakken, er det lykkedes mig gennem kamp, indsigt, vilje, stædighed og masser af kærlighed til mine børn at afværge og undgå, at også mine børn skulle opvokse på diverse institutioner\n- og det er jeg stolt af!\nDet har været en sej kamp, og til tider en næsten urimelig kamp mod dæmoner og fortidens spøgelser.\nKampen for at bryde den negative sociale arv.\nHanne Fureby - Skjern Børnehjem\nDa jeg skulle forlade hjemmet, var det bare ud og klar dig selv. Det gjorde meget ondt, fordi det jo var ”min familie”, jeg skulle forlade. Jeg følte mig svigtet, forladt og meget alene, fordi jeg igen mistede en familie.\nInd imellem savner jeg stadig hjemmet, pædagogerne og mine institutionssøskende, selvom jeg inderst inde ved, at jeg ikke har noget at gøre på hjemmet mere,\n- men det gør ondt i sjælen, når man bare bliver ”kasseret”. Samme følelse får jeg, hvis jeg kommer et smut forbi, og ingen rigtig modtagelse får, så mister jeg lysten til at komme igen, selvom savnet bliver siddende.\nEgentligt tror jeg, at jeg altid vil være en lille pige indeni, som er meget ulykkelig, fordi jeg har mistet noget, som jeg aldrig kan få igen\n- nemlig min barndom.


Taylor 816ce Grand symfoni Electro Akustisk Guitar #1102026027 hos Gear4Music.com\nkr. 28.341 NORMAL PRIS kr. 30.551 (Moms inkluderet @ 25%)\nValgfri: 4 års garanti: kr. 1.417\nInkluderer Deluxe Taylor hårdt etui.\nAhorn bindende og palisander Pickguard.\nGrand symfoni form leverer rig, fed stemme.\nTaylor 816ce, har en smuk sitka dÃ¦k af gran og byder på et bredt dynamikområde og eftergivende sprød artikulation. Sitka spruce er mest almindeligt anvendt træ til guitar toppe som det genererer en bred dynamisk rækkevidde og rummer talrige spillestile fra aggressive klimprer til fingerpicking. Denne fantastiske tonewood er kontrasteres med indisk rosentræ bund og sider, giver Taylor med en hæs brumme. Palisander er en alsidig tonewood, der tilbyder et stort udvalg af muligheder og er et ideelt valg for blues og bluegrass spillere, som det leverer en fuld lave ende med lyse diskant, og klart artikulation. Den samlede lyd af Taylor 816ce giver en traditionel lyd, der er perfekt til mange spillere.\nTaylor 816ce ikke kun kan prale bedøvelse tonetrÃ¦sorter og håndværk, det er også udstyret med ekspressionssystem 2. Den revolutionerende pickup system får du allernyeste inden for innovation i akustisk guitar forstærkning. Udstyret med en sadel pickup, indeholder tre unikt positioneret og individuelt kalibreret pickup sensorer. Placeringen af disse tre sensorer giver mulighed for en mere dynamisk vifte af akustiske klang at blive fanget end nogensinde før. Ekspressionssystem 2 producerer ekstraordinære forstærket tone og lydhørhed enten på scenen gennem et PA, sat ind i din favorit akustisk forstærker, eller direkte til optagelse software.\nFinish: HÃ¸jglans 3,5 naturlige\nMøtrik og sadel: Tusq møtrik/Micarta sadel\nOphæng Logo: Mor til Pearl Taylor


autisme terapier: hvorfor kontroversen?\nHvorfor får du modstridende råd om interventioner i autismespektrumlidelser?\nDu forventer måske at få det samme råd om en terapi eller intervention for autisme spektrum lidelse (ASD), uanset hvem du spørger. Men dette er ikke altid tilfældet. Forældre finder ofte, at de får modstridende råd.\nDer er muligvis ikke nok pålidelige beviser for en intervention til at give dig en klar besked.\nSelv hvis bevisene for en intervention er pålidelige, kan folk fortolke beviserne forskelligt.\nRådgivning, pålidelig og ellers, kommer fra alle slags kilder - for eksempel læger, forskere, andre forældre, naturopater. Disse mennesker er måske ikke enige med hinanden, så deres ideer om, hvad du skal gøre, vil variere.\nFagfolk er måske ikke bekendt med nogle indgreb og foretrækker fortsat at bruge dem, de allerede kender.\nForskellige mennesker bruger forskellige definitioner af 'bevis'. For eksempel er nogle mennesker afhængige af resultater fra videnskabelige studier for bevismateriale. Andre mennesker føler, at personlige vidnesbyrd eller anekdoter er et godt bevis. Nogen forsøger måske at sælge eller fremme en intervention. De oplysninger, du får, kan være partiske som et resultat.\nLæs mere om, hvordan du vurderer evidens i vores artikler om valg af interventioner til autismespektrumforstyrrelse og test af interventioner for autismespektrumforstyrrelse.\nHvorfor har fagfolk forskellige meninger om interventioner?\nNogle gange er sundhedspersoner, terapeuter, tjenesteudbydere eller institutioner uenige om effektiviteten af terapier til autismespektrumforstyrrelse (ASD).\nDette kan skyldes, at de:\nhar forskellige definitioner af 'effektiv' eller 'vellykket', baseret på de forskellige tilgange, de tager - for eksempel kan talepatologer og psykologer muligvis se efter forbedringer på forskellige områder\ner uenig om teorien bag en terapi, uanset dens track record\nbruge forskellige forskningsværktøjer, metoder eller teknikker for at nå deres konklusioner\nBrug forskellige udtryk for at beskrive, hvad interventioner gør - rådene, de giver dig, lyder måske anderledes, men betyder det samme\nhar forskellige ideer om, hvordan terapier skal testes eller evalueres.\nHvorfor kan vi ikke bare angive de interventioner, der fungerer?\nPå elevingchildren.net.au kan vi normalt sige, hvilke indgreb til autismespektrumforstyrrelse (ASD), der er bedre understøttet af forskning. Men i de fleste tilfælde er der behov for mere forskning for at sige, om en intervention virkelig 'fungerer'.\nFordi børn med ASD er forskellige fra hinanden, er en intervention, der 'fungerer' for et barn, muligvis ikke egnet til et andet barn. For eksempel vil et barn, der ikke bruger tale, og et barn, der kan tale i sætninger, drage fordel af forskellige kommunikationsinterventioner.\nOg 'det fungerer' kan betyde forskellige ting, hvilket gør det vanskeligt at sammenligne interventioner. For eksempel kan en intervention påstå, at 'det fungerer', hvilket betyder, at det 'forbedrer kommunikationen'. En anden kan muligvis fremsætte den samme påstand og betyde, at den 'kurerer ASD'.\nbørn, der spiller videospil\nHvordan videnskabelige studier kan hjælpe dig med at finde svar\nVidenskabelige undersøgelser gennemføres for at besvare spørgsmål om, hvilke behandlingsformer der er effektive.\nDisse undersøgelser hjælper dig med at finde ud af, om en intervention er blevet klassificeret som:\netableret - forskningen viser positive effekter\nlovende - nogle studier viser positive effekter, men mere forskning er nødvendig, eller der kan være blandede resultater\nendnu ikke bestemt - der er ikke nok forskning tilgængelig\nineffektiv eller skadelig - forskningen viser, at interventionen ikke har nogen virkning, at der er negative resultater, eller at det kan være skadeligt.\nVores overordnede guide til terapier opsummerer den aktuelle forskning om ASD-terapier. Det kan hjælpe dig med at forstå terapierne og træffe informerede valg om dem. 'Forskningsrangering' for interventioner er ikke alt hvad du behøver at vide. Når du vælger en terapi, vil din beslutning også være baseret på andre faktorer - for eksempel omkostninger, tilgængelighed og hvad der passer til din familie.\nHvorfor er det svært at bevise, at interventioner fungerer?\nNår folk tester interventioner, skal testningen opfylde en række videnskabelige standarder. Det ligner de kvalitetsstandarder, der er brugt til mad - hvis standarderne er opfyldt, kan du føle dig sikker på, at testingen er udført omhyggeligt, og at bevisene er pålidelige.\nMen der er hindringer for test af interventioner, herunder følgende:\nGod forskning koster tid og penge, og ofte skal korrekt test vente, indtil nogen finansierer forskningen. Det kan alligevel være nyttigt at vide, om 'juryen er ude' på en intervention.\nTests er ikke altid designet til de højeste standarder. For eksempel involverer den bedste test normalt design, der er baseret på randomiserede kontrollerede forsøg eller flere enkeltforsøgsdesignforsøg, men der er forskellige grunde til, at dette kan være vanskeligt. For eksempel kan det være svært at bruge et kontrolleret forsøg på grund af den måde, hvorpå en intervention indrettes, eller hvordan deltagerne har lyst til at være i en kontrolgruppe.\nDet kan være vanskeligt at sammenligne forskellige test. De kan måle resultater på forskellige måder eller endda have forskellige måder at beskrive den samme ASD-tilstand.\nHindringer til side, der udføres nye tests hele tiden, så Det er altid værd at spørge fagfolk om, hvad bevisene siger.\nHandicap Søskende til børn med handicap: hvordan de har det\nSkolealderen Flytte skoler\nAutisme Anvendt adfærdsanalyse (ABA)\nGuider Fetal alkohol spektrum lidelse (FASD)\nAutisme Behandling og undervisning af autistiske og beslægtede kommunikationshæmmede børn (TEACCH)\nAmning: Mødre vender tilbage til arbejde\nTeens alkohol og andre stoffer: tjenester, ressourcer og links\nStillbirth: en guide


SAS indsætter A330-fly på Boston-rute - CHECK-IN.dk\nAirbus A330-300E fra SAS med registrering LN-RKR. (Foto: Ole Kirchert Christensen)\nAf: Ole Kirchert Christensen i Ruter 2. maj 2017\nSenest opdateret: 3. maj 2017 kl. 07:52 Print\nNår SAS tilbageleverer det leasede Boeing 737-fly fra PrivatAir, vil SAS i stedet betjene Boston-ruten med de store Airbus A330-langdistancefly.\nDen 29. marts sidste år etablerede SAS en direkte rute fra København til Boston opereret med det specialbyggede Boeing 737-700 fly, som selskabet havde leaset fra schweiziske PrivatAir.\nLeasingaftalen udløber ved udgangen af oktober måned, og fra dette tidspunkt har SAS valgt at opgradere Boston-ruten med de store Airbus A330-fly, der har plads til 262 passagerer mod Boeing-flyet, der kun var indrettet med 86 sæder.\n“Vi har mange forretningsrejsende på Boston-ruten, og i sommermånederne stiger antallet af fritidsrejsende ganske betydeligt,” fortæller koncerndirektør Eivind Roald fra SAS til CHECK-IN.dk.\nI sommertrafikprogrammet har SAS fløjet dagligt med Boeing 737-flyet til Boston og seks gange om ugen i vintertrafikprogrammet. Fra den 29. oktober i år er der ifølge Finans.dk planlagt tre ugentligt afgange, mens der 26. februar 2018 skrues op til fire ugentlige afgange. Der flyves på mandage, torsdage og søndage, og fra slutningen af februar også på fredage.\nI konkurrence med Norwegian\nFra Københavns Lufthavn flyver SAS i direkte konkurrence med Norwegian til byen på den amerikanske østkyst. I sommerhalvåret betjenes ruten af det irsk-norske lavprisflyselskab med en ugentlige afgang hver torsdag. Det er selskabets store Boeing 787-9 Dreamliner med 344 sæder, der benyttes.\nI 2016 var der 43.496 passagerer på de to selskabers ruter mellem København og Boston.\nSAS overvejer større fly på Boston-rute\nStørre fly mellem København og Boston\nNorwegian åbner Boston-rute fra CPH\nBoston SAS\t2017-05-02\nTagget med: Boston SAS


I Dagbladet Politiken, har der efter retssagen med Lars Hedegaard været en del debat\nI Dagbladet Politiken, har der efter retssagen med Lars Hedegaard været en del debat på bl.a. Rune Engelbreckt blog og tilsvarende hos Zenia Stampe.\nDer har været rigtig mange indlæg. En del har støttet Lars Hedegaard og Jesper Langballe, og givet de to blog –skribenter tørt på. Jeg har selv deltaget i debatten med følgende.\nPOUL VINTHER JENSEN 13:11 1. FEB\nVedr. Retssagen om Lars Hedegaard.\nFor det første, burde 266b ikke være en del af den danske straffelov.Det er en totalitær lov, der giver statsmagten et redskab til at underkue vigtige oplysninger.\nBl.a, at der i den islamiske kulturkreds finder æresdrab og voldtægter sted i tusinde vis af tilfælde. Hvis man er i tvivl, så slå ind på Nur Beir, der er fhv. næstformand i Etnisk Ligestillingsråd, nu publicist i Tyrkiet.\nHer kan man læse udførlige rapporter om begrebet æresdrab og voldtæger. Det er ikke blot på landet disse skændigehandlinger finder sted.\nDet er blevet et storbyfænomen over alt i Tyrkiske storbyer.\nMen tilbage til Lars Hedegaard. Han har - ikke- udtalt at alle fra den islamiske kulturkreds begår æresdrab og voldtægter. Men han har givet udtryk for, at det finder sted i nogle familier. Dette er i fuld overensstemmelse med de faktiske kendsgerninger. Jeg vil anbefale Rune E. Larsen at læse Nur Beir´s udførlige beskrivelser. De venligste hilsner Poul Vinther Jensenv deltaget i debatten med tre indlæg. Som jeg bringer her på DDF´s hjemmeside.\nAF POUL VINTHER JENSEN 16:10 1. FEB\nZenia Stampe udviser i sin artikel om L. Hedegaards stor interesse for, at ingen bliver udsat for racistisk forfølgelse. Det er jeg stensikker på, at såvel Lars Hedegaard og Jepser Langballe vil kunne tilslutte sig.\nMen det betyder ikke, at man skal afholde sig fra at kritisere forholdene i andre kulturkredse. I den islamiske kulturkreds, er der en udbredt antisemitisme, det gælder ikke alle, men det er udbredt og er også tilstede i de islamiske kredse i Danmark.\nSenest jeg stiftede bekendskab med dette fænomen var ved den seneste Israel-demonstration på Rådhuspladsen i København for et par år siden. Her kunne man opleve at unge mænd fra islamiske lande stod med store plakater, hvorpå der stod DRÆB ALLE JØDER- For mig personligt var det ikke særlig rart, for gjaldt jo også min to kære dansk/jødiske børnebørn.\nJeg var noget nedtrykt over denne hændelse, men trøstede mig ved. at det ville Statsadvokaten for København og Bornholm tage sig af. Statsadvokaten skal nemlig - af egen drift - drage omsorg, at der holdes ret i riget.\nHer var der tale om kontante dødstrusler.\nMen intet skete. Men når det gælder J Langballe, og Lars Hedegaard. så er der andre boller på suppen. Til dig Zenia Stampe, vil jeg spørge, om ikke du kan få Statsadvokaten og Justitsministeren til at fortælle hvorfor, det er ikke er rejst en sag for disse grove trusler. De venligste hilsner Poul Vinther Jensen.\nAF POUL VINTHER JENSEN 14:29 1. FEB\nZenie Stampe er en svoren tilhænger af 266b.\nDet er jeg ikke!! I den aktuelle sag om Lars Hedegaard´s udtalelser i et interview, - som senere blev bragt på Snaphanen, - uden hans medvirken, bliver der ikke sagt noget der er strafbart. Det er en realitet, at der i den islamiske kulturkreds finder masser af voldtægter og æresdrab sted.\nDermed er der ikke sagt at det er alle i denne kulturkreds der begår disse uhyggelige overgreb.Langtfra!! Jeg vil opfordre Zenia Stampe til at læse Nur Beir´s rapport om stærkt stigende antal af æresdrab og voldtægter i Tyrkiet.Den findes på nettet.\nDet er især i storbyerne dette finder sted.\nDet er virkelighed. Og derfor må det være tilladt at bringe disse realiteter ud i det offentlige rum. Hvis ikke dette er lovligt i henhold til 266b. Ja, så lever vi ikke i et åbent og frit demokrati.\nDet burde bekymre en af dagspressens medarbejdere. Især på Dagbladet Politiken, der jo skilter med begrebet "Organet for den højeste oplysning."\nJeg er sikker på, at salig Viggo Hørup vil være ganske enig med undertegnede i dette centrale sprøgsmål.\nDer må være ytringsfrihed til at sige og fortælle det, der rent faktisk finder sted.\nDet er det Jesper Langballe og Lars Hedegaard har gjort.


MBUF på Sjælsmark - Metodistkirken i Danmark\nDu er her: Start / Nyheder / Metodistkirken / Landsmøde / MBUF på Sjælsmark\n“Mens vi glæder os over, at der nu er politisk flertal for at lukke udrejsecenteret Sjælsmark og give børnene af afviste asylsøgere bedre forhold, er MBUF (Metodistkirkens Børne og Ungdomsforbund), ved at planlægge en sommerlejr for børnene på Sjælsmark.” Sådan siger Louise Aaen, formand for MBUF.\nPå Metodistkirkens Landsmøde i maj indsamlede MBUF 35.000 kr. til formålet. Nu er et team af engagerede frivillige er i fuld sving med forberedelserne til det, der bliver forrygende dage for børn i alders 6-12 år på Sjælsmark.\nLejren afholdes tre dag i uge 31 i eftermiddagstimerne. På programmet er noget af det, MBUF er rigtig gode til såsom sang og musik, kreaværksteder, spejderaktiviteter som klatring og bål i skoven, konkurrencer og lege. Derudover er der fokus på aktiviteter som både giver glæde i kroppen, fordi de inddrager bevægelse og sanser, samt aktiviteter, der giver fordybelse og mulighed for nærvær mellem deltagerne og de frivillige.\nFormand for MBUF, Louise Aaen opfordrer frivillige, der har lyst og mulighed for at være med til at melde sig til MBUF ved at tage kontakt til hende. Det kan være deltagelse alle tre dage eller en enkelt dag. Det eneste væsentlige er, at de frivillige skal være kendt på forhånd.\n”Vi håber gennem sommerlejrdagene at kunne sende et kraftigt signal til børnene på Sjælsmark om, at vi tænker på dem, beder for dem og ønsker alt det bedste for dem og deres fremtid,” slutter Louise Aaen, formand for MBUF.\nTak for en lærerig dag Verdens jamboree