Socialrådgiveren 5-1981 by Dansk Socialrådgiverforening - Issuu\nSocialrådgiveren udgivet af Dansk Socialrådgiverforening redaktion Lone M arie Pedersen (ansvh.) redaktionsudvalg HB-medlem (formand) Lis Schwarz Lone M arie Petersen Kirsten Windekilde A nn Gamst John Nielsen Johnny Holme Jan Hyttel Ellen Buhi (DSR) Mette Ellekjær (A LU ) Sagsbehandler John Guldager Sekretær W innie Sørensen Annoncepriser stillings- og tekstannoncer enkeltspalte .. . . k r . 7.15 pr. mm. dobbeltspalte .. . kr. 14.30 pr. mm. Såfremt anden aftale ikke foreligger, vil annoncer blive bragt med vanlig opsætning. Årsabonnement 200.00 kr. A lle priser er exklusiv moms Indlevering af artikler og annoncer til næste nr. Senest 14 dage før udgivelsen. Debat indlæg dog senest mandag med po sten, 10 dage før udgivelsen. Socialrådgiveren udkommer onsdag i lige uger Oplag 6.700 Tryk Kruses repro-offset aps. T lf. 01- 39 30 21 artikler, læserindlæg og anmeldelser er ikke nødvendigvis et udtryk for re daktionens eller organisationens me ning.\nKlientopsøgende arbejde Hjørnestenen i socialform idler jobbet Det forebyggende socialarbejde - de klientopsøgende funktioner - er den væ sentligste, men også mest forsømte del af socialrådgiverarbejdet. Det gælder såvel den afsatte tid som aflønningen heraf. Skudsikre glasbure og »socialsikkerhedsvagter« er desværre ved at vinde mere og mere frem på be kostning af udadrettede klientfunktioner og opsøgende virksomhed. Det har to årsager, for det første en almindelig underbemanding af de sociale bistandskon torer, så socialrådgivere ikke har den fornødne tid til det klientopsøgende arbej de, og for det andet at det i alt for mange kommuner er besluttet at socialt bi standsarbejde alene skal ske på kommunekontoret. Disse forhold er medvirkende til at bistandskontorer må opbygges som pansre de forsvarsværker. Det er en følge af de socialpolitiske tilbageskridt. En anden følge er forøgede børne- og ungdomsproblemer, kriminalitet og alkohol/narkom isbrug for ikke at glemme ældreproblematikken. Dette ikke sagt alene som en anklage mod de nedskæringer, der for tiden sker i de sociale områder, men blot en konstatering a f den zik - zak kurs socialpolitik ken har fulgt gennem de seneste år-tier - og at det kan få katastrofale følger hvis der ikke sættes ind til afbødning af disse problemer. Um iddelbart efter anden verdenskrig havde vi et godt udbygget socialt netværk. Knudepunkterne var familie og naboskab. Børn, unge og gamle blev grebet af netværket, der blev lånt og hjulpet mere frit over naboskel. Der var også plads til en befriende snak eller en skulder at græde ud ved. Senere krævede den fulde beskæftigelse alle i arbejde og det offentlige overtog en række af disse netværksopgaver i effektivitetens navn. V i blev fremmedgjort for vore egne børn - unge og gamle og de problemer de giver os. Der var ikke tid tid tid tid tid. Der var ikke råd til at have arbejdskraft gående hjemme. Socialpolitikken rettede sig herefter. N u har vi ikke råd til at bruge arbejdskraft til at løse disse problemer. Socialpo litikken retter sig derefter og sender børn, unge og gamle tilbage til familierne igen. Der er nu blot den forskel, at familierne for at overleve skal skaffe sig to voksen fuldtidsindtægter - ca. 200.000,- kr. for at kunne klare husleje og forsørgelsen af sig og sine. Familien har ikke det sociale netværk og der er ikke kræfter til overs til at opbygge dette netværk igen. Det er en af de væsentligste årsager til forøgelsen af børne- og ungdomsproble mer, narko- og alkoholmisbrugsproblemer og de tiltagende ældre-ensomhedsproblemer. A t spare på det klientopsøgende arbejde er som at pisse i bukserne for at få var men - det hjælper en meget kort stund for derefter at blive isnende klamt og meget ubehageligt. Det er, hvad mange kommuner idag oplever med voksende sociale problemer blandt børne-, unge- og ældregrupperne. Problemer som ikke lader sig løse med pengeudbetaling stukket ud under skudsikkert glas, men som kræver involve ring af miljøet og familie. Den førte socialpolitik har indtil dato meget professionelt nedbrudt samfunds gruppernes sociale netværk. Nu er der brug for en professionel hjælp til opbygning a f selv samme netværks system. Carsten Andersen\nFlertal til den diffuse venstrefløj og delvis ny struktur - O g en form and, der blev. D et var hoved resultaterne a f et langt og bevæget repræ sentantskabsmøde i D an sk Socialrådgiver forening. E n ny hovedbestyrelse, hvor den så kaldte diffuse venstrefløj har flertal, og som skal arbejde med en delvis ny struktur, hvor princippet om politisk valg til sekretariatsleder- og afde lingssekretærposterne er knæsat - det var nogle a f resultaterne a f repræsen tantskabsmødet 1981 i Dansk Social rådgiverforening.\nVenstrefløjen havde flertal på repræ sentantskabsmødet, men det viste sig, at den ikke var nogen stor entydig po litisk blok. Det betød, at der ikke blev vedtaget nogen samlet ny struktur, som de seneste års debat og repræsen tantskabsmødet 1980 lagde op til. Fem forslag til ny struktur var oppe på mødet, men de led alle nederlag.\nAlligevel kan en del af de principper, som sidste års repræsentantskabsmø de gik ind for, nu føres ud i livet. Forsamlingen på Klarskovgård gik nemlig under budgetdebatten ind for, at de to sekretariatslederstillinger på foreningens kontor i Toldbodgade i København nedlægges, og at de penge som på den måde frigøres, overføres 3\nRepræsen tan tskabsmødet 1981.\ntil hovedbestyrelsen til brug til frikøb a f HB-medlemmer. Dermed - og med en beslutning om at kredsenes sekretærer fra og med de ordinære kredsgeneralforsamlinger i efteråret skal vælges og ikke ansættes er linien hen imod politisk valg til po litisk betonede poster i Dansk Social rådgiverforening slået igennem.\nDen vi har brug for Formanden for socialrådgiverne hed der nu som inden repræsentantskabs mødet Carsten Andersen. H an blev kraftigt kritiseret på mødet, især i spørgsmålet om praktikboykot, og vandt heller ikke gehør for sin plan til ny ledelsesstruktur. M en hans over vejelser om at gå af blev skrinlagt, da fløjene på mødet alligevel samledes om ham som formandskandidat. Det skete bl.a. med den motivering, at han står for den samarbejdslinie, som foreningen har brug for, at han går ind for en åben debat om de kon flik  ter der er, og at der i hans formands tid er sket en demokratisering a f fore ningen. Som Søren Andersen udtrykte det: D u er den, vi har brug for. Carsten Andersen blev valgt med akklamati on. Efter valget a f de øvrige hovedbesty relsesmedlemmer - hele hovedbesty relsen gik på valg - kunne Carsten A n  dersen glæde sig over, at han ikke længere skal sidde mellem to lige store fløje i H B . Den diffuse venstrefløj fik med Henrik Mathiasen, Søren Ander sen, Gitte Vesterlund og Merete Bud dig flertallet i den ny hovedbestyrelse, mens D K P med Eva H allum og C ar sten Riis besatte de resterende poster. De to fløje deltes om næstformand sposterne med Søren Andersen på den ene og Carsten Riis på den anden. Suppleanter til hovedbestyrelsen blev Lena Dahlgård og Benthe Stig. Valget ingebærer, at hovedstadsom rådet sidder på hele hovedbestyrelsen, mens Århus amt står for suppleanter ne. Provinsen i øvrigt er altså ikke re præsenteret i den centrale ledelse af DS - og stillede heller ikke op.\nBag kulisserne Disse resultater dannede afslutningen på et langt og bevæget møde. Langt hen ad vejen så det ud til, at der slet ikke ville komme nogen centrale strukturændringer. E t af de fem strukturforslag, nemlig det fra møde protokol- og informationsudvalget (M PI), blev ganske vist vedtaget a f et flertal i forsamlingen. M en da den 4\nkom til afstemning om den vigtigste a f de lovændringer, der skulle vedta ges for at føre den ny struktur ud i li vet, manglede der én stemme i, at lov ændringen var vedtaget. Hovedbestyrelsen erklærede derpå strukturdebatten for afsluttet. M en bag kulisserne kunne de stridende fløje alligevel enes om en nedlæggelse a f de to sekretariatslederstillinger. M a n fandt ud af, at denne struktur ændring kunne gennemføres uden lovændringer. Det skete så, da fo r samlingen vedtog et ændringsforslag til budgettet gående ud på, at »sekre tariatsledernes lønandel efter 1.9.1981 overgår til H B ’s frikøbskonto«.\nDebatten går videre Tilbage står først og fremmest at få afklaret, hvordan den daglige centrale ledelse skal struktureres. M ed M P Iforslagets fald har repræsentantska\nbet ikke bundet hovedbestyrelsen på dette punkt, og det er op til den ny H B at finde ud af det. M ed sig på vejen har hovedbestyrel sen imidlertid fået en udtalelse, hvor det konkluderes, at repræsentantska bet fortsat kræver en struktur uden forretningsudvalg, men med politisk valgte sekretærer og sagsbehandlere, at de centrale led i DS ikke må få flere ressourcer, men at de decentrale led skal styrkes. Og M P I har fået en henstilling - ved taget i 11. time af repræsentantskabet om at gennemarbejde fire a f mødets fem forslag, så de kan blive diskuteret i kredsene, blive behandlet på kredse nes generalforsamlinger og komme op til endelig stillingtagen på næste års repræsentantskabsmøde. Så strukturdebatten kommer til at gå vi dere.\nPengefordeling En af den ny hovedbestyrelses første opgaver bliver at finde ud af, hvordan de øgede økonomiske midler til fri køb af HB-medlemmer skal admini streres, når Steffen Pedersens og Ger trud Birkes stillinger - sidstnævnte i øjeblikket besat med Søren Andersen nedlægges.\nledelse har repræsentantskabet også overladt det til hovedbestyrelsen at arbejde med en afklaring af de tre sagsbehandlerstillingers status og med, hvordan organisationens in fo r mations- og diskussionsmødevirk somhed skal struktureres. En afkla ring af disse spørgsmål var indbygget i de strukturforslag, der var til debat, men de blev ikke løst, fordi forslage ne faldt.\nDer er tale om, at hovedbestyrelsen senest fra 1. september råder over et beløb svarende til, at fem H B medlemmer kan frikøbes på fuld tid af DS. Flere modeller til fordeling af disse penge er nævnt: f.eks. fire H B medlemmer frikøbt på fuldtid og tre på deltid eller tre fuldtidsfrikøbte (formanden og de to næstformænd) og fire halvtidsfrikøbte, men andre modeller er ikke udelukkede.\nDe fem strukturforslag, som var oppe på repræsentantskabsmødet, kom fra M P I, Henrik Mathiasen, Carsten A n  dersen, Søren Andersen og fra John ny Holm e, Birgit Skov Jensen og Rie Græsborg. De tre førstnævnte forelå på forhånd, mens de to andre først blev fremlagt på mødet.\nforuden spørgsmålet om den daglige\nDet første forslag, som faldt på valen,\nvar Carsten Andersens. Det opererede med en hovedbestyrelse bestående af et forretningsudvalg med fem fuld tidsfrikøbte medlemmer og 12 ikkefrikøbte HB-ere, fem eller flere ho vedbestyrelsesmøder om året og med nedlæggelse a f sekretariatsleder- men ikke sagsbehandlerstillingerne. - M it forslag gør ledelsesstrukturen klar og gennemskuelig. N å r man ved, hvor magten ligger, kan man også gø re op med den, sagde Carsten Ander sen bl.a. Han fremhævede også, at forslaget gjorde op med deltidsbe skæftigelse i H B - noget som ingen kan klare i mere end en overgangspe riode - og at princippet med 12 ikkefrikøbte medlemmer ville sikre bred repræsentation og impulser fra ar bejdspladserne til forretningsudval get. Mange af de små provinskredse gik ind for forslaget, som de fandt vare tog deres interesser bedst. Nogle men te også, at forslaget ville kunne løse op for polariseringen i foreningen, sikre en handlekraftig struktur, tage højde for meldinger fra arbejdsplad serne og give H B bedre arbejdsvilkår. »Demokratisk fernis over et centrali stisk forslag« var et a f de mere malen de udtryk for kritik a f forslaget. A n  dre kritikpunkter var: Et forretnings udvalg er imod sidste repræsentant skabsmødes beslutning, og et F U vil heller ikke løse samarbejdsproblemer ne mellem de to fløje. Der er risiko for, at F U bliver en junta, og at H B erne udefra får gidsel-funktioner. Der er afsat møder for sjældent, og med forslaget tages der kræfter fra det lo kale arbejde.\nDe fire forslag Det endte med, at flertal i forsam lin gen ikke i den videre debat ønskede at tage udgangspunkt i Carsten A n der sens forslag, og så koncentrerede man sig om de øvrige: M P I’s med fem heltids- og seks halv tidsfrikøbte HB-medlemmer, opsigel se af de tre centrale sagsbehandlere, to sekretariatsledere og afdelingsse kretærerne pr. 1. september, ugentli ge koordinationsmøder i H B , direkte valg af formand og næstformand, et HB-medlem som kontaktperson til hver kreds, et tillidsmandsmøde pr. kvartal i kredsen samt formandsmøde en gang om året. Ikke flere midler til centralt hold. Henrik Mathiasens, der adskilte sig fra M P I ’s ved at operere med en ho vedbestyrelse på otte fuldtidsmedlem mer, suppleret med regionale og landsdækkende tillidsmandsmøder indkaldt efter behov i akutte situatio ner som vejledning for H B , der sam let skulle deltage i møderne. 5\nSøren Andersens: en hovedbestyrelse med syv medlemmer, alle valgt direk te til de områder, de skulle være an svarlige for. Afskedigelse af afde lingssekretærer 1. november, sekreta riatsledere 1. september og centrale sagsbehandlere pr. 1.3.82, valg af sagsbehandlere på repræsentant skabsmødet 1982. H B suppleres med TM -m øder som i Henrik Mathiasens forslag. Forslaget indebar en udvidel se af budgetrammerne på centralt hold - ifølge Søren Andersen svarende til en forhøjelse a f kontingentet med 162 /3 kr. i kvartalet. Johnny Holmes, Rie Græsborgs og Birgit Skov Jensens forslag, der blev udarbejdet på mødet som forsøg på at bygge bro mellem M P I ’s og Carsten Andersens forslag: E n hovedbestyrel se på fem fuldtidsansatte og otte fra arbejdspladserne og med 10 møder om året, et forretningsudvalg med an svar for økonomi, daglig arbejdsgang og personaleadministration, men ikke med indstillingsret til den øvrige ho vedbestyrelse som gruppe, kun som enkeltpersoner. Principielt politisk valg a f sagsbehandlere, opsigelse af sagsbehandlerne til 1.3.82, afklaring inden da af, hvilke af deres opgaver, der er politiske. Opsigelse af sekreta riatsledere og afdelingssekretærer.\nKøbenhavneri - M P I ’s forslag er i overensstemmelse med de principper, der blev vedtaget på repræsentantskabsmødet sidste år. Det indebærer ikke nogen udvidelse a f det centrale leds ressourcer, og med kombinationen hel- og halvtidsfrikøb a f HB-medlemmerne fastholdes mu ligheden for, at kollegerne på ar bejdspladserne kan inspirere og vejle de H B , sagde Gitte Vesterlund som M P I ’s formand bl.a om udvalgets forslag. H un fandt det vigtigt, at strukturdebatten nu blev afsluttet, så der kan blive lagt flere kræfter i det faglige arbejde. - Vi må have afprø vet tingene i praksis, så kan vi henad vejen fin d e ud af, om der skal ske ændringer, f o r struktur er ikke noget statisk, sagde hun. - M P I ’s forslag fremmer københavneriet. Hvis man bor ude på den jyske vestkyst og måske oven i købet har et barn, kan man ikke være HB-medlem i den struktur. Sådan lød en af kom mentarerne til forslaget. Kritikken koncentrerede sig især om det uhold bare i deltidsfrikøb af HB-medlemmer. Det giver splittelse og tærer på kræfterne, blev det bl.a. sagt. Forsla get blev også anklaget for at lægge op\ntil, at de heltidsfrikøbte HB-medlemmer ville komme til at udgøre et ma skeret forretningsudvalg. Henrik Mathiasen argumenterede for sit forslag med, at det ikke udvider de centrale ressourcer og ikke pålægger det centrale led flere opgaver, men styrker det decentrale led. - M it f o r  slag er det, der gør mest op med cen tralismen. Det er ikke radikalt nok, men et skridt på vejen, sagde han. Søren Andersen tog i sit forslag ud gangspunkt i, at DS skulle sikres en effektiv daglig ledelse, medlemmerne størst mulig indflydelse på H B ’s be slutninger, og at alle ansatte social rådgivere skulle på valg. Trods de jævnlige TM -m øder til vejledning af H B , skal H B stadig være den højeste myndighed mellem repræsentant skabsmøderne, understregede han. TM-m øderne skal bryde hovedbesty relsens isolation - uden at det er me ningen, at »alle 300 tillidsfolk skal sidde på nakken af os inde i T oldb od  gade til daglig«.\nIkke flere byrder - Tillidsmandsstrukturen og tillids mandsuddannelsen er slet ikke udbyg get nok til at kunne bære sådan et sy stem nu. Kun de store kommuner og arbejdspladser vil kunne overkomme det arbejde, der vil ligge i det. De an dre må man ikke give flere byrder lige nu. De er i forvejen meget belastede, og mange tillidsfolk holder hurtigt op af den grund, lød en af indvendinger ne mod Søren Andersen forslag. A n  dre mente, at en tillidsmandskreds som supplement til H B ville være ui gennemskuelig og give en uformel struktur ved siden af den lovbundne struktur, og at forslaget i øvrigt ikke tog højde for de små arbejdspladser uden tillidsfolk. »Udemokratisk centralisme« og »fed radikal sovs hældt ud over konserva tive forslag« var nogle a f de mere saf tige kommentarer til Søren Andersens og Henrik Mathiasens idé med en fuldtids-hovedbestyrelse. Den blev kritiseret for ikke at løse provinsfol kenes problemer og for at fremme forpampringen i hovedbestyrelsen. Forpampringen sker hurtigt nok i fo r vejen, og det sker i hvert fald hurtige re, hvis de skal sidde og bekræfte hin anden derinde hele tiden, blev der sagt.\nSovs og fernis - Vores forslag er ikke ideelt, men er et forsøg på en kompromisløsning, som afspejler den eksisterende forskel på små og store kredsforeninger og dermed giver et realistisk billede a f foreningens sammensætning og mod sætninger p.t. Samtidig giver det en\nhåndterlig daglig ledelse, uden at den få r politisk magt, og det giver en håndterlig hovedbestyrelse med rime lig overvægt til arbejdspladserne. Så dan argumenterede Johnny Holme, Rie Græsborg og Birgit Skov Jensen bl.a. for deres forslag. M en her mente modstanderne, at der var tale om en endelig udryddelse af de decentrale principper - en Endlosung, hvorfra ingen vej var tilbage. M ed forslaget var der hældt både »ra dikal sovs og demokratisk fernis« over et centralistisk forretningsudvalg. Andre kommentarer gik ud på, at for slaget lignede Carsten Andersens for meget, at det ikke kunne vedtages ale ne a f den grund, at det opererede med et forretningsudvalg, og at de otte ikke-frikøbte HB-medlemmer ville blive gidsler for de fem andre. Det løser ik  ke de små enheders problemer, at der sendes flere ind i den centrale ledelse, så de kan blive endnu mere isoleret tingene skal ud til kredsene i stedet, blev det sagt.\nNej-sigere Da det kom til afstemning om de dele af de fire forslag, som handlede om hovedbestyrelsens størrelse, den dag lige ledelse og spørgsmålet om direkte valg af HB-medlemmer til bestemte ansvarsområder, led de tre ændrings forslag nederlag. Tilbage stod M P I ’s forslag, som blev vedtaget med 49 ja stemmer og 30 nej-stemmer, mens 12 undlod at stemme.\nImidlertid var de 49 ja-stemmer ikke nok til at sikre det nødvendige to trediedeles flertal for de lovændringer, som skulle til for at få realiseret den ny struktur i DS. M ødet blev så sus penderet, for at de 30 nej-sigere kun ne finde ud af, om de også ville stem me nej til lovændringerne. Derefter kom det første og bærende lovforslag - om hovedbestyrelsens ny størrelse - til afstemning. Lovændringsforslaget fik 61 ja-stem mer og 28 nej-stemmer, mens tre und lod at stemme. Det vil sige, at der manglede én stemme i, at der var to trediedeles flertal for lovændringen, og dermed faldt hele strukturæn dringsforslaget.\nI tvivl Der var undervejs i behandlingen af strukturen usikkerhed om, hvorvidt det skulle fremgå af lovene, om folk lod sig vælge til hovedbestyrelsen på fuld tid eller halv tid. Under valgene til H B dagen efter, viste det sig, at usikkerheden ikke var helt ved siden af. Flere a f HB-kandidaterne betinge de deres kandidatur af hel- eller halv tidsfrikøb. De ønskede på forhånd en afklaring af, om de poster, de stillede op til, ville blive fuld- eller deltidspo ster. Det blev dog afvist af dirigenter ne. Det er ikke repræsentantskabsmø dets, men hovedbestyrelsens sag at fordele midlerne, sagde de.\nStrukturdebatten var den, der optog sindene mest som udtryk for hoved slaget mellem de uenige fløje i Dansk Socialrådgiverforening, men slaget blev indledt allerede under den mundtlige beretnings afsnit om prak tikboykotten. Carsten Andersen fremlagde hovedbestyrelsesflertallets opfattelse, mens Henrik Mathiasen fremlagde sin og Gitte Vesterlunds mindretalsopfattelse. Der faldt drøje hug til mange sider under den efterfølgende debat, så mange, at formanden bad om en vej ledende afstemning. - Holdningerne til praktikboykotten afspejler to fo r skellige opfattelser af D S ’s fagpoliti ske linie, og den fremtidige ledelse må vide, hvor den har folk, og hvilken li nie de går ind for, sagde han som be grundelse. H an ville dog ikke fortæl le, hvad der ville ske, hvis afstemnin gen gik hovedbestyrelsesflertallet imod. M en den vejledende afstemning gav ikke formanden nogen afklaring af, om han sad i mindretal. 29 stemte for flertallets boykot-beretgning, 29 for mindretallets, og 31 undlod at stem me.\nA rtiklerne fra mødet er skrevet af: Journalist Jette M ø lle r Nielsen. Foto: Per Folkner\nKlubstrukturen og øvrige forslag\nN u kan der laves flere klubber Socialrådgivere ansat under samme arbejdsgiver får nu m u lighed for at danne mere end én klub, hvis særlige forh o ld taler for det. M en hovedreglen er stadig, at der kun oprettes én klub pr. arbejdsgiver.\nAdgangen til at dispensere fra hoved reglen blev vedtaget på dette års re præsentantskabsmøde. Det betyder, at ansatte i de store om råder, f.eks. amtskommunerne nu har mulighed for at danne flere klub ber, som kan følge forskellige ar bejdsområder. Det skulle give større mulighed for at aktivisere medlemmerne i den enkelte klub og gøre klubarbejdet mere ved kommende og forpligtende. Sidste års repræsentantskabsmøde ønskede, at der »efter behov skal kunne oprettes mere end én klub pr. arbejdsgiver«. M en dette års repræ sentantskabsmøde var enig med H B og M P I i, at hovedreglen én arbejds\ngiver - én klub skulle bevares for at holde fast i det overordnede formål »at være én organisering over for samme arbejdsgiver. Det giver større muligheder for at indse, at vi alle har samme/fælles interesser, uanset om vi er beskæftiget ved samme arbejdsom råde«. Dispensationsreglen fastslår, at ho vedbestyrelsen kan dispensere fra ho vedreglen efter indstilling fra klubben eller klubberne og fra kredsforenin gen. Det kræves, at medlemmer med samme slags arbejde eller samme ar bejdsområde og dermed med direkte sammenfaldende interesser indgår i samme klub. Det er også en forudsæt ning, at klubberne regelmæssigt ar bejder sammen og orienterer hinan den om deres arbejde og beslutninger. Spørgsmålet om klubstrukturen var et af fire forslag, som lå til behandling på repræsentantskabsmødet udover debatten om den generelle struktur i DS. De tre andre, som drejede sig om ledende socialrådgiveres medlemskab af klubber, tillidsmandsuddannelsen og faggruppevedtægter, nåede ikke nogen afklaring på mødet. jm n\nOverenskomst- og grænse forhandlingerne\nDet er på tillægget, vi kan hente penge Kravet om højere grundløn har ikke en chance for at give resultat. Derfor har D S ’s forhandlingsdelegation be sluttet at satse stærkt på at få konver teret socialrådgivernes garanterede mindstebetaling til et ulempetillæg. Det er her, man regner med at kunne hente penge hjem til medlemmerne, fremgik det a f diskussionen på repræ sentantskabsmødet om hovedbesty relsens beretning. Forhandlingsdelegationen blev stærkt kritiseret, fordi den ikke har holdt sig til det hovedkrav, som blev vedtaget på det ekstraordinære repræsentant skabsmøde i oktober, nemlig højere grundløn. - Det er at gøre grin med medlemmerne, mente kritikerne. -Det ville være dårligt at sende folk ud i ak tion på et grundlag, som man ikke kan få en bønne ud af, og det kan man ikke, når det gælder højere grundløn, svarede Carsten Andersen.\nHundredekronesedler Både det private og det offentlige om råde har opgivet at få noget hjem på et højere lønforløb. Dette sammen holdt med en generel demobilisering fik forhandlingsdelegationen til at vurdere, at man ikke ville kunne opnå noget på det område. - Kravet om højere grundløn blev fremsat på et tidspunkt, da vi ikke kendte den generelle situation. Det gør vi nu, og den må udnyttes. V i har valgt at omprioritere kravene i håb om at kunne hente hundredekrone sedler hjem til medlemmerne, tilføje de K urt Eriksen fra forhandlingsde legationen. De kommunale arbejdsgivere har ved overenskomstforhandlingerne kræ vet, at den garanterede mindstebeta ling for ulemper ved det klientopsø gende arbejde (rådighedstillægget) bortfalder 1. april. DS vil fastholde arbejdsgiverne på deres løfte fra 1977 om at realitetsforhandle om en kon vertering af rådighedstillægget til et ulempetillæg. Der satses på et tillæg på ca. 1000 kr. om måneden. Ulempe tillægget gives som stillingstillæg til D er blev fø r t forhandlinger i salen\nsocialrådgivere ansat ved de kommu nale social- og sundhedsforvaltninger og skolepsykologiske kontorer og til socialrådgivere ansat i amtskommu nernes revalideringsinstitutioner, al koholambulatorier og ved narko ungdomsrådgivningsinstitutioner. Stillingstillægget omfatter stillinger i lønramme 14/17, 18 og 23.\nOrdentligt arbejde Når krybben er tom, bides hestene, og det er kun arbejdsgiverne, der har fornøjelse af, at DS og Socialpædago gernes Landsforbund bekriger hinan den på grænseområder. Der må mere smidighed til i grænseforhandlinger ne. Også i forholdet til H K bør DS ændre politik. Sådan lød nogle af kommentarerne til de dystre afsnit i beretningen og koldkrigslignende til stande i forholdet til nogle af D S ’s na boorganisationer. Andre deltagere i debatten mente, at grænseforhandlingerne bør give an ledning til en diskussion a f fagets ind hold og kvaliteten af socialrådgiver nes arbejde. - V i kan ikke bare køre imod nedskæringerne, sagde Jette Flindt, Frederiksborg amt. - V i er ik  ke troværdige, hvis vi ikke laver et or dentligt stykke arbejde. M en det ha ster med den diskussion, ellers risike rer vi pludselig en dag, at vores fag er nedlagt som selvstændig uddannelse. jm n\nA lle ville have flere penge ingen fik det M en H B skal udarbejde budget til næste år, der giver alle kredsforeninger ret til mindst 20 sekretærtimer om ugen. 10, 15, 20 timer mere A lle kredsforeninger i Dansk Social rådgiverforening pånær to ønskede sig mere afdelingssekretærbistand, men ingen kom hjem fr a repræsen tantskabsmødet med flere penge i p o  sen. T il gengæld f ik hovedbestyrelsen p å  lagt at udarbejde et forslag til samlet budget f o r kredsforeningerne til næ ste år, bl.a. med udgangspunkt i, at alle kredse skal have mulighed f o r at f å mindst 20 afdelingssekretærtimer om ugen. Samtidig skal kredsene væ re f r it stillet overfor, hvordan de vil bruge pengene. Dette pålæg vedtog repræsentant skabsmødet samtidig med, at budget tet blev vedtaget uændret, sådan som det forelå fr a hovedbestyrelsen.\nForinden var repræsentanter for 13 kredsforeninger på talerstolen og stil lede ændringsforslag til budgettet med udgangspunkt i, at de ønskede sig 10, 15 eller 20 timer mere om ugen til sekretærbistand på grund a f stigen de arbejdsbyrder som følge a f øget decentralisering i foreningen. De ene ste, som ikke ønskede flere timer, var Bornholms og Århus amter. - Hvis vi ikke får flere sekretærtimer, så vi kan øge vores service, må vi rin ge til København og få den service, sagde en af kredsrepræsentanterne. - V i kan ikke leve med ti timers fr i køb om ugen, men har brug for 20 ti mer. V i er villige til at tage konse kvenserne i form a f et forhøjet med lemskontingent, sagde en anden. - Det er nødvendigt med sekretærbi-\nDansk Socialrådgiverforening har nu fået sit første egentlige princip- og handlingsprogram. Det blev vedtaget på repræsentantskabsmødet 1981, ef ter at det første gang var blevet fore lagt på repræsentantskabsmødet i februar 1980. Her indkom så mange ændringsforslag, at det ikke kunne færdigbehandles. 1 stedet blev udka stet med ændringsforslag sendt til di skussion i kredsene, og nye ændrings forslag blev indhentet. Resultatet - et sammenhængende forslag vedlagt 27 ændringsforslag - blev behandlet på repræsentantskabsmødet 1981, hvor de fleste af ændringsforslagene kom til at indgå i det endelige program. jm n\n- og med dirigenterne 9\nBudget. . . stand til alle kredse, men vi må også se på de økonomiske konsekvenser. Bevilger vi alle disse timer, må vi for høje kontingentet, og det ville være uklogt. V i må se på, hvordan vi mere samlet kan omlægge udgifterne og overføre penge fra centralt hold, så den lokale sekretærservice kan udvi des, sagde en tredie. Enkelte ønskede at tage udgangs punkt i M P I ’s forslag om, at der skul le afsættes beløb svarende til 20 ti mers sekretærbistand eller frikøb i de små kredse og 40 timer i de store kredse. Det ville betyde en forøgelse af det samlede antal frikøbs- eller se kretærtimer på 150 til i alt 400 og en merudgift på godt en halv m illion kr. Dette beløb svarede nogenlunde til den forøgelse, en opfyldelse a f de in dividuelt fremsatte krav fra de enkelte kredse ville beløbe sig til.\nPas på kontingentforhøjelse Der kom mange advarsler mod at fo r høje kontingentet, og det endte med, at ingen af ændringsforslagene kom frem til afstemning. I stedet samlede et flertal sig om et dagsordensforslag fra Birgit Skov Jensen, København. Det gik ud på ik  ke at forhøje antallet af afdelingsse kretærtimer i år, men i stedet pålægge hovedbestyrelsen at fremkomme med et grundigt bearbejdet forslag til sam let budget for kredsforeningerne til næste repræsentantskabsmøde. Bud gettet skal inkludere driftsudgifter og udgifter til afdelingssekretærtimer og frikøb, som hver enkelt kredsforening selv udarbejder budget for og dispo nerer over. Fordelingen a f midlerne skal ske efter en fordelingsnøgle baseret på med lemstal, og nøglen skal også tage høj de for geografiske afstande og for, om der er særforeninger inden fo r det enkelte område. Hver kredsforening skal have et ensartet startbeløb til grundudgifter uafhængigt af med lemstal, og det skal være så stort, at alle kredsforeningerne får mulighed for at budgettere med mindst 20 timer til afdelingssekretærer eller frikøb. Det vil i realiteten sige, at kredsene skal have en art bloktilskud, som de selv kan disponere over efter lokale forhold. M ed vedtagelsen af det uændrede budget for 1981 har kredsene i alt ca. 1,77 miil. kr. til deres rådighed - eller knap 21 procent af det samlede kon tingent på ca. 8,5 mili. kr. Det samle de budget for DS er på knap 10 miil. kr. jm n\nR esolutioner T il pressen\nT il pressen\nUdtalt sendrægtighed indgår som et centralt led i de offentlige arbejdsgiveres forhandlingstak tik op til overenskomstfornyelsen 1. april 1981.\nBag et røgslør af retfærdighed - kaldet socialindkomsten, - kaldet administrativ forenkling a f bistandslo ven, - kaldet overflødige sociale tilskud til handi cappede, gennemføres drastiske nedskæringer på de soci ale love.\nØnsket om samtidighed i forhandlingerne på det private og det offentlige område er heller ikke denne gang blevet indfriet. Halvanden måned før en aftalefornyelse, der berører flere hundredetusinde lønmodtageres løn- og arbejdsforhold, er der som følge af de offentliges arbejdsgiveres forhandlingstaktik end ikke påbegyndt egentlige realitetsforhand linger. Dette er klart utilfredsstillende og illustrerer ganske godt den arrogance, med hvilken de o f fentlige arbejdsgivere optræder - de har trukket forhandlingerne i langdrag i ønsket om at se medlemmernes accept a f det udsalg af krav, der har fundet sted på det private arbejdsmarked. Een ting synes dog - allerede ved forhandlinger nes begyndelse at stå klart: De offentlige arbejdsgivere har ikke til sinds at leve op til finansministerens løfter, hvad angår justering af offentligt ansattes lønninger i for hold til lønudviklingen på det private arbejds marked. Dansk Socialrådgiverforening kræver en ind hentning a f lønefterslæb samt en sikring af re allønnen gennem fuld dyrtidsdækning og 100% taktregulering. Da de tilbud, arbejdsgiverne hidtil har ladet sive gennem dagspressen, ikke blot tilnærmel sesvis tilgodeser disse krav, er der lagt op til en konfrontation. For socialrådgivere har denne overenskomst fornyelse en ganske speciel dyster baggrund. Ikke blot har socialrådgiverne inden for de sid ste to overenskomstperioder haft en realløns nedgang på ca. 15%, men årelange forringelser i det offentlige serviceniveau har sammen med arbejdsløshedens konsekvenser i form af løn nedgang, alkoholisme, stigende vold og krim i nalitet osv. medført en urimelig forværring af arbejdsforholdene i de kommunale socialfor valtninger. Socialrådgiverne kan ikke løse disse problemer, men vi kan blandt andet gennem opsøgende og forebyggende arbejde mindske de værste men neskelige tagedier. V i fastholder, at bistandslovens intentioner om opsøgende og forebyggende arbejde skal efter leves. Socialrådgiverne har traditionelt som en del af deres løn fået et tillæg som betaling for de ulemper, der er forbundet med opsøgende og forebyggende arbejde. Dette tillæg kræver de offentlige arbejdsgivere nu fjernet, hvilket betyder en lønnedgang på 78% for en stor del af Dansk Socialrådgiverfore nings medlemmer. Dansk Socialrådgiverforening har på sit møde den 12. februar 1981 ultimativt afvist arbejds givernes krav, og vi er indstillet på at tage alle midler i brug for at standse tillægstyveriet.\nNedskæringerne rammer en meget stor del af arbejderklassen i Danmark. Den store arbejdsløshed medfører, at større og større dele af befolkningen får sociale proble mer og tvinges ind på bistandskontorerne. A lle  rede i 1978 var 240.000 familier brugere af bi standssystemet. 1 dag er det over Vi m illion danskere, hvis leve niveau bliver nedskåret til et eksistensmini mum. De sociale rettigheder, som den samlede fagbe vægelse har tilkæmpet sig, bliver nu strøget af en socialdemokratisk socialminister med den begrundelse, at der er f o r mange, der rammes af krisen og derfor f o r mange, der har brug for hjælp. Dansk Socialrådgiverforening protesterer imod nedskæringer. V i opfordrer hermed den samle de fagbevægelse til kamp mod disse grove an greb på befolkningens levevilkår. Sideløbende med nedskæringerne har socialmi nisteren startet en veribal hetz mod socialarbej dere, der udråbes som bureaukratiske og over flødige. Ritt Bjerregaard søger at mistænkelig gøre de lønarbejdere, der gennem deres arbejde kan dokumentere, at man i socialdemokratiets navn genindfører en fattiglovgivning i Dan mark. V i nægter at fungere som datamatmaskiner, der bag skudsikkert glas skal forvalte en uigen nemskuelig social lovgivning, hvor rettigheder fjernes og erstattes med kontrol og registrering. Dansk Socialrådgiverforening vil kæmpe mod nedskæringerne og bureaukratisering vendt mod fagbevægelsens medlemmer. Denne kamp er fælles for hele fagbevægelsen.\nSocialpolitisk kamp Dansk Socialrådgiverforenings primære opga ve er at arbejde for organisering a f alle social rådgivere og at sikre medlemmerne gode be skæftigelses-, ansættelses- og arbejdsvilkår. Målet for arbejdet er: - Alle i arbejde - F ri aktionsret til sikring af tryghed i ansættel se og til sikring mod et nedslidende arbejdsmil jø og udhuling af overenskomster og aftaler. Den faglige kamp skal kædes sammen med en\nsta g e t på repræsentantskabsmødet 1981 kamp for de interesser, medlemmerne har som brugere af det arbejdsmarkedspolitiske, socialog sundhedspolitiske og uddannelsespolitiske område. Den socialpolitiske udvikling har afgørende indflydelse på socialrådgivernes beskæftigelsesog arbejdsmæssige vilkår. Samtidig har social rådgivere en forpligtigelse til at formidle deres viden fra det daglige arbejde til fagbevægelse, brugerorganisationer og politiske partier. DS har derfor altid en socialpolitisk opgave foru den den faglige. Et af den økonomiske krises aktuelle udtryk er, at socialrådgiverne - ligesom brugerne af det sociale system - udsættes for mistillid eller di rekte søges lagt for had, samtidig med at de so ciale problemer vokser i mængde og alvor. M e  re end nogensinde er D S ’s socialpolitiske kamp af afgørende betydning for socialrådgiverfagets fortsatte beståen, i en tid hvor det objektive be hov for professionel social indsats er stærkt sti gende. Den socialpolitiske formidling og sam arbejdet med fagbevægelsen skal derfor priori teres højt, og der skal arbejdes for ansættelses muligheder, der øger brugerorganisationernes indflydelse på det sociale arbejde. Strukturelt skal klub- og arbejdspladsarbejdet styrkes med henblik på en effektivisering og de centralisering af det faglige arbejde. Hovedbestyrelsen er ansvarlig for, at nye ar bejdsopgaver, som måtte trænge sig på og eventuelle ressourceændringer overvejes nøje i forhold til princip- og handlingsprogrammet.\nStruktur Dansk Socialrådgiverforenings repræsentant skab har igennem 6 år drøftet en ændret struk tur for vor forening. M an skulle endeligt have vedtaget en ny struktur i år med udgangspunkt i 2 års arbejde i et af repræsentantskabet nedsat strukturudvalg samt 1 års arbejde i MP1. Tidligere beslutninger på repræsentantskabet har været en klar tilkendegivelse om, at man i DS skal have politisk valgte sekretærer og sags behandlere, såvel centralt som decentralt. Der udover har tidligere repræsentantskabsmøder ligeledes klart tilkendegivet, at man på ingen måde ønsker en foreningsstruktur, der indehol der et forretningsudvalg. På trods af tidligere års beslutninger blev der fremsat to strukturforslag, som indeholdt et forslag om F U i D S ’ s fremtidige struktur. Disse forslag blev med stort flertal nedstemt. Forslaget fra M P1, som var til debat på KF-generalforsamlingerne, blev vedtaget med majo ritet. Ved afstemningen om lovændringsforslag som konsekvens af strukturvedtagelse til D S ’s love manglede forslaget een stemme for at opnå Vs flertal, der kræves ved lovændring, hvorfor forslaget faldt. Repræsentantskabet kræver fortsat en struktur uden F U , men med politisk valgte kredssekre tærer og sagsbehandlere, og at der ikke tilflydes yderligere ressourcer centralt i Dansk Social rådgiverforening, men at de decentrale led styr kes. (Vedtaget med 40 fo r, 38 imod og 3 blanke).\nP å repræsentantskabsmødet blev der endvidere frem lagt en intern lønpolitisk resolution, der bringes i næste nr. a f fagbladet med forhandlingsdelegationens kommentar.\nDebat 8. marts Kvindernes internationale Kam pdag -1981 Kritik af DS’s socialpolitiske udvalg (SPU) Det er med harme jeg har fattet pen nen - har læst Ida Bangs leder »Skab aktiviteter omkring kvindedagen« i sidste nummer af bladet. For at tage udgangspunkt i Ida Bangs egne ord: »Det er uhyre vigtigt, at medlemmerne bliver grundigt oriente ret om, hvorledes vi har prioriteret 8. marts arbejdet fra S P U ’s side«. Det forekommer højst uantageligt, at vi som menige medlemmer først me dio februar måned - 3 uger før 8. marts - bliver orienteret fra Dansk Soci'alrådgiverforening om foreningens stillingtagen til 8. marts initiativerne 1981. Det skal her understreges, at S P U siden august 1980 har været vi dende om det 8. marts initiativ, som Dansk Sygeplejeråd i København står for - et initiativ, hvor henvendelse udelukkende rettes til fagforeninger nes ledelser. DS understreger herved det faktum, at sådanne initiativer al drig når til menig kvinde (mand) i ri melig tid. Flavde det ikke været mu ligt at rejse en debat i bladet omkring 8. marts 81 i efteråret 80 således, at mere kvalificerede oplysninger om øvrige 8. marts initiativer kunne fremkomme, herunder også om 8. marts bevægelsens initiativ, der gan ske rigtigt baseres på lokale 8. marts komiteer. HB (hovedbestyrelsen) kunne herved have fået en fyldestgø rende fremlæggelse af dette initiativ, hvilket H B korrekt nok forlangte, men åbenlyst ikke har fået. Ida Bangs udtalelser om 8. marts bevægelsen (som hun kalder 8. marts komité for slaget) vidner om stor uvidenhed om det reelle indhold, og H B synes såle des at have fået urigtige og utilstræk kelige oplysninger om 8. marts bevæ gelsen og er således næppe i stand til at tage et kvalificeret standpunkt her til. I tillæg hertil vil jeg fremtrække fø l gende to kritikpunkter, som er alvor lige: S P U har på et tidspunkt, hvor ikke al le 8. marts initiativer var undersøgt, afgivet sin indstilling til H B med det\nformål naturligvis, at H B skulle følge indstillingen om at slutte op om et ganske bestemt initiativ (D S R ’s) - vel vidende, at f.eks. 8. marts bevægelsen overhovedet ikke var kontaktet - dette skete først den 12. januar 81! (iflg. Ida Bangs artikel) Og endelig synes det højst diskuta belt, at Ida Bang har været den per son, som har udarbejdet nyt notat til H B (d.14.1.) - har været den person, som tog kontakt til 8. marts bevægel sen - og dette til trods for, at H B fo r inden havde forlangt, at Ida Bang skulle trække sig fra det forberedende arbejde, indtil andet var gennemundersøgt!!! H B ’s forlangende fulgte S P U altså ik  ke!!! De oplysninger, Ida Bang bringer om 8. marts bevægelsen, er yderst spar somme, nogle direkte fejlagtige, og I er derfor ude af stand til at tage stil ling til dette initiativ derudfra. Jeg vil derfor i korthed fremtrække de væ sentligste sider af 8. marts bevægel sens initiativ/grundlag: Bevægelsen er baseret på enkelt medlemskab, hvor alle kvinder kan melde sig til lokale 8. marts komiteer, der oprettes landet over. Den henven der sig til hver enkelt kvinde netop for at give de interesserede kvinder mulig hed for selv at præge 8. marts-arbej det i hendes by/lokalområde. (Dette i modsætning til D S R ’s initiativ, som udelukkende henvender sig til fagfor eningernes ledelser, og hvor vi klart ser i DS, fuldstændig analogt de øvri ge fagforeninger, der har tilsluttet sig det initiativ, at det ikke kommer vide re før i sidste sekund - kvinder på gulvplanet når aldrig med i det forbe redende arbejde, aldrig med på be slutningsplanet overhovedet). 8. marts bevægelsen blev stiftet på en landskonference, hvor det generelle parolegrundlag for hele landet blev diskuteret og vedtaget. Det er første gang, at et grundlag er blevet lagt ud til diskussion og vedtaget blandt kvin derne selv. Lokalkomiteerne fastlæg ger hver især de lokale 8. marts arran gementer og udarbejder paroler, her under lokale parolekrav, til supple ment af det fælles grundlag for hele landet. 8. marts bevægelsen er ikke nogen ny kvindeorganisation - den nedlægges efter 8. marts, men vil kunne fortsæt te de følgende år op til 8. marts, - for at gøre Kvindernes internationale Kampdag til en stærk manifestation landet over. Der er således oprettet 8. marts komiteer i en lang række byer på Bornholm er der for første gang i historien taget initiativ til at markere 8. marts.\nDet fælles parolegrundlag kan samles under følgende 4 overskrifter: Kvinder! Til kamp for at sikre freden! Kvinder! Til kamp mod den arbej derfjendske, kvindefjendske og børnefjendske krisepolitik! Kvinder! Til kamp mod fascismen! Kvinder! Til kamp for ligestilling og frigørelse! Det er 8. marts bevægelsens opfattel se, at 8. marts skal markere kamp mod kvindeundertrykkelsen i sin hel hed, og derfor omfatter parolegrund laget ikke alene kvindernes vilkår på arbejdsmarkedet, men også kampen mod fascismen, kampen for freden. 8. marts bevægelsen har ganske rigtigt en parole, der hedder - Stop krigsan stifterne - mod Nato og Warszawapagten! Og hvorfor så det?! N år vi kæmper for at sikre freden - et spørgsmål, der har betydning for alle kvinder - så er en naturlig følge deraf at gå imod militærblokkene, imod begge supermagters våbenalliancer, da det er dem, der står for 80% a f den samlede oprustning i hele verden! A n  derledes kan det ikke være. Og det er netop dette brede grundlag, som kvin der i stadigt stigende antal, i stadig flere byer landet over, slutter op om! Jeg vil slutte med at opfordre jer alle til at slutte op om 8. marts bevægel sens manifestation 8. marts 81 - en manifestation, der kommer i stand på baggrund af de mange kvinders egen indsats/engagement rundt om i lan det. Du kan få yderligere oplysninger om arrangementer i din by på tlf. 01-24 62 79, ml. kl. 16-18. Da jeg selv bor i København, kan jeg oplyse, at der her holdes fest lørdag d. 7.3. i Saltlageret, GI. Kongevej - og den 8.3 naturligvis demonstration -kl. 16 med efterfølgende Åbent Hus i Grundtvigshus, Studiestræde. For en stærk 8. marts Kirsten Andresen Modtaget den 23.2.81\nSidste frist for stof til debatspalten vil for de følgende numre være: OBS. Skal være redaktionen i hænde den pågældende dag kl. 9.00. Sidste frist: nr. 6 9. marts nr. 7 23. marts 6. april nr. 8 nr. 9 8. april nr. 10 4. maj\n18. 1. 15. 29. 13.\nUdkommer: marts april april april maj\nAndre Anmeldelser organisationer Socialpolitik i klemme De danske Plejehjemsforeninger Medarbejdere ved De danske Pleje hjemsforeninger, forsamlet til møde på Nyborg Strand skal udtale følgen de: Socialstyrelsen har d. 17/12 1980 ud sendt nyt cirkulære vedr. plejeløn m.v. ved anbringelse i familiepleje. V i kan konstatere, at bestemmelserne i cirkulæret betyder visse administra tive lettelser vedr. plejeløn og udgifter til kost og logi, ligesom visse fortolk ningsvanskeligheder er ryddet af ve jen. V i må med undren konstatere, at der ikke i lighed med tidligere år gives den samme %-vise forhøjelse a f det al mindelige plejevederlag til alle al dersgrupper a f børn. Der sker således ca. en 10 % forhøjelse af plejeveder laget for børn indtil 16 år - mens ve derlag for børn over 16 år stiger 2%. Det er erfaringsmæssigt de store børn, der er vanskeligt anbringelige, hvorfor man må se i øjnene, at man får endnu sværere ved fremtidigt at placere disse børn i familiepleje. A f ovennævnte fremgår det, at der fra socialstyrelsens side har været en forståelse for, at plejeforældre i lig hed med andre lønmodtagergrupper, skal have del i den almindelige lønud vikling. Pr. 31/12 1980 var ca. 1500 børn og unge anbragt gennem De danske Ple jehjemsforeninger, heraf var 32% an bragt til forhøjet plejevederlag. De sidste år har vist, at tendensen til an bringelse af børn med svære vanske ligheder er stigende. F o r de plejefor ældre, der modtager disse børn, bety der cirkulæret en massiv indtægtsned gang. Eks.: For et barn på 12 år anbragt til normalt plejevederlag + 100% var lønnen indtil 1/1-1981 4.440 kr. mdl. Fra 1/1-1981 vil betalingen falde til 2.700 kr. Altså en lønnedgang på 1.740 kr. mdl. Da vi ikke kan forestille os, at det har været hensigten med cirkulæret at diktere en direkte lønnedgang for plejeforældre, der gør et stort stykke arbejde og i forvejen er dårligt betalte - forventer vi, at der fra politisk hold snarest tages initiativ til en ændring af det udsendte cirkulære. Således vedtaget og underskrevet a f dirigenten Jytte Poulsen, den 10.1.1981\n80’ernes udfordringer Socialpolitisk forenings småskrift nr. 52. Forlaget Børn og Unge, pris ca. kr. 60.-.\nM ed indgangen til halvfjerdserne blev de helt store reformer på det sociale område gennemført og afsluttedes med bistandslovens ikrafttrædelse i 1976. Siden da har det ikke skortet på kommentarer, debatter, kritiske ana lyser og beskrivelser omkring de man gelfuldheder, der i praksisforløbet til stadighed dukkede op, og som fik mangeartede årsagsforklaringer og dermed også løsningsindsatser. Ved indgangen til 1981 og socialindkom  stens gennemførelse står vi i dag mere splittet, diffuse og delvis handlings lammede over for et »system«, som i den grad har haft vanskeligheder med at fungere i praksis. H v o r problemer ne internt som eksternt tiltager i et omfang, der simpelthen vanskeliggør blot nogenlunde rimelige og solidari ske løsninger, og hvor ansatte i den sociale sektor mere end nogensinde kæmper en fortvivlet kamp for blot at overleve og klare dagligdagen. Socialpolitisk forenings sommermø de, august 1980, havde som hovedem ne: Socialpolitik i klemme - 80’ernes udfordringer, og det er indlæg fra dette sommermøde, der nu er samlet og redigeret i bogen af samme navn. M ed et sidetal på 180 kan det med det samme fastslås, at det er lidt af en mursten, som det tager tid at komme igennem, men det er samtidig også en af de bedste socialpolitiske dokumen tationer, der i de senere år er blevet udgivet. Bogens absolutte stærke side er den bredde, hvormed problemerne i den sociale sektor analyseres og be skrives; hvor politikere, planlæggere, praktikere og forskere har forskellige indfaldsvinkler, der til sammen giver en nuanceret og bred debat om de fo r hold, der er fremherskende i den soci ale sektor. M ed dette udgangspunkt har bogen delvis også fået en dybde og sammenhæng med de problemer og vanskeligheder, der i halvfjerdser ne har præget socialpolitikken og der med det sociale arbejde. Bogen er inddelt i tre hovedafsnit med forskellige indlæg om visionerne, principperne og handlemulighederne.\nVisionerne: Bogen indledes med sommermødets afsluttende indlæg, hvor borgmester Chr. Thule Hansen debatterer den folkelige baggrund for socialrefor men - eller især den manglende bag grund. Han anklager socialreformen\nfor bureaukratisk centralisme og kon formitet, som efter hans opfattelse fører til passivitet. E t ganske kreativt og inspirerende indlæg på et bredt fo l keligt grundlag i den socialpolitiske debat. Endvidere skal det nævnes, at der er synspunkter fra henholdsvis en af so cialreformens »åndelige« fædre, Bendt R o ld Andersen, og fra en af de nye »forvaltere« Lars Lundgaard fra Ribe, som debatterer visionerne og er faringerne med socialreformen.\nPrincipperne: Arbejdsmarkedets parter var repræ senterede på årsmødet og i denne bog, henholdsvis med L e if Haurum fra Elektrikerne og Bent Reining fra N o r disk Bogproduktion. Begge er ganske utraditionelle repræsentanter for dis se såkaldte arbejdsmarkedets parter. Ganske forfriskende og også lidt\nKletpmer socialpolitikken? Indførelsen af socialindkomsten, stram ninger i de sociale ydelser, nedskæringer på institutionsområdet, øget sagsbyrde på bistandskontoret har efterladt fo r tvivlelse og magtesløshed - både hos k li enter, sagsbehandlere og politikere. - M en det har også efterladt krav om solidaritet, fantasi og vilje til at handle — til at søge nye veje. Nogle af disse problem er blev taget op på S ocialpolitisk Forenings sommer møde på A skov i 1980. Em net var: S ocialpo litik i klemme, og det er indlæg fra dette møde, der nu fore ligger i denne socialpolitiske sværvæg ter. B landt bidragyderne kan nævnes: Hanne Reintoft, La rs Lundgaard, Bent R old Andersen, Inge Fischer M ø lle r m.fl. Socialpolitik i klemme - 80’ernes udfordringer 184 sider med fotos af M orten Bo og Per Folkver, kr. 58,00 incl. moms.\nSend mig Socialpolitik i klemme Navn: Adresse: Postnr.: _ By:-----I kommission hos:\nForlaget Børn & unge Vesterbrogade 84,1620 V., tlf. 01-2122 99.\nAnmeldelser. . . overraskende indlæg i den socialpoli tiske debat. En trekants-debat mellem politikere, læge og socialarbejder om priorite ringsbehov var også ganske spænden de og lærerig. Især skal fremhæves socialrådgiver Tine Eg elund ’s be mærkninger om betydningen af at konfrontere politikerne (og lægerne måske) med livets realiteter - som en konsekvens af de politiske beslutnin ger, som disse ikke kan fralægge sig. Socialrådgiver Hanne Reintoft afleve rer med vanlig skarphed og dybfølt solidaritet med de sociale klienter et nuanceret angreb på skønsprincippet, bl.a. begrundet i, efter hendes opfat telse, befolkningens ønske om rettig heder ud fra et værdighedssynspunkt frem for ud fra socialarbejdernes skønsprincip. Hanne Reintoft forstår i - desværre - sjælden grad som social arbejder at formidle erfaringer og perspektiver, som ikke pacificerer, men angiver nye veje på trods a f de beskrevne begrædeligheder.\nHandlemuligheder: Handlemulighederne er bogens tredie indfaldsvinkel til debatten om social politik i 80’erne. Flere forsøger, men ofte er det svært at få formuleret og angivet, fordi situationen jo a f mange med rette opfattes som særdeles de primerende. Johnny Holme, socialrådgiver i Å r  hus, skildrer, at socialrådgivere ikke nødvendigvis ser så håbløst på mulig hederne, som det ofte antages, og han peger på problemstillingen m.h.t. so cialarbejdernes muligheder for også at påvirke de mindre mekanismer i den sociale dagligdag. H olm e’s ind læg er, efter min opfattelse, ganske centralt. T o andre socialarbejdere, Annelise Jensen og Helm er Støvelbæk fra U ng domspensionen Hjulmagerstien, K ø  benhavn, er et forfriskende og inspi rerende indlæg i debatten om handle muligheder i det sociale arbejde. U d fra en, så vidt vi kan vurdere, klar er kendelse af grænserne for påvirk ningsmulighederne peger de alligevel på mulighederne for at flytte - om ik  ke hegnspæle - så dog mindre sten, som giver bedre mulighed for socialt arbejde i forholdsvis bred forstand. Her ser vi det meget omdiskuterede fænomen miljøarbejde omsat til soci al praksis uden social kontrol. I sig selv ganske spændende og interessant og må virke til eftertanke mange ste der. Ole Hermansen angiver et mere gene relt synspunkt på handlemuligheder inden for det sociale felt, men også 14\nhan peger på en række muligheder ud fra en erkendelse af de faktiske van skeligheder. Som helhed må det siges, at afsnittet præges a f en vis optimisme, nogle ste der mere konkretiseret end andre, på baggrund a f erfaringer, men alt andet lige udtryk for, at såvel visioner som principper som handlemuligheder kan hænge sammen, også i den situation, hvor socialt arbejde befinder sig i 80’erne. M ed den helhed, hvormed problemer ne anskues og beskrives, har bogen en udpræget svaghed, som i parantes be mærket præger den meste socialpoltiske debat og litteratur, nemlig, at bru gerne a f systemet ikke direkte er kom  met til orde. Dermed får vi heller ikke et billede a f de områder, som inden for den samlede socialpolitik måske fungerer allerdårligst og utilfredsstil lende - i hvert fald set med brugernes øjne. Det er synd alene a f den grund, at det er i bistandsafdelingerne, de hårdeste modsætninger og konfrontationer op står i dagligdagen - der hvor skøns princippet jævnligt er på en hård prøve, og der hvor oplevelsen af af magt og håbløshed er mest fremtræ dende. Det ville utvivlsomt være fra brugernes side, vi ville kunne få den bedste beskrivelse af intentionernes holdbarhed, og måske især hvorledes socialpolitikken burde tilrettelægges og udføres. En anden svaghed eller mangel ved bogen er, at der er tale om redigerede indlæg, som på sommermødet lagde op til debat, men hvor der i bogen ik  ke er medtaget brudstykker fra debat ten eller det gruppearbejde, som fandt sted mellem de over 100 delta gere. Trods disse »mangler« er der samlet set tale om en god debatbog, der ana lyserer og beskriver den sociale sek tors mangfoldige og aktuelle proble mer, men hvor der peges fremad med forslag til og perspektiver på den soci alpolitiske udformning, der nødven digvis må være konsekvenserne af halvfjerdsernes utilstrækkeligheder. De mange forskellige personer, hold ninger og erfaringer, der præger bo gen, kan være et særdeles godt ud gangspunkt for videre diskussioner blandt alle, der er beskæftiget eller in teresseret i socialpolitisk arbejde, og bogen kan måske dermed danne grundlag for en videre og betydeligt slagkraftigere socialpolitisk debat. Det er i hvert fald en af forudsætnin gerne for at kunne påvirke og præge de ændringer, der uvilkårligt bliver dominerende i 80’erne. Bjørn Christensen og L e if Mathiasen socialrådgivere\nLokalt Sidste frist for stof til lokalspalten vil for de følgende numre være: Sidste frist: nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr.\n4. 18. 1. 8. 29. 13. 22. 10. 24. 8. 22. 5. 19.\nmarts marts april april april maj maj juni juni juli juli august august\nUdkommer: 18. 1. 15. 29. 13. 27. 10. 24. 8. 22. 5. 19. 2.\nmarts april april april maj maj juni juni juli juli august august september\nKreds Storstrøms amt Kredsbestyrelsen i Storstrøm amts kreds har nu konstitueret sig på føl gende vis: Formand: Birte Paw lik. Ansvarlig for overens komstgruppen, S FU og Kursusud valg. Foreløbig sekretær. Næstformand: Bent Nonboe. Ansvarlig for det pri vate og statslige område samt over enskomstgruppen. Kassserer: P o u l E r ik Eland. Ansvarlig fo r det kommunale område. Jens Tamborg. Ansvarlig for amts området sammen med K arin Laursen, som også er i beskæftigelses/arbejdsløshedsudvalg + SFU. Sonja Jacobsen. Ansvarlig for kur susudvalget og sidder endvidere i beskæftigelses/arbejdsløshedsudvalg. Lene Sietved. Ansvarlig i beskæftigelses/arbejdsløshedsudvalg samt an svarlig for det kommunale område. Bestyrelsen har planlagt følgende be styrelsesmøder: Den 23.2. 1981 kl. 19.00, den 14.3. kl. 9.30 (heldagsmøde), den 25.3. kl. 19.00. Eventuelle punkter som med lemmerne ønsker behandlet på besty relsesmøderne bedes indtelefoneret til formanden. Medlemsmøde med referat fra repræsentantskabet afholdes onsdag, den 4. marts kl. 19.00 i Vordingborg på Amtshospita let (skolestuen). På medlemsmødet vil evt. nyt om kring overenskomsten blive fremlagt. Venlig hilsen Birte P a w lik\nAnnonce: K lub for socialrådgivere Særforeningen K K A\nUdtalelse Til Københavns kommune Socialdirektør P a u l Kristensen Borgmester Pelle Jarmer Københavns Borgerrepræsentation Socialrådgivere ansat i Københavns Kommune, forsamlet til generalforsam ling d. 4.2.81 skal herved tilkendegive vores forståelse for, at medarbejderne i Bistandskontoret Spaniensgade 25 nedlagde arbejdet d. 30 jan. og holdt fagligt møde. V i støtter de krav, personalet har rejst omkring besættelse af ledige stillin ger, kompensation for medarbejderes fravær p.g.a. uddannelse samt kravet om tilstrækkelige normeringer. De problemer, som er baggrunden for medarbejdernes reakton, er generelle for hele lokalforvaltningen. Ubesatte stillinger, stort sygdomsfravær, mang lende kompensation for fravær i forbin\ndelse med skolegang m.v. er problemer, som kendes overalt. H ertil kommer, at der som helhed er for lidt personale, et problem, som kom munen hidtil har afvist eksisterer. På trods a f forvaltningens initiativer, herunder fastansættelse af et antal vika rer, er der fortsat akutte problemer, som trænger sig på. Generalforsamlingen skal på det kraf tigste opfordre kommunen til straks at træffe forholdsregler over for de akutte problemer og gå ind i seriøse forhand linger om en generel opnormering i lo  kalforvaltningen.\nMichael Kriegsfeld P l.D . Gestaltterapi Workshops og 3-årigt trænings program. Yderligere informati on fås ved at sende frankeret svarkuvert til: Inge Lipschitz Ved Kæret 8, E je r 8660 Skanderborg Tlf. 06- 57 93 12.\nEnstemmigt vedtaget, på forsamlingens vegne, John Nielsen, dirigent.\nFaggrupper Kreds Københavns amt\nFaggruppen af socialrådgivere ansat under justitsministeriet.\nD e rfo r blander vi os 1 store annoncer brokker metalarbej derforbundets ledere sig over, at offent ligt ansatte, og herunder socialrådgive re, opfordrer metalarbejderne til at stemme nej til den elendige overens komst, som ledelsen har underskrevet. Det er sager, der ikke vedkommer o f fentligt ansatte, mener metaltoppen. Men man skal ikke lade sig narre. Også metaltoppen ved godt, at overens komstresultaterne på LO-området altid har afsmittende virkning på den offent lige sektors resultat. De ved, at salget af løfteparagraffen betyder et stop for den lønudvikling, som vi taktreguleres efter. Dermed udhules vores taktregulering. De ved også godt, at en manglende ar bejdstidsnedsættelse på LO-området betyder, at vi heller ikke kommer igen nem med kravet i den offentlige sektor. Ved totalt at ignorere dette krav har me taltoppen desuden vist, hvordan de blæ ser på de arbejdsløse, der i stadig større antal tvinges på bistandshjælp. Det sker uden vi får flere normeringer, dermed forværres vores arbejdsforhold og sam tidig følger massive nedskæringer, der tvinger os til at give de arbejdsløse helt utilstrækkelig hjælp. M ed OK-forliget understøtter metallederne denne udvik ling. 1. maj 1979 hetzede Metalarbejderfor bundets formand Georg Poulsen mod de offentligt ansatte, da han slog til lyd for, at vi skulle nægtes ret til at aktione re for forbedring af egne forhold. Nu står han som bannerfører for en forvær ring af vores forhold ved at forringe af taler, der er grundlaget for vores lønud vikling. Og så sviner han os til, når vi protesterer!\nV i mener selv, det er et problem, at LO sektorens arbejdere alene skal tilkæmpe sig lønforbedringer, som vi derefter au tomatisk reguleres efter. Men så længe vores manglende aktionsret og mang lende ret til at forhandle løn i OK-perioden blokerer for en fælles kamp for løn forbedringer, - sålænge vil vi støtte LO arbejdernes kamp for at fastholde og forbedre retten til at kæmpe lønforbed ringer igennem i OK-perioden. Heller ikke dennegang må metalledernes hetz få held til at spille lønmodtagergrupper ne ud mod hinanden. Hensigten med hetzen og den elendige OK-aftale er klar nok, - nemlig en ac cept af regeringens indkomstpolitik. Metaltoppen har med de ingåede OKaftaler vist, hvordan den er parat til selv at sta i spidsen for at få indkomstpoli tikken ført ud i livet. V i mener fortsat, at indkomstpolitikken skal bekæmpes, - også når den søges ført igennem af fagbevægelsens top. Metalarbejderforbundets overenskomst er en forringelse for metalarbejderne, den er en hån over for alle arbejdsløse og den medfører forringelse for de o f fentligt ansattes lønudvikling. Derfor står vi selvfølgelig fast på vores opfor dring til metalarbejderne om at stemme nej. Og derfor vil vi gøre, hvad vi kan, for at støtte de arbejdere, der med et nej vælger at gå i kamp for et bedre OK-resultat. Vedtaget på bestyrelsesmøde 2. februar 1981. F o r Bestyrelsen E r ik Lu n d\nSamråd mellem Dansk Socialrådgiver forening og Krim inalforsorgs foreningen fredag d. 12. de cember 1980 på Fængselsvej 3. Til stede: F ra Dansk Socialrådgiverforening: Jette From , Henny Dam, Agnes Hammer, Lillia n M arkquard, C ar sten Andersen. F ra Kriminalforsorgsforeningen: Po ul Kjeldsen, Frede Kruse Christi ansen. Dagsorden: 1. Forhandlingsretten for forsorgs personale. 2. Ulempetillæggene på institutioner ne. 3. Ulemper ved arbejdet som fo r sorgsassistent. Drøftelse med d.f.k. 4. Fortolkningen a f rådighedstillæg get - voldgiftssag? 5. Familieplejeordningen. 6. Pakkeløsningen, hvornår opslås de nye stillinger? 7. Praktiklærerboykotten. 8. Løn- og ansættelsesvilkår for an satte i samfundstjenesten. 9. Arbejdsgruppen vedr. direktora tets struktur. 10. Opfølgningsgruppen vedr. struk turændringerne - (forhandlinger om fordelingsnøglen). 15\nFaggrupper. . . 11. Den forsorgsmæssige betjening på Statsfængslet i Ringe. 12. Cirkulæreskrivelse nr. 6/1980. Ad 1. Samarbejdspartnerne var uenige om forhandlingsretten, men enige om, at dette skulle drøftes i C O II regi. Ad 2. Dansk Socialrådgiverforening gjorde opmærksom på, at nogle ulempetil læg (kr. 900 årligt + +) ikke udbeta les for tiden. Kjeldsen oplyste, at finansministeriet har opsagt tillægget og nu omfattes af forlængelsesloven. Krim inalforsorgs foreningen har for tiden ingen grup perepræsentant for institutionerne, hvorfor sagen er overdraget til grup perepræsentanten for afdelingerne, Mogens Baun. Krim inalforsorgsfore ningen ønsker en forhandling med d i rektoratet, idet sagen skal forhandles i finansministeriet. (Kopi af »opsigel sen« sendes til Dansk Socialrådgi verforening). Krim inalforsorgsfore ningen udarbejder liste over, hvem der er berettiget til ulempetillæg. Ad 3. Kjeldsen oplyste, at oplægget er frem sendt til Dansk Socialrådgiverfore ning. I Kriminalforsorgsforeningen ønsker man en drøftelse med C O II, inden man drøfter sagen med direkto ratet. Udform ningen af oplægget kan om nødvendigt ændres. Dansk Socialrådgiverforening ønsker at deltage i forhandlingerne med di rektoratet. Krim inalforsorgsforenin gen fastholdt, at forhandlere (også »såkaldte« eksperter) skal være med lem af Kriminalforsorgsforeningen, hvilket beror på en forretningsud valgsvedtagelse. Dansk Socialrådgiverforening anmo der om, at spørgsmålet, om man vil trække på Dansk Socialrådgiverfore nings ekspertice, bliver rejst påny i Kriminalforsorgsforeningens forret ningsudvalg. Dansk Socialrådgiverforening vender tilbage med nogle synspunkter vedr. oplægget. Ad 4 Kjeldsen oplyste, at man fra direkto ratets side har fortolket rådighedstil læggene således, at der skal præsteres over 54 timers overarbejde i kvartalet, før udbetaling a f overarbejde. K rim i nalforsorgsforeningen har aldrig ac cepteret denne fortolkning. Sagen er videresendt til C O II til forhandling. Ad 5 Kjeldsen oplyste, at direktoratet ved en forhandling har overbevist fore ningen om, at det forhandlingsmate 16\nriale, foreningen kunne præstere, ik  ke kunne motivere 2 fuldtidsansatte, hvilket var foreningens oprindelige forslag. Familieplejeordningen' »kla res« p.t. af 1 medarbejder på 40 ti mer. Dansk Socialrådgiverforening påpeger, at man ikke finder, at én medarbejder kan bestride arbejdet med familiepleje. Ad 6 Kjeldsen oplyste, at når de lokale fo r handlinger ved de enkelte anstalter er afsluttet, vil direktoratet indkalde foreningen til drøftelse af sagen. P la  ceringen af de 2 forsorgsassistentstil linger kan nok ikke afvente en eventu el justering a f fordelingsnøglen. Det må formodes, at stillingerne placeres i Horsens og Vridsløselille, selvom mange andre anstalter er lige så hårdt presset forsorgsmæssigt. Ad 7 Kjeldsen oplyste, at K rim inalfor sorgsforeningen sympatiserer med en eventuel boykot, men da foreningen ikke kan tillægges organisationsan svar, er det op til de enkelte medlem mer, om de vil deltage. Foreningen kan ikke umiddelbart acceptere direk toratets meddelelse om, at det er en tjenestepligt at oplære praktikanter. Dansk Socialrådgiverforenings ho vedbestyrelse har besluttet en ny boy kot, hvis der ikke kommer en snarlig løsning. Ad 8 Kjeldsen oplyste, at foreningen har meddelt direktoratet, at man ønsker en forhandling omkring spørgsmålet. Foreningen kender intet til detaljerne, men det er klart, at vi ikke får mere personale p.g.a. en eventuel sam fundstjeneste. M uligvis vil der blive oprettet et særligt »samfundstjeneste kontor« i København med 2-3 medar bejdere. Klientellet vil nok komme fra gruppe I-klienterne. Sagen drøftes med Dansk Fængselsforbund på mø det d. 5. januar 1981. Dansk Socialrådgiverforening finder det nødvendigt, at spørgsmålet drøf tes i samråd med henblik på at frem komme med en stillingsbeskrivelse, som kan danne baggrund for et rele vant lønkrav. Ad 9 Kjeldsen oplyste, at foreningen har valgt Else H olm til foreningens re præsentant i udvalget. Udvalget træ der sammen først i det nye år. K rim i nalforsorgsforeningens holdning er, at der ikke bør ske væsentlige ændrin ger i direktoratets struktur, men 5. kontor bør styrkes bl.a. ved oprettelse af et fællessekretariat. Ad 10 Kjeldsen oplyste, at der på et tids punkt formentlig foretages en revisi\non a f fordelingsnøglen. Kravet fra foreningen har været, at spørgsmålet om pakkeløsninger, og resultatet af opfølgningsgruppens arbejde først må kendes. Endvidere må man afven te spørgsmålet om samfundstjeneste, samt eventuelle foranstaltninger i fo r bindelse med vold- og narkogruppens arbejde. Opfølgningsgruppens arbej de kan først forventes afsluttet i som meren 1981. Foreningen har sikret sig, at der ikke vil blive anvendt tvangsforflyttelser. Der vil formentlig i første omgang blive tale om 5-7 ud stationeringer fra K .I.F. området til de mest betrængte anstalter. Forenin gen har ved flere lejligheder over for direktoratet gjort gældende, at der må ske en serviceforringelse, når man ikke får stillinger. Dette har direkto ratet taget til efterretning. Ad 11 Kjeldsen oplyste, at foreningen gen nem det sidste halve år har ønsket en forhandling med direktoratet om de forsorgsmæssige og undervisnings mæssige problemer i Ringe. Der er for nylig udsendt en »Ringe-rapport«, men den belyser ikke disse områder. D. 5. januar 1981 skal foreningen ha ve en drøftelse med Dansk Fængsels forbund om spørgsmålet. Det er fore ningens opfattelse, at Ringe bør gøres til et »traditionelt« fængsel. Ad 12 Der fremkom ingen bemærkninger, idet cirkulæret var gjort til genstand for drøftelser under dagsordenens punkt 1. M ødet sluttet kl. 14.00. Næste møde afholdes 3. eller 6. marts 1981. P o u l Kjeldsen form an d\nGerd Christensen sekretær\nFaggruppen af socialrådgivere ansat ved døgninstitutioner for børn og unge. Referat af faggruppens generalforsamling den 30. januar 1981. Beretning og forslag til arbejdspro gram er udsendt til medlemmerne. Suppleret mundtligt. Herunder næv nes bl.a. de institutioner, hvor der har været problemer (nedlæggelser, nor mering m.v.) Spørgeskemaundersø gelsen (udsendes snarest til medlem merne - udleveret på generalforsam lingen) viste, at mange ikke er klare over de regler, der er for området. Be retningen godkendt uden bemærknin ger.\nArbejdsprogram med flg. ordlyd ved taget: »Faggruppen blev stiftet for at opfyl de behovet for et fællesforum for de socialrådgivere, der har deres ar bejdsplads på en døgninstitution for børn og unge, hvor der oftest kun er ansat een/få socialrådgivere. Fag gruppens formål må være at arbejde for forbedrede løn- og ansættelsesvil kår samt at fungere som reference gruppe for medlemmerne. Faggruppen må udbygge sin særlige viden om og indsigt i medlemmernes løn og ansættelsesforhold og stille denne viden til rådighed for såvel det enkelte medlem som for DS centralt. Faggruppen må skabe rammerne for at medlemmerne kan mødes med henblik på udveksling af erfaringer, formulering af krav til arbejdsgiver ne, faglig udvikling m.v. Faggruppen må aktivt deltage i den socialpolitiske debat specielt mhp. at forbedre vilkårene og oplyse om fo r holdene for de døgninstitutionsan bragte børn og unge. I den kommende bestyrelsesperiode må der således satses på følgende ar bejdsopgaver: 1 Fortsat afklaring og afgrænsning af vores erhvervsfunktion - bl.a. med udgangspunkt i debatter/kurser om kring familiearbejde, plejefamiliean bringelse, samarbejde med andre in stanser, visitation, supervision, samt vores interne placering på institutio nerne. 2 Forbedring af vore løn- og ansæt telsesforhold - bl.a. via opstilling af overenskomstkrav, samt krav til den enkelte arbejdsgiver om opfyldelse af nuværende overenskomst. 3 Forøgelse af antallet af socialråd givere ansat på institutionerne, dels ved en registrering af hvilke norme rede stillinger, der ikke er besat, dels ved en registrering af hvilke stillinger, der er besat med ikke-socialrådgivere. Derudover må der satses på at opdyr ke nye arbejdspladser, ligesom ten densen til at nedlægge socialrådgiver stillinger kraftigt må imødegås. 4 Fortsat arbejde for at aktivere faggruppen distriktsmæssig. 5 Deltage aktivt og udadvendt i den socialpolitiske debat omkring forhold for børn og unge. 6 Arbejde på at tilvejebringe relevan te kursustilbud. Regnskabet godkendt. Øvrige bemærkninger og forslag: Ønske om at funktionsbeskrivelsen fra sidste kursus (stillingebeskrivelse) bliver udsendt til de steder, hvor soci alrådgivere har problemer med af\ngrænsning a f området. Det er vigtigt at faggruppen/kredsforeningen kom  mer ind i problemsagerne så tidligt som muligt. Det præciseres, at fo r handlinger m.v. skal varetages af kredsforeningen. Faggruppen kan bruges som opsamlings-, støtte- og konsulentgruppe.\nFaggruppen af socialrådgivere ansat ved skolepsykologisk rådgivning\nM an ønsker at vide, hvor mange nor merede, ikke-besatte stillinger, der findes. Amterne kunne evt. kontaktes desangående, så man kunne få en samlet fortegnelse over stillinger for socialrådgivere på døgninstitutioner. Vedr. løn og arbejdstid opfordres faggruppen til aktiv indsats.\nLigeledes ønskes, at faggruppen blive mere aktiv med udsendelser til med lemmerne og mødeaktivitet. Ønsk værdigheden a f distriktsmæssig akti vitet påpeges. Flere vil gerne inddrages i arbejdet og man ønsker mere stof i »socialrådgi veren«. Gøres opmærksom på, at be styrelsesmøderne er åbne. Bestyrelsen vil via bladet fremover opfordre til deltagelse i emnegruppe o.lign. De specielle overenskomstkrav gen nemgået. (Udleveret på mødet sam men med skriftlig oversigt over over enskomst, reglement, arbejdstidsreg ler m.v. - udsendes til medlemmerne medio februar - kan rekvireres hos Lene Bendix, tlf. 02- 30 60 24.) Gene ralforsamlingen fremhæver, at løn fremgang bør finde sted - ellers er re sultatet uacceptabelt. Forslag om oprettelse af idemappe d.v.s. samling a f faggrupperelevant stof (f.eks. efterundersøgelser, nota ter om visitation o.lign.) Forslag om tilbud til ny socialrådgivere på døgn institutioner om et par dage på mere »etablerede« institutioner (turnusord ning). Begge forslag viderebearbejdes af bestyrelsen. Vedtaget udtalelse om behovet for faggruppen - sendes M P I og blad. Nedsat gruppe, der vil arbejde med opdyrkning af nye stillinger, ikkebesatte stillinger o.lign. samt samar bejde med F B U . N yt kursusudvalg er udpeget. Grete Jensen (Stutgården), K je ld P e  tersen (Nebs Møllegård), E r ik Sef land (Hostruphøj), Winnie Weinreich (Bråskovgård) fortsætter i bestyrel sen. Lene Bendix (Unnerupgård) gen valgt. Som suppleanter valgtes: Vita Gregersen (Skovly), Hanne Ingemann Nielsen (Kokkedal v/Rungsted) og Susan d Rogvi (Folehaven). Bestyrel sen konstituerer sig på sit møde ons dag, den 18. februar kl. 15. Referent E rik S ef land\nReferat af bestyrelsesmøde i Odense den 16.1.81. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7.\nBudget Referat af møde den 5.-6/12-80 A rtike l i Socialrådgiveren Projekt i Odense Referat fra faggruppemøde Socialpolitisk udvalg Referat fra baggrundsgruppen un der Ulrich-udvalget 8. Fastsættelse a f nyt bestyrelsesmø de.\nTilstede: H elle D ahlhoff, A n n e Liebing, A nn e Rindung, Jette Højerup, Birgit Bred toft, Søren Thuesen og Helle Fehmerling. Ad 1 Helle D ah lh o ff har forespurgt DS vedr. budget i brev af 16/12. Bestyrel sen ønsker tilkendegivelse af, hvor meget faggruppen kan disponere over. Brevet er endnu ikke besvaret. H .D . rykker. Ad 2 E n repræsentant (Lillian Sørensen) deltog i Inspektionen for Specialun dervisnings møde den 5.-6/12. M ødet var arrangeret i forbindelse med sær forsorgsudlægningen og havde orien terende karakter. Ad 3 M a n konstaterede med tilfredshed, at artiklen vedr. vor arbejdsbekskrivelse har været bragt i bladet (nr. 28). Ad 4 Søren Thuesen orienterede om et pro jekt, han er med i vedr. effekten af støttelærerordninger i Odense kom  mune. Pengene er bevilget a f Folke skolens Forsøgsråd. Inspireret a f det te opfordrer bestyrelsen hermed an dre a f faggruppens medlemmer til at videregive erfaringer i form af et par ord til formanden, hvis man har lig nende projekter i gang. Ad 5 Der har været afholdt et faggruppe møde øst for Storebælt den 6/11-80, hvor mange nye medlemmer var til stede. Vest for Storebælt har der ikke været afholdt møder. A ftalen på sid ste årsmøde var, at man skulle hen vende sig til formanden ved behov! Ad 6 Faggruppen er ikke repræsenteret i de socialpolitiske udvalg under kredsfor eningerne. M an opfordrer derfor medlemmerne til at holde sig oriente ret om, hvad der foregår/ evt. deltage 17\nFaggrupper. . . i disse møder. Tilbagemeldinger her fra kan videregives til bestyrelsesmed lemmerne og vil blive taget op på års mødet, således at repræsentation kan formaliseres bedre. Ad 7 Anne Liebing orienterede om bag grundsgruppens arbejde. De har nu barslet med en 120 siders delrapport med opbyggelig læsning. Ifølge aftale med lønudvalget laves et oplæg fra baggrundsgruppen angående vor pla cering i skole-/socialforvaltning. In den da forsøges faggruppens hold ning til dette spørgsmål afklaret og vil således indgå i lønudvalgets arbejde. Ad 8 Næste møde fastsat til fredag den 20/3-1981 kl. 13 i Toldbodgade, hvor ovennævnte spørgsmål forsøges af klaret. H elle Fehmerling referent\nSocialstyrelsen råder over en tilskuds bevilling til forsøgsvirksomhed og ud viklingsarbejde til anvendelse i kalen deråret 1981. Ansøgningsskemaer og vejledende retningslinier for udformning af an søgninger kan fås ved henvendelse til kontorchef R. M ac, Socialstyrelsen, Kristineberg, 6, Postboks 2555, 2100 København 0 , T l f 01- 29 91 22, lok. 3617.\nlønudvalget Sømændenes Forbund Lønudvalget har diskuteret den nyligt fremkomne bekendtgørelse vedrøren de hviletid/fridøgn og denne bekendt gørelses indflydelse på de nuværende rådighedsvagtordninger.\nBøsse/lesbisk gruppe i DS\nholder møde den 11/3 kl. 19.30 i F o r bundet a f 1948, Knabrostræde 3,3. 1210 Kbh. K. V il du høre nærmere, kontakt: Jeannette Schellenberg: 01- 34 91 69 Henning Jensen: 01- 57 72 61.\nDansk Socialrådgiverforening har be sluttet at etablere blokade mod Sø mændenes Forbund. Baggrunden for blokaden er uretmæs sig bortvisning af en socialrådgiver.\nLønudvalget har besluttet, at der i foråret iværksættes en kampagne for at få de nuværende vagtordninger til passet den nye bekendtgørelse samt, at der på de steder, hvor der endnu ik  ke er indgået aftaler, indgåes sådan ne, hvis klubberne ønsker det.\nDet er lønudvalgets vurdering, at klubberne og tilildsmænd p.t. har nok at gøre med at diskutere praktiksitua tionen og overenskomstsituationen.\n»Ansøgere bedes rette telefonisk henven delse til sekretariatet før ansæ ttelsen«\nKampagnen iværksættes derfor først, når overenskomstsituationen er af sluttet, og på det tidspunkt vil alle T M ’ere gennem TM-avisen få en nær mere vejledning. I mellemtiden sker al henvendelse til Søren Andersen eller Vibeke Thøgersen. f o r lønudvalget H e n rik Mathiasen 18\n1. Socialrådgiverstillingen som koor dinerende ved Vejle amts sygehu se. 2. Socialrådgiverstillingen som koor dinerende ved alkoholambulatori et i Vejle amt. Blokaden er besluttet på hovedbesty relsesmødet den 12. juni 1979 som en protest mod Amtsrådsforeningens en sidige lønfastsættelse.\nOpslag med bemærkninger Dansk Socialrådgiverforenings standard bemærkninger under de enkelte stillings opslag vil fremover indskrænke sig til fø l gende:\nNår medlemmer anmodes om at henvende sig til foreningens sekretariat om en be stemt stilling, kan der være mange årsa ger, f.eks. at sekretariatet har supplerende oplysninger til interesserede, eller at fore ningen har løbende forhandlinger om stil lingen. »Dansk Socialrådgiverforening kan ikke på det foreliggende grundlag afgøre, om den løn, der tilbydes, er i overensstemmel se med foreningens krav« »Fuldtidsforsikrede arbejdsløse skal til denne stilling have en frigørelsesattest for\nat få supplerende dagpenge. Evt. ansøge re kan kontakte arbejdsgiveren og få op lyst, om frigørelsesattest gives«. »Dansk Socialrådgiverforening gør op mærksom på, at du inden ansøgning bør kontakte A LU eller de arbejdsløses kon taktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at læ ngst ledig princippet overhol des«.\nse. For hjemmehørende vil man i rimeligt omfang betale rejse- og flytteom kostnin ger. Yderligere oplysninger kan indhentes ved henvendelse til vicedirektør Storch Lange, tlf. 2 30 00, lokal 559. Ansøgning indsendes marts 1981 til\nIsumaginninnermi Pisortaqarfik Socialdirektoratet i Grønland Box 260 3900 Nuuk\nSocialrådgiver søges til halvtidsstilling (20 t. ugtl.)\nSåfremt der opstår tvivlsspørgsmål i an sættelsesforholdet, kan medlemmer altid henvende sig til sit afdelingskontor eller sekretariatet.\nTil »Lindegården« ved Haslev, der er en be handlingsinstitution under Dag- og Døgn centret, København, søges halvtidssocial rådgiver til snarlig tiltrædelse.\n»Lindegården« bebos af 8 tidligere stof misbrugere, der efter et ophold på »Lin degården« ofte søger arbejde og bopæl i området omkring »Lindegården«. Socialrådgiverens opgave bliver at bistå med den almindelige sagsbehandling og i særdeleshed at bistå beboerne i udflyt ningssituationerne (boligsøgning, jobsøg ning osv.) Nærmere oplysninger kan indhentes på tlf. 03- 68 04 02 (spørg efter Martin, Leif, Peter eller Kim).\nIsumaginninnermi Pisortaqarfik Socialdirektoratet i Grønland Afdelingsleder Stillingen som afdelingsleder i S ocialdi rektoratets forsorgsafdeling er ledig til be sæ ttelse 1. maj 1981 eller snarest. Forsorgsafdelingen varetager den centra le regulering af forsorgsområdet, herun der forberedelse af nye landstingsforord ninger, cirkulærer m.v., rådgivning og vej ledning til kommunerne, afholdelse af kur ser for socialudvalg og kommunalt ansat te og bevillingssager inden for forsorgs området. Endvidere behandler afdelingen en række personsager bl.a. sager vedrø rende handicappede, anbringelse i Dan mark og komplicerede personsager fra kommunerne. Forudgående erfaring inden for det socia le område - specielt det grønlandske - og ' dobbeltsprogethed vil være en fordel, men er ikke nogen betingelse. Der er til stillingen knyttet en del rejseak tivitet i og uden for Grønland. I afdelingen er ansat 6 socialkonsulenter og 2 assistenter. Stillingen er en tjenestemandsstilling un der Grønlands Hjemmestyre i lønramme 29. Der stilles bolig til rådighed, for hvilken der betales boligbidrag/husleje efter de for statens tjenestemænd gældende reg ler. For ikke-hjemmehørende ydes fri rejse til Nuuk for den pågældende med husstand og efter mindst 2 års tjeneste fri tilbagerej\nAflønning i h.t. overenskomst med Dansk Socialrådgiverforening og Københavns Kommune. Ansæ ttelse sker under forbehold af Kø benhavns kommunes godkendelse. An søgning indsendes til Dag- og Døgncen tret, Fredericiagade 15,1310 København K senest 15/3 1981.\n(overassistent). Lønnen 10.508 kr. månedlig.\nDen ugentlige tjenestetid er 40 timer. En del af timerne vil være placeret efter sæ d vanlig arbejdstids ophør. Der stilles ikke krav om en bestemt uddan nelsesbaggrund, men en voksenpæ dago gisk uddannelse/erfaring og beskæ ftigel se inden for lignende socialt arbejde vil være en fordel. Nærmere oplysning om stillingen vil kun ne indhentes hos fuldmægtig Kurt Eskildsen, hos hvem også stillingsbeskrivelse kan rekvireres. Ansøgning 25.3.1981.\nindsendt senest den\nKøbenhavns amtskommune Socialcentret 2 socialrådgivere søges snarest henholdsvis til so cialcen  trets børne- og ungdomsafdeling, Helgeshøj alle 53, 2630 Tåstrup og til so cialcen  trets rådgivningsgruppe, Hvidovrevej 438, 2650 Hvidovre. Førstnævnte afdelings arbejdsopgaver vil primært være konsulentvirksomhed i for bindelse med visitation af børn og unge til døgninstitutioner. Rådgivningsgruppen har til opgave at va retage arbejdet inden for revalidering/pensionsområdet og konsulentvirksomhed over for kommunerne. Aflønning i henhold til overenskomst mel lem Am tsrådsforeningen og Dansk S o cial rådgiverforening, skalatrin 19-26. Ansøgning, bilagt eksamensbevis og do kumentation for tidligere beskæ ftigelse indsendes senest onsdag d. 18. marts 1981 til Københavns amtskommune, S oci alcentret, Hvidovrevej 438, 2650 Hvidovre. (Kvalificerede ansøgere haves til begge stillinger).\nDS-kommentar: For kort ansøgningsfrist. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverfor ening gør opmærksom på, at du inden an søgning bør kontakte A LU eller de arbejds løses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at læ ngst ledig princippet overholdes.\nFarum Kommune Omsorgskonsulent En stilling i kommunens social- og sund hedsforvaltning som omsorgskonsulent opslås hermed til besættelse snarest mu ligt. Omsorgskonsulenten skal selvstændigt videreføre og udvikle kommunens omfat tende aktiverende og underholdende om sorgsarbejde, herunder koordinere arbej det på kommunens dagcentre, tilrettelæg ge pensionistforberedende kurser, som merudflugter, fester, kunstnerisk under holdning m.v. Endvidere skal konsulenten forestå redaktion og distribution af et pen sionistblad og forskellige pjecer og arran gere og delvis deltage i rejser. En del af ar bejdet skal foregå i samarbejde med kom munens anden omsorgskonsulent.\nLyngby-Taarbæk kommune Assistenter/socialrådgivere Til social- og sundhedsforvaltningens bi standsafdeling søges 2 assistenter/social rådgivere med tiltræ delse snarest muligt. Den ene stilling er en fuldtidsstilling, me dens den anden muligvis vil blive en del tidsstilling (30 timer ugentlig). Ansøgere med kommunal uddannelse el ler socialrådgiveruddannelse samt kend skab til arbejdet i en rådgivergruppe vil blive foretrukket. Stillingerne aflønnes i henhold til gæ lden de aftale. Erhvervet lønanciennitet i tilsva rende stilling kan overføres. Fast ansæ ttelse med pensionsret kan for ventes efter tilfredsstillende prøvetid. For assistenter kræves endvidere bestået Dansk Kommunalkursus. Ansøgning med afskrift af eksamensbevi ser og eventuelle anbefalinger indsendes inden den 19.3.1981 til Lyngby-Taarbæk kommunalbestyrelse Rådhuset 2800 Lyngby\nStillingen er normeret i lønramme K 18\nOpslag af hverv som censor i fagene psykologi, pædagogik, anvendelsesfag og sociale fag ved de afsluttende prøver ved uddan nelsen til børneforsorgspædagog og om sorgspædagog. I henhold til socialm inisteriets bekendtgø relse nr. 202 af 12. april 1976 afholdes af sluttende prøve dels i den pæ dagogisk psykologiske faggruppe og anvendelses fag, hvor der medvirker to censorer, dels i sociale fag, hvor der medvirker én. Prøverne afholdes i juni med sygeprøve og omprøve i september. Censor skal have en uddannelse, som er relevant for et af prøvefagene (pædagogik, psykologi, anvendelsesfag og sociale fag) samt være orienteret i uddannelsen og un dervisningens praktiske anvendelses aspekter. Det kræves tillige, at den der be skikkes, gør sig nøje bekendt med prøve betingelserne, som de fremgår af bekendt gørelse og cirkulære om de afsluttende prøver. Det er sluttelig en forudsætning for beskikkelse, at pågældende kan stille sig til rådighed mindst 5 dage i prøveperio den samt er villig til at lade sig beskikke for en årrække. For censur ydes vederlag efter finansm ini steriets cirkulære af 8. januar 1980 samt dækning af rejseudgifter og diæter efter reglerne om tjenesterejser. Ansøgningsskem a rekvireres i undervis ningsministeriet, direktoratet for folkesko len, folkeoplysning, seminarier m.v., Frederiksholms Kanal 26,1220 København K, tlf. (01) 15 47 67, assistent Susanne Brønnum-Schou og indsendes inden 16. marts 1981. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nSøllerød kommune Ved social- og sundhedsforvaltningen, Langebjerg 4, 2850 Nærum, er neaennævnte stillinger ledige: En stilling som sagsbehandler på 25 timer ugentlig i forvaltningens bistandsafdeling ønskes besat 1. april 1981 eller snarest derefter.\nStillingerne ønskes besat med en kommu nalt uddannet medarbejder eller en social rådgiver.\nYderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til fuldmægtig Yvonne Nielsen eller overassistent Gunna Kampp, tlf. (02) 80 15 33, lokal 299 eller 320.\nHillerød kommune Social- og sundhedsforvaltning Fuldmægtig\nStillingerne er tjenestemandsstillinger og er klassificeret således: Socialrådgivere: K 14/17 med begyndel ses- og slutløn på henholdsvis f.t. 110.036 kr. og 122.327 kr. årlig (heltid). Assistenter: K 10/12 med begyndelses- og slutløn på henholdsvis f.t. 101.654 kr. og 113.405 kr. årlig (heltid). Erhvervet anciennitet fra tilsvarende stil linger kan overføres. Varig tjenestem andsansæ ttelse kan for ventes efter tilfredsstillende prøvetid samt (for assistenter) efter bestået prøve fra Dansk Kommunalkursus 1. Ansøgning med angivelse af, hvilken stil ling der søges, bilagt kopi af eksamensbe viser og evt. udtalelser samt oplysning om tidligere beskæ ftigelse indsendes senest 18. marts 1981 til Søllerød kommune, per sonalekontoret, rådhuset, 2840 Holte.\nDen sociale Højskole, København En stilling som fuldmægtig med 20 timers ugentlig arbejdstid ved højskolens admini stration - for tiden knyttet til højskolens te oriafdeling - er ledig til besættelse pr. 1. april 1981. Arbejdet består i pædagogisk/administrativt arbejde i forbindelse med grunduddan nelsen af socialrådgivere, herunder blandt andet deltagelse i planlægning af den teo retiske uddannelse, eksam ensplanlæ g ning, ressourcefordeling til grunduddan nelsens hold. På grund af en delvis decentraliseret ad ministrativ struktur foregår arbejdet i sam arbejde med lærere og studerende. Ansøgere med socialrådgiveruddannelse suppleret med pæ dagogisk og administra tiv erfaring vil blive foretrukket. Stillingen er aflønnet med halvdelen af den til enhver tid gæ ldende løn i lønramme\nPågældende skal indgå som sagsbehand ler i en af bistandsafdelingens 4 behand lergrupper.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved telefonisk henvendelse (01- 42 46 01) til afdelingsleder Knud Birkegaard).\nStillingen ønskes besat med en socialråd giver eller en kommunalt uddannet medar bejder.\nAnsøgere vil blive bedømt af et bedømmel sesudvalg, hvori indgår lærere, studeren de og administrativt personale.\nYderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til sagsbehandler Lysette Mandrup eller ekspeditionssekretær Inger-Lise Jacobsen, tlf. (02) 80 15 33, lokal 236 eller 243.\nAnsøgninger stiles til undervisningsmini steriet og indsendes til rektor Erik B. Smith, Den sociale Højskole, Randersgade 10, 2100 København 0.\n2 stillinger som sagsbehandler på hver 40 timer ugentlig i forvaltningens pensionsaf deling ønskes besat snarest. Arbejdsområdet omfatter rådgivning og vejledning af pensionister, indkodning til EDB-gruppen vedr. pension, udbetaling af personlige tillæ g og oplæg til revalide rings- og pensionsnævn af pensionsan søgninger.\nAnsøgninger skal være højskolen i hænde senest den 18. marts 1981 kl. 12.00. DS-kommentar: Fuldtidsforsikrede ar bejdsløse skal til denne stilling have en fri gørelsesattest for at få supplerende dag penge. Evt. ansøgere kan kontakte ar bejdsgiveren og få oplyst, om frigørelses attest gives.\nStillingen som afdelingsleder for pensi onsafdelingen opslås herved ledig til be sættelse snarest eller efter aftale. Stillingen ønskes besat med en ansøger med indgående kendskab til pensionist området. Afdelingens arbejde omfatter kli entkontakt, rådgivning og sagsbehandling af pensionssager, omsorgsarbejde, pensi onistboliger, visitation til plejehjem samt beregning af pensioner. Praktisk erfaring - gerne fra tilsvarende stilling i kommunalt regi - samt solid teore tisk uddannelse vil være ønskelig. Endvi dere må ansøgeren besidde udprægede le derevner samt evner til at samarbejde og koordinere til alle sider. Ansæ ttelse og lønvilkår sker i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og relevant organisation. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæftigelse, bilagt kopier af eventuelle anbefalinger og eksamensbevi ser stiles til Hillerød byråd og fremsendes senest den 15. marts 1981 til Hillerød kommune Social- og sundhedsforvaltning Torvet 3400 Hillerød DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nPlejefamilie Professionel plejefamilie søges nord for København til 13-årig aktiv og velbegavet dreng, der p.g.a. moderens kroniske syg dom overvejende er opvokset hos morfor ældrene. Drengen har skolegang i privatskole i Gen tofte - fra august 1981 i privat gymnasie skole på Østerbro. Drengen har brug for en yngre plejefami lie, der kan aflaste morforældrene om kring den daglige opdragelsesm æ ssige støtte og samtidig tilbyde et varmt og sti mulerende hjemmemiljø. I en periode har drengen haft indlæ rings vanskeligheder i skolen, og samtidig har han vist tegn på stærk usikkerhed i forbin delse med moderens sygdom. Af denne år sag etableredes kontakt til børnepsykiatrisk ambulatorium K.A.S. Gentofte, hvor fra støtte til plejehjem og fam ilie kan fort sættes. Aflønning - herunder eventuelt forhøjet plejevederlag - kan forhandles med socialog sundhedsforvaltningen. Almindelig plejeløn udgør fortiden kr. 3.210 månedlig. Yderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til socialdirektoratet i Gentofte, tlf. 01- 63 21 21, sagsbehandler Birgitte Larsen, lok. 569. Skriftlig ansøgning sendes til Gentofte Kommune, Socialdirektoratet, Rådhuset, 2920 Charlottenlund.\nKøbenhavns Kommunale Socialrådgiverforening Sagsbehandler Den nyoprettede særforening for social rådgivere ansat i Københavns Kommune og organiseret i såvel Dansk Socialrådgi verforening og Københavns Kommunalfor ening, søger sagsbehandler % tid med tje nestested Vesterbrogade 15J (lokale belig gende sammen med Assistentforeningens lokaler). Stillingen aflønnes efter overens komst for socialrådgivere ansat i Dansk Socialrådgiverforening, Ir. 21/24 med til læg 8010 kr. årl. grundbeløb. Stillingen er nyoprettet, og der bliver derfor tale om, at sagsbehandleren sammen med forman den og bestyrelsen skal være med til at op bygge et sekretariat for særforeningen. Arbejdet vil i øvrigt bestå i blandt andet medlemsservice, sekretærbistand for for mand og bestyrelse, administration af til lidsmandskorpset m.v. Nærmere oplysnin ger fås hos særforeningens formand Anna Marie Møller, tlf. arbejde 13 75 25 lok. 153, privat 35 70 42. Tiltræ delse hurtigst mu ligt. Ansøgningen stiles til Københavns Kom munale socialrådgiverforening og sendes til Anna Marie Møller, Korsgade 62, 4., 2200 N. senest d. 18.3.\nStøtteperson i hjemmet Solrød kommune Social- og sundhedsforvaltningen Solrød Center 1, 2680 Solrød Strand Jobbet: Til en børn, delse timer\nfamilie bestående af to voksne og to på hhv. 5 og 7 år - søges med tiltræ snarest en hjemme-hos pædagog 30 ugentlig.\nStillingen er bevilget foreløbig for 1 år. Arbejdet vil primært bestå i støtte og vej ledning til forældrene i det daglige arbejde med børnene. Desuden kontakt til skole, daginstitutioner og socialforvaltning. Der vil i arbejdstiden være afsat tid til for beredelse, deltagelse i konferencer m.v., ligesom der vil blive ydet supervision. Kvalifikationer: Uddannet pædagog, psykolog eller so cia l rådgiver eller anden kvalificeret uddannel se. Evt. henvendelse: Yderligere oplysninger fås hos sagsbe handler Inger Kjeldsen, tlf. (03) 14 22 11, lo kal 251. Ansøgningsfrist: 23. marts 1981. Skriftlig ansøgning mærket med stilling s betegnelsen, bedes sendt til Solrød kom mune, Solrød Center 1, 2680 Solrød Strand.\nsøger socialrådgivere til »hjemme-hos« støttefunktioner 10-20 timer ugentlig, pr. opgave. Der vil være mulighed for eventu elt at kombinere 2 opgaver.\n(behandlingshjem for 24 elever i alderen 516 år) søger en socialrådgiver.\nUdover arbejdet i hjemmet indebærer stil lingen også koordinering i forhold til øvri ge kontaktpersoner. Aflønning efter gældende regler. Supervision ydes.\nStillingen er normeret i lønramme 14/18. Nærmere oplysninger kan fås ved henven delse til Bodil Pedersen, Egelundshuset. Ansøgningsfristen udløber 1. april 1981. Ansøgning stiles til bestyrelsen og sendes til forstander Bodil Pedersen, Egelundshu set, 3630 Jægerspris.\nNærmere oplysninger om de enkelte opga ver fås ved henvendelse til: Social- og sundhedsfovaltningen, Herlev Bygade 90, 2730 Herlev tlf. 02- 93 06 33, Lo ne Nilsson, lokal 281 eller Lillian Søren sen, lokal 258. Ansøgningsfrist 18.3.\nKommunernes landsforening Uddannelseskontoret søger medarbejder I uddannelseskontoret er en stilling som fuldmægtig ledig til besættelse snarest muligt. De væ sentligste opgaver inden for konto rets arbejdsfelt er at medvirke ved den overordnede planlægning, koordinering og styring, dels af grunduddannelser på forskellige niveauer for kommunale perso nalegrupper, dels af efter- og videreuddan nelsesmuligheder for kommunernes per sonale. Udførelsen af opgaverne sker i vid ud strækning ved at repræsentere landsfore ningen i udvalg og arbejdsgrupper m.v., nedsat af ministerier og styrelser m.fl., idet denne virksomhed baseres på en lø bende udarbejdelse af udredninger omfat tende bl.a efterspørgselsprognoser. Uddannelseskontoret udfører endvidere sekretariatsm æ ssige opgaver for lands foreningens bestyrelse samt informati onsvirksomhed over for kommunerne om spørgsmål vedrørende personaleuddan nelser. Der søges en medarbejder med erfaring og kendskab til kommunale forhold kombine ret med relevant uddannelse på Danmarks Forvaltningshøjskole eller en sam fundso rienteret uddannelse på kandidat- eller mellemniveau. Ansæ ttelse sker som fuldmægtig i løn ramme K 23 (27/34) eller efter overens komst mellem Kommunernes Landsfore ning og vedkommende faglige organisati on. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til kontorchef Poul Erik Hansen, tlf. 01- 12 27 88, lokal 333. Ansøgning mrk. 205-81A bilagt kopi af ek samensbeviser og eventuelle anbefalin ger, som skal være landsforeningen i hæn de senest den 11. marts 1981, indsendes til Kommunernes Landsforening Gyldenløvesgade 11 1600 København V. DS kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nFamilierådgiver »Hjemme hos« pædagog En fuldtidsstilling som familierådgiver er ledig til besættelse snarest for en uddan net pædagog/socialrådgiver med nogen erfaring. Arbejdet indebærer tæt kontakt med fam i lier i deres eget hjem samt koordinerende funktioner i forhold til institutioner og sko ler m.v. Der kræves samarbejdsevner, selvstæ n dighed og initiativ. Ordningen indebærer fast ugentlig super vision af psykologer. Løn- og ansæ ttelsesvilkår efter overens komst. Yderligere oplysning kan fås ved henven delse til ekspeditionssekretæ r Solveig Sanderhage, (01) 69 92 22, lokal 2640. Ansøgning vedlagt eksamensbeviser og med oplysning om tidligere beskæ ftigelse fremsendes inden 18. marts 1981 til: Gladsaxe kommune Rådhuset - 2860 Søborg\nHerlev kommune Assistent En stilling som assistent i social- og sund hedsforvaltningens bistandsgrupper er le dig pr. 1. maj 1981 eller tidligere. - Arbejds tiden er midlertidig fastsat til 20 timer pr. uge. Arbejdet omfatter kontanthjælp, hjælpe foranstaltninger for børn og unge, revali dering samt rådgivning og vejledning ind en for bistandslovens område. Stillingen kan søges af en kommunalt ud dannet sagsbehandler eller en socialråd giver, såvidt muligt med praktisk erfaring fra arbejdet i en rådgivergruppe. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i henhold til af tale mellem Foreningen af kommuner i Kø benhavns Amt og de forhandlingsberetti gede organisationer. Skriftlig ansøgning med oplysning om tid ligere beskæ ftigelse og bilagt kopier af re levante eksamenspapirer, indsendes se nest den 18. marts 1981 til Herlev kommu nalbestyrelse, Rådhuset, 2730 Herlev. DS-kommentar: Fuldtidsforsikrede ar bejdsløse skal til denne stilling have en fri gørelsesattest for at få supplerende dag penge. Evt. ansøgere kan kontakte ar bejdsgiveren og få oplyst, om frigørelsesattest gives.\nSidste frist for indrykning af stillingsannon cer vil for de følgende numre væ re: Sidste frist: nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr. nr.\n6: 7: 8: 9: 10: 11: 12: 13: 14: 15: 16: 17: 18: 19: 20:\n4. 18. 1. 9. 29. 13. 27. 10. 24. 8. 22. 5. 19. 2. 16.\nmarts marts april april april maj maj juni juni juli juli august august september september\nUdkommer: 18. 1. 15. 29. 13. 27. 10. 24. 8. 22. 5. 19. 2. 16. 30.\nmarts april april april maj maj juni juni juli juli august august september september september\nSjælland og øer Slagelse kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandler til bistandsafdelingen En stilling som sagsbehandler ved socialog sundhedsforvaltningens sagsbehand lergrupper er ledig til besættelse 1. april 1981. Arbejdet omfatter kontanthjælp, hjælpe foranstaltninger for børn og unge, revali dering samt rådgivning. Stillingen ønskes besat med en kommu nalt uddannet sagsbehandler eller so cia l rådgiver. Løn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til gældende aftale/overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og de re spektive faglige organisationer. Ansøgning bilagt kopi af eksamensbevi ser m.v. samt oplysning om tidligere be skæ ftigelse bedes sendt til Slagelse kom mune, personalekontoret, Rådhuset, 4200 Slagelse, inden den 15. marts 1981. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nVestsjællands Amtskommune Socialrådgiver ved ungdomspsykiatrisk afdeling En nyoprettet stilling som socialrådgiver ved den ungdomspsykiatriske funktion i Vestsjæ llands Amt ønskes besat snarest muligt. Den ungdomspsykiatriske sengeafdeling, som er beliggende på Am tshospitalet i Ny købing Sjæ llands område, ventes taget i brug 1. januar 1982. Inden dette tidspunkt skal socialrådgiveren deltage i planlæ g ning og opsøgende arbejde samt ambu lante behandlingsopgaver i et distrikspsykiatrisk team. Også efter at afdelingen er etableret den 1. januar 1982, må socialråd giveren regne med at bruge en stor del af sin tid uden for sengeafdelingens rammer. Ansæ ttelsen sker i henhold til overens komst mellem Am tsrådsforeningen i Dan mark og Dansk Socialrådgiverforening. Nærmere oplysninger kan fås ved henven delse til ledende socialrådgiver Ja co b Jen  sen, tlf. (03) 41 14 14. Ansøgning bilagt eksamensbevis og evt. anbefalinger bedes sendt til Vestsjæ l lands Amtskommune, Slagelsevej 7, 4180 Sorø og må være amtskommunen i hænde senest den 18. marts 1981.\nRingsted kommune Projektleder til erhvervsintroducerende kurser for unge arbejdsløse Ved ungdomsinformationen, Hyldegårds vej, Ringsted, er en stilling som projektle der ledig til besættelse efter nærmere af tale. Projektlederen skal under ansvar over for Specialarbejderskolen assistere skolen ved planlægning, tilrettelæ ggelse og gen nemførelse af ElFU-kurser i Ringsted-området. Projektlederen skal forestå kursernes dag lige administration, samt deltage i plan lægning af kursusaktiviteter og fungere som kontaktled mellem elever, skole og myndigheder. Der stilles krav om lyst og evner til at ar bejde med unge ledige, herunder yde råd givning og vejledning af eleverne vedrø\nNæstved kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandlervikarer\nVikariaterne har en varighed af seks måneder. Stillingerne ønskes besat med ansøgere, der har en kommunal socialuddannelse, so cia l rådgiveruddannelse eller anden relevant uddannelsesm æ ssig baggrund. sekretærer.\nLøn- og ansættelsesvilkår i h.t. gældende overenskomst. Nærmere oplysninger om stillingerne kan indhentes hos ekspeditionssekretæ r Knud Vagn Larsen, tlf. (03) 73 02 33. Ansøgning med oplysning om uddannelse, nuværende og tidligere beskæ ftigelse vedlagt kopi af eksamensbeviser og evt. anbefalinger fremsendes senest den 17. marts 1981 til Næstved kommune Rådhuset 4700 Næstved\nDer kræves hertil et godt kendskab og kontaktevne til erhvervsliv, organisationer og offentlige myndigheder. Stillingen ønskes besat med en socialråd giveruddannet eller anden faglig uddannet ansøger. Yderligere oplysninger fås ved henvendel se til projektleder Lis Nørhøj, Ungdom sin formationen på telefon 03- 61 67 80. Ansæ ttelse og aflønning finder sted efter forhandling med Kommunernes Landsfor ening. Ansøgning bilagt kopi af uddannelsesbe viser m.v. bedes inden den 18. marts 1981 fremsendt til: Ringsted kommune Rådhuset 4100 Ringsted DS-kommentar: Ansøgere bedes rette tele fonisk henvendelse til sekretariatet tør an sætteisen.\nKorsør kommune Sagsbehandler En stilling som sagsbehandler ved socialog sundhedsforvaltningen er ledig til be sæ ttelse snarest muligt. Ansøgere med uddannelse som socialråd giver eller anden social uddannelse vil blive foretrukket. Den pågældende vil blive beskæftiget i forvaltningens rådgivningsafdeling, og der vil derfor blive lagt vægt på, at man har lyst og evner til at deltage i et positivt gruppesamarbejde. Aflønning og ansættelsesvilkår sker i hen hold til gældende overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og de for handlingsberettigede organisationer. Ansøgning vedlagt kopi af personlige pa pirer stiles til Korsør Byråd og indsendes senest onsdag den 18. marts 1981 til Korsør Byråds sociale udvalg Dahlsvej 3 4220 Korsør\nFyn Odense kommune »Hjemme hos«-pædagog\nI forvaltningens bistandsafdeling er to stillinger som sagsbehandlervikarer ledige til be sæ ttelse snarest.\nBistandsafdelingen består af 7 grupper å 4 sagsbehandlere +\nrende problemer af såvel erhvervsmæssig som social art.\nTil social- og sundhedsforvaltningen sø ges en uddannet pædagog til at udføre støttefunktion 25 timer ugentligt i forelø big 6 måneder, men med mulighed for for længelse. Tiltræ delse snarest muligt eller efter aftale. Støtten skal gives til en 4-årig dreng, hvis sproglige og sociale udvikling er noget til bage. Støttefunktionen skal foregå i hjem met i morgen- og eftermiddagstimerne. Endvidere er det ønskeligt, at »hjemme hos«-pædagogen vil kunne fungere som aflastningsfam ilie i et antal week-end’er. Arbejdet vil foregå i nært samarbejde med kommunens sagsbehandler og psykolog. Løn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og DSL eller Dansk Social-\nrådgiverforening. Yderligere oplysninger ved henvendelse til fuldmægtig Inger Søndergård, tlf. (09) 13 13 72, lokal 3176.\nAnsøgning bilagt kopi af personlige papi rer til Odense Magistrat, 3. afdeling, Per sonalekontoret, Postboks 342, 5100 Oden se C, senest 14 dage fra annoncens dato. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverfor ening gør opmærksom på, at du inden an søgning bør kontakte A LU eller de arbejds løses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at længst ledig princippet overholdes.\nOMRÅDEKONTOR BRABRAND, SAGSBEHANDLERVIKAR. Stillingen genopslås på grund af for få indkomne ansøgninger. Vikariatet løber til 31. januar 1982. Arbejdet om fat ter sagsbehandling i en rådgivergruppe og vedrører det lovkompleks, der henhører under Bistandsloven. Arbejdstid: 40 timer ugentlig. Tiltrædelse: Snarest muligt. Løn- og ansæ t telsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening/HK. Ansøgningsfrist: 19.3.81. Ansøgningen mærkes 341/80. Begyndelses- og slutløn for socialrådgiveruddannet: (skalatrin 18-26) 8.833,26 - 9.926,62. For kontoruddannet: (skalatrin 15-21) 8.152,25 - 9.130,55.\nOdense kommune Social- og sundhedsforvaltningen\nOMRÅDEKONTOR VIBY, SAGSBEHANDLERVIKAR. Vikariatet løber i tiden 1. april - 31. august 1981. Arbejdet omfatter sagsbehandling i en rådgivergruppe og vedrører det lov kompleks, der henhører under Bistandsloven. Arbejdstid: 40 timer ugentlig. Tiltrædelse: 1.4.81. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening/HK. Ansøgningsfrist: 19.3.81. Ansøgnin gen mærkes 44/81. Begyndelses- og slutløn for sagsbehandlervikar: Socialrådgiverudd.: (skalatrin 19-26) 8.833,26 - 9.926,62. For kontoruddannet: (skalatrin 15-21) 8.152,25 • 9.130,55).\nTil vort områdekontor Centrums fam ilieaf deling, kontanthjælpsafsnittet, søges med tiltrædelse snarest muligt en fuld tidsbeskæ ftiget assistent/socialrådgiver. Beskæftigelsesområdet bliver hovedsage lig manuelle udbetalinger af kontanthjælp samt udbetaling via EDB-systemet. Løn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til aftale/overenskomst mellem Kommuner nes Landsforening og HK. Ansøgning bilagt kopi af personlige papi rer sendes til Odense Magistrat, 3. afde ling, Personalekontoret, Postboks 342, 5100 Odense C, senest 14 dage fra annon cens dato.\nØstjylland Fredericia kommune Sagsbehandlere\n1 heltidsansat sagsbehandler til vareta gelse af § 47-opfølgning. Arbejdet vil omfatte samtaler med længe revarende syge, og efterfølgende iværk sættelse af erhvervsmæssige foranstalt ninger. sagsbehandler\nOMRÅDEKONTOR NORD, SAGSBEHANDLERVIKAR, (barselsvikariat 14 uger). Arbejdet omfatter sagsbehandling i en rådgivergruppe og vedrører det lovkompleks, der henhører under Bistandsloven. Arbejdstid 40 timer ugentlig. Tiltræ delse 16. marts 1981. Løn- og an sæ ttelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening. For en kontoruddannet løn- og ansæ ttelsesvilkår i hen hold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og HK. Ansøgningsfrist 11.3.81. Ansøgning mærkes 47/81. Begyndelses- og slutløn for socialrådgiveruddannet: (skalatrin 19-26) 8.833,26 ■ 9.926,62. For en kontoruddannet: (skalatrin 15-21) 8.152,25 ■ 9.130,55. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nVed social- og sundhedsforvaltningen er følgende nynormerede stillinger ledige til besættelse snarest:\n1 heltidsansat standsgruppe.\nDS-kommentar: Dansk Socialrådgiverforening gør opmærksom på, at du inden ansøg ning bør kontakte A LU eller de arbejdsløses kontaktperson i kredsforeningen, fo ra t sikre dig, at læ ngst ledig princippet overholdes.\n1 deltidsansat sagsbehandler (30 timer ugentlig) til intensiv sagsbehandling og opfølgning omkring børn/familier med vidtgående fysiske/psykiske handicaps. Nærmere oplysninger: Tlf. (05) 93 33 33, lo kal 2125 v/ Bent Larsen. Ovennævnte stillinger ønskes besat med kommunalt uddannede sagsbehandlere eller socialrådgivere med erfaring i sagsog klientbehandling inden for bistandslo vens arbejdsområde. Løn- og ansæ ttelsesforhold i h.t. gælden de overenskomst. (Ansættelse vil ske som funktionær). Lønramme K 14/17 (19-26). Ansøgning med oplysning om tidligere be skæftigelse, bilagt kopi af eksamensbevis og anbefalinger bedes senest den 18.3.1981 sendt til: Det sociale udvalg, rådhuset, 7000 Frederi cia.\nDS-kommentar: Dansk Socialrådgiverforening gør opmærksom på, at du inden ansøg ning bør kontakte A L U eller de arbejdsløses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at læ ngst ledig princippet overholdes. UNGDOMSCENTRET I ÅRHUS, Åboulevarden 3,8000 Århus C. SOCIALRÅDGIVERVIKAR. (Barselvikariat). Til Ungdom scentrets ambulant gruppe søges en vikar for socialrådgiver. Ungdomscentret er et behandlingssystem for unge, fortrinsvis med problemer omkring stofmisbrug. Vikaren vil blive tilknyttet en af de to områdegrupper, hvor arbejdet foregår i tæt samarbejde mellem socialrådgivere og pædagoger. Jobbet vil være en kombination af behandlende, forebyggende og opsøgende arbejde. Skiftende arbejdstider må påreg nes i et vist omfang. Arbejdstid: 30 timer ugentligt. Tiltrædelse: 4.5. - 9.8. Løn- og ansæ t telsesvilkår i henhold til overenskomst mellem K L og Dansk Socialrådgiverforening. Yderligere oplysninger kan fåsved henvendelse til Bitten Horwitz på tlf. (06) 12 93 33 lokal 3046. Ansøgningsfrist: 18.3.81. Ansøgningen mærkes 54/81. Begyndelses- og slutløn for socialrådgivervikar: (skalatrin 19-26) 6.624,95 - 7.444,97. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverforening gør opmærksom på, at du inden ansøg ning bør kontakte A LU eller de arbejdsløses kontaktperson i kredsforeningen, fo ra t sikre dig, at længst ledig princippet overholdes. UNGDOMSCENTRET, Åboulevarden 3, 8000 Århus C. SOCIALRÅDGIVERVIKAR. Til Ung domscentrets ambulantgruppe søges en vikar for socialrådgiver. Ungdomscentret er et behandlingssystem for unge, fortrinsvis med problemer omkring stofmisbrug. Vikaren vil blive tilknyttet en af de to områdegrupper, hvor arbejdet foregår i tæt samarbejde mellem socialrådgivere og pædagoger. Arbejdet vil være en kombination af behandlende, fore byggende og opsøgende arbejde. Skiftende arbejdstider må påregnes i et vist omfang. Arbejdstid: 30 timer ugentlig. Tiltrædelse: 1.4. - 31.12.81. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i hen hold til protokollat mellem KL og Dansk Socialrådgiverforening. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Bitten Horwitz på tlf. (06) 12 93 33 lokal 3046. Ansøgningsfrist: 18.3.81. Mærket nr. 55/81. Begyndelses- og slutløn for socialrådgivervikar: (skalatrin 1926) 6.624,95 - 7.444,97.\nÅrhus kommunes social- og sundhedsforvaltning fortsættes på næste side. . . 23\nÅrhus kommunes social- og sundhedsforvaltning . . .fortsat fra forrige side OMRÅDEKONTOR BRABRAND, AFDELING GJELLERUP. SAGSBEHANDLERVIKAR. V i kariatet løber i tiden 1. april/81 - 30. september/81. Arbejdet omfatter sagsbehandling i en rådgivergruppe, og vedrører det lovkompleks, der henhører under Bistandsloven. Grup pen arbejder p.t. projektorienteret. Arbejdstid: 40 timer ugentlig. Tiltrædelse: 1.4.81. Lønog ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening/HK. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse på tlf. (06) 25 24 22 lokal 253 og Sten Hansen. Ansøgningsfrist: 18.3.81. Ansøgningen mær kes 57/81. Begyndelses- og slutløn for socialrådgiveruddannet: (skalatrin 19-26) 8.833,26 • 9.926,62. For kontoruddannet: (skalatrin 15-21) 8.152,25 - 9.130,56. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverforening gør opmærksom på, at du inden ansøg ning bør kontakte A LU eller de arbejdsløses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at længst ledig princippet overholdes.\nsønderjyske sygehuse og repræsentanter fra socialcentrets bistandsafdeling. Det bemærkes, at der ved sygehuset er ansat yderligere 1 socialrådgiver. Nærmere oplysninger kan fås ved henven delse til fuldmægtig Anne-Lene Meng, tlf. (04) 62 50 50, lokal 271. Løn og ansæ ttelsesvilkår fastsæ ttes i henhold til gældende overenskomst mel lem Dansk Socialrådgiverforening og Am tsrådsforeningen i Danmark. Ansøgning sendes til Sønderjyllands amtskommune, Social- og sundhedsfor valtningen, Amtsgården, Flensborgvej 130, 6200 Aabenraa, således at den er amtskommunen i hænde senest den 17. marts 1981.\nSOCIAL- OG SUNDHEDSFORVALTNINGEN LØN- OG PERSONALEAFDELINGEN VALDEMARSGADE 18 - 8100 ÅRHUS C.\nÅrhus Kommunehospital Vikar for socialrådgiver Ved Århus Kommunehospitals socialråd givertjeneste er en stilling som vikar for socialrådgiver ledig til besæ ttelse i perio den 2.3. - 31.7.1981. Arbejdstiden er 22 timer ugentlig, placeret således mandag, tirsdag, torsdag og fre dag 8.15 - 12.45, onsdag 10.30 - 14.30. Løn- og ansættelsesvilkår efter overens komst mellem Amtsrådsforeningen i Dan mark og Dansk Socialrådgiverforening. Ansøgning bilagt afskrift af eksam ensbe vis og anbefalinger indsendes til admini strationschefen, Århus Kommunehospital inden 8 dage efter bladets udsendelse. Ufrankeret, adresseret svarkuvert bedes vedlagt. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist. DS-kommentar: Fuldtidsforsikrede ar bejdsløse skal til denne stilling have en fri gørelsesattest for at få supplerende dag penge. Evt. ansøgere kan kontakte ar bejdsgiveren og få oplyst, om frigørelses attest gives. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverfor ening gør opmærksom på, at du inden an søgning bør kontakte A LU eller de arbejds løses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at længst ledig princippet overholdes.\nDen sociale Højskole i Esbjerg Medarbejder til efter- og videreuddannelsesafdelingen Mariager kommune Sagsbehandler En stilling som sagsbehandler ved socialog sundhedsforvaltningen er ledig til be sæ ttelse snarest muligt. Stillingen ønskes besat med en socialråd giver eller en kommunalt uddannet medar bejder med nogen erfaring i klientbehand ling. Nærmere stillingsbetegnelse kan ik ke oplyses på nuværende tidspunkt, da forvaltningen grundet opnormering er i færd med at ændre behandlergruppens struktur. Ansæ ttelse og aflønning sker i henhold til overenskomst mellem de respektive orga nisationer og Kommunernes Landsfore ning. Ansøgning vedlagt oplysninger om uddan nelse og tidligere beskæ ftigelse samt af skrift af eksamensbeviser og anbefalinger bedes inden den 15. marts 1981 fremsendt til\nSom følge af fratræden til anden beskæ fti gelse er der en stilling ledig til besættelse snarest muligt (20 timer ugentlig). Til stillingen er knyttet følgende funktio ner: Funktionsområdet vil være højskolens ef ter- og videreuddannelsesafdeling, hvor der vil blive tale om planlægning, tilrette lægning og afvikling af kurser og efterud dannelse i øvrigt for personale med socialformidlende funktioner på amts- og pri mærkommunalt plan, samt deltage i det med indplacering af videreuddannelse i højskolens regi forbundne arbejde. I forbindelse hermed vil der forekomme en del virksomhed af extern karakter, - delta gelse i møder i planlæ gningsfasen og funktion som kursusleder samt deltagelse i møder på centralt plan i henseende til ko ordination af den samlede kursusvirksom hed på landsplan for den førnævnte mål gruppe.\nMariager kommune, Social- og sundhedsforvaltningen, Fjordgade 5, 9550 Mariager.\nVed ansættelsen vil der blive lagt vægt på, at den der ansættes, er i besiddelse af grundig teoretisk og praktisk kendskab til socialform idlerens arbejdsområde og vil kår.\nStillingen aflønnes efter de mellem staten og organisationerne indgåede aftaler, hvorved der vil blive taget hansyn til den pågældende anciennitet og forudgående beskæftigelse.\nPsykiatrisk Hospital i Århus 8240 Risskov Alkoholklinikken\nSønderjyllands amtskommune Social- og sundhedsforvaltningen Sygehussocialrådgiver\nEn stilling som vikar for socialrådgiver i 2 mdr. fra 1. juli 1981 er ledig til besættelse.\nTil varetagelse af socialcentrets betjening af socialrådgiverfunktionen ved sygehuse ne søges en socialrådgiver ved sygehuset i Gram 20 timer ugentlig fra 1. april 1981 el ler snarest. Arbejdstiden kan aftales.\nAnsøgning indsendes senest den 1. april 1981 til overlæge C. J. Hansen. DS-kommentar: Dansk Socialrådgiverfor ening gør opmærksom på, at du inden an søgning bør kontakte A LU eller de arbejds løses kontaktperson i kredsforeningen, for at sikre dig, at læ ngst ledig princippet overholdes.\nDer ydes rådgivning og vejledning til pati enter og afdelinger. Rådgiverfunktionen har formidlende karakter mellem patient, socialforvaltning og evt. institutioner. Det daglige arbejdssted bliver på afdelinger ne, dog med fast kontakt til socialcentret. Der afholdes et fast månedligt møde med socialrådgiverne ansat på de øvrige andre\nDen sociale Højskole Storegade 182 6700 Esbjerg - og må være højskolen i hænde senest onsdag, den 18. marts 1981 inden kl. 12.00. Nærmere oplysninger kan indhentes tele fonisk på tlf. (05) 13 35 00 lokal 29, afde lingsleder Tage Bernstrup. DS-kommentar: Fuldtidsforsikrede ar bejdsløse skal til denne stilling have en fri gørelsesattest for at få supplerende dag penge. Evt. ansøgere kan kontakte ar bejdsgiveren og få oplyst, om frigørelses attest gives.\nBramming kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandler En heltidsstilling som sagsbehandler i so cial- og sundhedsforvaltningen er ledig til besættelse pr. 1. april 1981.\nundervisningsministeriet og sendes til Esbjerg socialpæ dagogiske Seminarium, Fynsgade 2, 6700 Esbjerg, og skal være seminariet i hænde senest den 15/3 1981 kl. 12.00. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til rektor eller souschef på tlf. 05- 13 33 66.\nStillingen ønskes besat med en kommunal uddannet sagsbehandler eller socialråd giver med erfaring i sags- og klientbehand ling inden for bistandslovens område.\nLøn- og ansæ ttelsesforhold i h.t. gælden de overenskomst.\nViborg kommune 20-timers socialrådgiverstiliing samt vikar for socialrådgiver\nNærmere oplysning: Tlf. (05) 17 33 88, lokal 137 eller 146. Ansøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse bilagt kopi af eksamensbevi ser og anbefalinger bedes indsendt se nest den 18. marts 1981 til: Bramming kommune Set. Knuds Alle 7 6740 Bramming\nEsbjerg socialpædagogiske Seminarium søger med tiltrædelse snarest lærer i so ci ale fag. Stillingen, der er på fuld tid, er normeret i statens lønramme 18/26 + tillæg. Ansøgeren må være indstillet på at funge re som studievejleder for projektgrupper og tværfaglige studiegrupper, ligesom del tagelse i hele seminariets pædagogiske virksomhed, møder, studierejser og eks kursioner er en forudsætning. Ansøgeren skal have en for undervisnin gen relevant faglig uddannelse. Der vil der udover blive lagt vægt på pæ dagogisk ud dannelse, praktisk (institutions) -erfaring fra socialt/pædagogisk arbejde og voksen pæ dagogisk (evt. tværfaglig) undervis ningserfaring. Ansøgning med dokumentation for uddan nelse og tidligere beskæ ftigelse stiles til\nVed behandlingshjemmet »Jens Holst« er en 20 timers stilling som socialrådgiver le dig til besættelse pr. 1. april 1981 efter ud løb af medarbejders orlov. Samme sted er en fuldtidsstilling som vi kar for socialrådgiver under barselsorlov ledig medio maj 1981. Løn i henhold til gældende overenskomst mellem Amtsrådsforeningen i Danmark og Dansk Socialrådgiverforening. Behandlingshjemmet er normeret til 30 børn i alderen 6-16 år, organiseret i 3 afde linger med hver 10 børn og en intern skole. Ansøgere må være indstillede på, at arbej det kræver tæt og intensivt samarbejde omkring løsning af den totale behand lingsopgave for de enkelte børn. Social rådgiverens arbejde er primært at vareta ge det externe familiearbejde med basis i en af behandlingshjemmets 3 afdelinger.\nkonsulent ledig fra 1. maj 1981 med tjene ste i revaliderings- og pensionsafdelingen. Vikariatet er på 40 timer pr. uge og kan eventuelt deles - 2 x 20 timer. Pågældende skal i samarbejde med afde lingens øvrige personale indgå i konsu lentberedskabet over for de kommunale social- og sundhedsforvaltninger i revali derings- og pensionsanliggender m.v. samt fungere som sagsbehandler i sekre tariatet for revaliderings- og pensionsnæv net. Der vil blive lagt vægt på kendskab til og erfaring fra førtidspensions- og/eller reva lideringsområdet, med uddannelse sva rende til socialrådgiveruddannelsen eller de sam fundsvidenskabelige uddannelser cand. jur. eller lignende. Aflønning i henhold til overenskomst mel lem Am tsrådsforeningen i Danmark og den pågældende fagorganisation. Yderligere oplysninger om stillingen vil kunne fås ved henvendelse til afdelingsle der E. Knudsen, tlf. (08) 15 62 22, lokal 5410. Ansøgning med dokumenteret oplysning om uddannelse og hidtidig beskæ ftigelse sendes til: Nordjyllands amtskommune, socialcen  tret, revaliderings- og pensionsafdelingen, Niels Bohrs Vej 30, 9220 Aalborg Øst, in den den 29. marts 1981.\nAnsøgere med erfaring i behandlings mæssigt familiearbejde og i forhandling med myndighederne vil blive foretrukket.\nNordjyllands Amtskommune Socialcentret Socialcenterkonsulent\nAnsøgning stiles til Viborg Amtskommune og sendes til Behandlingshjemmet »Jens Holst«, Røddingvej 11, 8800 Viborg. Tlf. 0662 50 88. Ansøgningsfrist den 16. marts 1981.\nEn fuldtidsstilling eventuelt et fuldtidsvi kariat som socialcenterkonsulent - indtil videre med tjeneste i socialcentrets anke afdeling - er ledig til besæ ttelse snarest.\nNærmere oplysninger ved henvendelse til forstander Lise Westergaard Madsen eller ledende socialrådgiver Aage Nielsen. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nSkive kommune Sagsbehandler Ved social- og sundhedsforvaltningen er en stilling som sagsbehandler i en af forvaltnin gens 2 bistandsgrupper ledig til besættelse snarest. Bistandsgrupperne arbejder efter en skoledistriktsordning og arbejdsområdet omfatter socialrådgivning, kontanthjælp og børn/unge. Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gæ ldende overenskomst. Ansøgere med uddannelse som socialrådgiver eller kommunalt uddannede med kend skab til området vil blive foretrukket. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til fuldmægtig Jens BruunToft eller socialinspektør Jørgen Larsen, tlf. (07) 52 18 00. Ansøgning bilagt kopi af eksamensbeviser, udtalelser o.l. må være Skive byråd, Østerga de 29, 7800 Skive i hænde senest den 18.3.1981.\nArbejdet består i behandling af de klage sager, der er henlagt til amtsankenævnet i henhold til den sociale lovgivning. Stillingen ønskes besat med en cand. jur., socialrådgiver eller en medarbejder med teoretisk og praktisk uddannelse i forbin delse med kommunal ansættelse. Der vil blive lagt vægt på gode teoretiske kundskaber og praktisk erfaring i sagsbe handling inden for det socialretlige områ de. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Am tsrådsforenin gen i Danmark og pågældende faglige or ganisation. Yderligere oplysninger om stillingen vil kunne fås ved henvendelse til socialcen terchef Dan Spangsgaard, telf. 08- 15 62 22, lokal 5400, eller socialcenterkonsulent Per W. Johansen, telf. 08- 15 62 22, lokal 5303. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse indsendes til:\nNordjylland Nordjyllands amtskommune Barselsvikariat for socialcenterkonsulent\nNordjyllands amtskommune Socialcentrets ankeafdeling Amtsgården Niels Bohrsvej 30 9220 Aalborg Øst senest den 11. marts 1981. DS-kommentar: For kort ansøgningsfrist.\nI Nordjyllands amtskommunes socialcen  ter er 1 barselsvikariat for socialcenter\nKredsforeninger i Dansk Social rådgiverforening\nMedlemshenvendelser Atle henvendelser til Dansk Socialråd giverforening fra medlemmer i kreds foreninger, hvor der er ansat afdelings sekretærer skal rettes til afdelingssekre tæren.\nKøbenhavn og Frederiksberg kom muner Kredsformand Per Larsen Hornbækgade 7 ,4.th., 2200 København N T lf.arb .: 01-971222 T lf.p rv .: 01-199119\nØvrig bestyrelse Gravers Graversen Britta Jacobsen Kaj Thingstrup Birgit Skov Jensen Merete Buddig John Guldager\nKøbenhavns amt Kredsformand Erik Lund Ledreborg A lle 3 2820 Gentofte Tlf.arb .: 01-704111 T lf.p rv .: 01-682763\nAfdelingskontor Vesterbrogade 62 A , 1. 1620 København V Tlf.: 01-222161 Kontoret åbent man. til tor. 9-12\nFrederiksborg amt Kredsformand Hanne Kegnæs Holløsegade 8 3210 Vejby Tlf.arb .: 02-100666 T lf.p rv.: 02-307317 Afdelingskontor Slotsgade 53,1., 3400 Hillerød Tlf.: 02-253526 Kontoret åbent man. 9-11 tir-tor. 9-13\nØvrig bestyrelse Ulla-Britta Duus L illi Eriksen Kari Selstrøm Helle Wagner Jette Flindt Kirsten Sperling A fdelingssekretær Sussi Lester Arbejdstid man-tir. 9-17 tor. 9-13\nl* j | ,\nKredsformand Øvrig bestyrelse Anne Haarløv Jannik Sølyst Jørgensen Skovbovængets A lle 18 Inger Kjeldsen 4000 Roskilde Michael Olsen Tlf.arb.: 02-311800/219 Bitten Kristiansen Tlf.prv.: 02-365620 Kelvin Nielsen Nina Harboe\nKredsformand Øvrig bestyrelse Hanne Skovgård Ingrid S. Petersen Krogvej 1 Merete Dam 6720 Nordby Birthe PoderFanø U lla Laursen T l f .arb.: 05-123066 Bente Damkjær Tlf.prv.: 05-162657 Britta Mardnsen\nA fdelingskon tor Jernbanegade 50 Afdelingssekretær U lla M aat6700 Esbjerg Tlf.: 05-135338\nAfdelingskontor Havnevej 5 4000 Roskilde Tlf.: 02-370916 Kontoret åbent tir. 12.30-15.30 ons. 10-15\nKontoret åbent ons. 9-11 Arbejdsløse møde hver tirsdag 10-13 på afdelingskontoret.\nKontakt Afdelingssekretæren tir.13-16 ons.10-15\nKredsformand Marianne Caspersen Øvrig bestyrelse Follerupvej 50 Ditte W. Hansen 7000 Fredericia Karen Lis Jørgensen Tlf.arb.: 05-614344 Astrid Vestergård Tlf.prv.: 05-560152 SørenHolst\nkontakt Lisbeth Pedersen Lynge Byvej 36 4180 Sorø\nØvrig bestyrelse Karin Laursen Lene Sietved Jens Tamborg Bent Nonboe Sonja Jacobsen Poul E rik Eland\nLængst ledig liste Birgit Storgård T lf. arb.: 06- 613000 Tlf.prv.: 06- 612271\nØvrig bestyrelse Mariane Johansen Bent L. Rasmussen Gitte Madsen LiseBaastrup Eva Bach Karen Schlessinger\nKredsformand Øvrig bestyrelse Ole K. Gregersen Lars Thøger Jensen Spøttrupvej 6, st.tv. Eva Hallgren Øvrig bestyrelse Tjørring Finn Jensen Birgit Rasmussen 7400 Herning Lars Vestergård Verner W. Hansen T lf. arb.: 07-151511, lokal 155 Randi Færge Annemarie Hansen Tlf.prv.: 07-267684 Bodil M øller Hans H. Grundt Afdelingskontor Åse Jessen-Hansen Nørregade 30, Britta Hestrup Hansen 7500 Holstebro Tlf.: 07-413080\nLængst ledig liste kontaktA L U man. og ons.11-13\nØvrig bestyrelse U lla Nielsen Grete Rendal Henrietta Haukrogh ElissaFliigge\nFærøerne Kredsformand Turid Dahl Hoydalsveg 20 A 3800 Thorshavn Tlf.arb.: 042-15480 Tlf.prv.: 042-13122\nKontoret åbent fre. 11-13\nØvrig bestyrelse Finn Vosgerau Aase Nielsen Lis Carlsen SørenPedersen SteenPedersen D orrit Roos\nArbejdsløse Afdelingssekretær M øde hver tirsdag John Koldegård 9-13, Kystvejen 5, 2\nNordjyllands amt Kredsformand Frederik Biilow Christensen Snerlevej 1, 2.th. 9000 Å lborg Tlf.arb.: 08-138788 T lf. prv.: 08-166469\nA fdelingskon tor Bestyrelsesmedlem Maren T urisgade 12, 1. th. træffes 9000 Å lborg ons. 19.30-21.30 Tlf.: 08-165103\nKredsformand Øvrig bestyrelse Afdelingskontor Birthe Frank Hansen IreneJørgensen Kystvejen 5,2 »Bækgården«, Stærmosevej 21 Lise Færch 8000 Århus C 5250 Odense SV KirstenJeppesen Tlf.: 06-130444 Tlf.arb.: 09-131372 Peter Freundt Kontoret åbent Tlf.prv.: 09-963184 Birgitte Vestergaard man.-tor. 9-14 A m d i Pedersen fre. (A L U ) 10-12 Afdelingskontor Nørregade 63,2. 5000 Odense C Tlf.: 09-146022\nArbejdsløse kontakt Birgit Rasmussen fre. 11-13 Tlf.: 04-627311\nKredsformand Flemming Bo Hansen Frederiksberg 7 4470 Svebølle Tlf.arb.: 01-672151 Tlf.prv.: 03-493395 Inge Hansen Arbejdsløse Charlotte Biering Sørensen\nPensionskassen PKA Pensionskassernes Administrationskontor Kongevejen150 2830Virum\nOBS! Kredsforeningerne skal være opmærk somme på selv at meddele ændringer til ovenstående oplysninger.\nFoto: Per Folkver Leder 2\nv/ Carsten Andersen Artikler vedrørende repræsentantskabsmødet 1981 3 - 1 1\nv/ journalist Jette M ø lle r Nielsen Debat 12\n8. marts v/ Kirsten Andresen Andre organisationer 13 Anmeldelser 13 Lokalt\nFaggrupper 15 H B og udvalg 18 Til orientering 18 Blokader 18 Stillingsannoncer 18\nnr. 5, den 4. marts 1981 - 43.årgang\nPublished on Mar 4, 1981