Velkommen til Danmark | Information\nVar det mon bare et tilfælde, da min buschauffør smækkede dørene i og kørte uden den passager, der ikke delte hans hvide hudfarve? Eller var det måske en efterdønning af folketingsvalget og den fremmedfjendske debattone i Danmark?\nKRONIK – Som dansk journalist bosat i Berlin på snart 12. år er jeg klar over de snubletråde, der er spændt ud, når jeg nærmer mig Danmark.\nEn af de mest faretruende hedder kritik-af-fædreland. Det er altid tilladt at rose Danmark og fremhæve os selv på bekostning af andre. Det må du gerne. Knap så velkommen er kritik, der forsøger at anlægge en international og ikke en provinsiel målestok. Det må du ikke. Så trækkes udlandskortet. Man skal ikke skide i egen rede. Og ytringsfrihedskortet: I udlandet har de samme problemer, de tør bare ikke konfrontere dem så åbent som danskerne.\nNå, men i sidste uge ringede jeg på hos nogle venner klokken halvsyv om morgenen. Ikke for at genere dem, men fordi min ene datter havde overnattet dér sammen med sin klasses øvrige piger, heriblandt parrets datter. Jeg skulle med mine to døtre med bussen til København klokken 7.40, og min højgravide veninde, der er det smukke og usædvanlige resultat af en mor fra DDR og en far fra Ghana, var stået tidligt op for at smøre madpakke. Inden jeg gik, fortalte hun, at en af hendes musikerveninder fra Danmark også tog turen i dag. Bare den anden vej. Så langt så godt.\nBusturen har jeg taget masser af gange. Den foregår oftest sådan, at man kører med en tysk bus til Rostock. Her stiger man ud ved færgen og bærer selv sin bagage ombord. Når færgen lægger til i Gedser, holder der en bus og venter. Det var en tyndt befolket tur i sidste uge. Udover mine to døtre og mig var der kun en ung tysk kvinde med en stor rygsæk og en mand i jakkesæt med en stor kuffert. Han var tydeligvis af afrikansk afstamning. De rejste hver for sig.\n’Jeg kan ikke så godt vende om’\nDa vi ankom til Gedser, steg mine døtre og jeg først ombord i bussen. Der gik et par minutter, så ankom kvinden. Så snart hun var inde, smækkede den danske chauffør dørene i og kørte. Jeg sagde til min ene datter: »Nå, den mand, der var med fra Berlin skulle åbenbart ikke med.« Det hænder, at folk kun er med til enten Rostock eller Gedser.\nMen efter at vi havde kørt måske fem minutter, ringede buschaufførens telefon, og vi overhørte hans del af samtalen, der viste sig at være mellem ham og busselskabets kontor:\n»Nå, skulle han have været med?« Pause. »Ja, han kom godt nok hen og sagde, at han skulle til København, men så sagde jeg: ’Ja, det er der jo så mange, der skal. Der går nogle offentlige gule busser derovre.’« Pause. »Ej, jeg kører lige her og kan ikke så godt vende om.« Samtale slut. Chaufføren kørte videre i samme høje tempo som før. Det sidste i verden, han havde tænkt sig, var at vende om.\nJeg havde ikke selv bemærket det, men min datter bekræftede, at hun så vores manglende medpassager henvende sig til buschaufføren, inden vi kørte. Så gik jeg op og prikkede buschaufføren på skulderen. »Ved du hvad?« sagde jeg. »Vi er fire passagerer i den her bus, og min familie og jeg er de tre af dem. Nu spørger jeg den tyske kvinde, om hun har noget imod, at du vender om og kører tilbage til færgen for at se, om den stakkels mand, som du undlod at hjælpe, skønt han havde en billet til din bus, stadig står og venter et eller andet sted.«\nSom sagt så gjort. Den tyske kvinde havde ikke noget imod det. Jeg gik op til buschaufføren igen. »Du havde vel fået at vide, at der var fem passagerer, der skulle med fra færgen?« Ja, det havde han. »Når nu der så sidder fire passagerer i din bus, og der kommer en mand hen og siger, at han skal til København, kunne det så tænkes, at han var den femte?« sagde jeg.\n»Ja, jo, men han kunne jo også selv ...« sagde buschaufføren.\n»Du kunne jo have spurgt, om du måtte se hans billet, hvis han havde en. Han var vel lidt forvirret. Det er jo en bus, der ser anderledes ud, der kører videre fra Gedser. Måske kunne han ikke tale dansk?« sagde jeg.\n»Nej. Det kunne han vel ikke,« sagde buschaufføren skarpt.\nMen nu var jeg også skarp. Jeg sagde, at han skulle se at få vendt sin bus. Omgående. Det gjorde han. Bagefter fortalte min yngste datter, at hun hørte ham hvisle »pis!«. Vi var tilbage i Gedser Havn på fem minutter. Manden var væk. Han havde formentlig taget den offentlige bus, der afgår fra Gedser Havn klokken 13.25. Herfra har han måttet køre til Nykøbing Falster Station og tage regionaltoget til København – hvis altså ikke han allerede her fik nok af Danmark og sejlede tilbage til Tyskland med Prins Joachim.\nJeg er mig bevidst, at den oplevelse, jeg her beskriver, af nogle læsere vil blive slået hen som min personlige overfortolkning af situationen. At jeg bekræfter mine egne fordomme. Mine kritikere vil mene, at buschaufførens opførsel ikke skyldtes den omstændighed, at den afviste passager var sort og endnu mindre, at grænsebommene allerede er ved at blive sænket – i alt fald i folks hoveder. Episoden skyldes, kan de påstå, ren og skær tankeløshed. Jeg håber, at de har ret. Men med disse forbehold, som jeg gerne tager, kan man måske også læse historien som en bekræftelse af, at der har været valg i Danmark, og at vor nyudnævnte uddannelses- og forskningsminister, cand.theol. Esben Lunde Larsen, har givet sin velsignelse til, at vi kalder sorte mennesker ’negere’.\nLet bevægelige sjæle\nLunde Larsen sagde i fjor til Jyllands-Postens læsere: »Hvis jeg i fremtiden skal omtale en person, der er sort, så vil jeg omtale ham som ’neger’, fordi det er, hvad ordet rettelig dækker over.«\nNår den holdning legitimeres af landets lovgivere, risikerer det at inspirere let bevægelige sjæle til at behandle mennesker med en anden hudfarve end den gængse albyldanske i en ånd, der har vundet hævd som racistisk. Efter at hr. Larsen var udnævnt til minister, åd han i al hast sine ord i sig og proklamerede, at han nu ikke længere vil tage ordet ’neger’ i sin mund. Denne paulinske omvendelse vil forhåbentlig blive registreret i Danmark.\nTilbage ved havnen i Gedser mumlede buschaufføren noget om, at manden ikke længere var der. At han nok havde taget den offentlige bus. Lidt efter. »Ja, vi refunderer selvfølgelig hans ekstraudgifter,« sagde han så.\nJa, tænkte jeg. Hvis han oveni den behandling, han netop har været udsat for, har nærvær nok til at henvende sig endnu en gang og kræve sine penge hos busselskabet. Der netop har mistet flere både hidtidige og fremtidige passagerer: Jeg går ikke ud fra, at den pågældende herre køber billet hertil nogensinde igen. Jeg gør helt sikkert ikke.\nOg jeg skal huske at advare min veninde. Hvis hun og hendes snart tre små døtre, hvis ghanesiske herkomst ikke er til at tage fejl af, skulle overveje at besøge musikerveninden i Danmark, er der et busselskab, de i hvert fald ikke skal benytte, såfremt de ønsker at nå København.\nHennriette Harris er journalist\n09. juli, 2015 - 09:45\n"»Ja, jo, men han kunne jo også selv ...« sagde buschaufføren.\n»Du kunne jo have spurgt, om du måtte se hans billet, hvis han havde en. Han var vel lidt forvirret. Det er jo en bus, der ser anderledes ud, der kører videre fra Gedser. Måske kunne han ikke tale dansk?« sagde jeg."\nForvirring, bliver til racisme, bliver det Danmark efter valget.\nSå fruen ser hvad hun vil se ! Og får lige chancen for at overfuse en af plebejerne fra underklassen.\nJørn Andersen, robert jensen, Kim Kristensen, Jens Illum, Gert Selmer Jensen, Jannik Sørensen og Britt Kristensen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 11:20\nDet er dårlig opførsel og elendig service af chaufføren - uanset hvilken kulør den 'afviste' har. Det er ikke i orden. Og så er der den ekstra dimension at det meget vel -oveni - kan handle om racisme. Ikke godt. Og rigtigt nok: man kan ikke være sikker, men alene bekymret. Og den bekymring deler jeg også.\nHanne Ribens, Peter Nørgaard, Liliane Murray, Elisabeth Andersen, Flemming Berger og Frederikke Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 13:01\nOm den chauffør bare var almindelig morgensur eller en udsendt grænsevagt fra DF får vi nok aldrig at vide, men når du derfra går over til hvad man må kalde folk med diverse hudfarver, kan jeg kun fromt ønske held og lykke. Uanset hvilke pæne - for ikke at sige "stuerene" - benævnelser vi kan finde på, så får de kun en yderst kort levetid før de ryger over i skuffen med racistiske skældsord. Engang var det "nigger" der var det grimme ord, nu altså også "neger" - og snart bliver det selvfølgelig også "sort" osv. osv. Rigtig god fornøjelse!\nrobert jensen, Jannik Sørensen og Britt Kristensen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 14:00\nFruen kommer jo til Danmark med alle fordommene med i håndtasken, så episoden kan kun tolkes på én måde.\nrobert jensen, Mikkel Madsen, Gert Selmer Jensen og Jannik Sørensen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 14:16\nPs. Det er min erfaring som erfaren buspassager, at mange chauffører er ret sure - til tider uforskammede. Mange af dem taler dårligt dansk og har en mørk lød, men det får mig godt nok ikke til at drage andre konklusioner, end at det nok er et stressende og dårligt betalt job at være buschauffør. I hvert fald i København.\nJørn Andersen, Mads Jakobsen, robert jensen, Mikkel Madsen, Morten Pedersen, Kim Kristensen og Jannik Sørensen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 14:45\nKommentar til @BrittKristensen, @NilsSoelberg og @ErnstEnevoldsen:\nDet er IKKE fordomme, det er fakta !\nJeg har selv boet i udlandet i mange år, og - ja lad os bare blive i trafikken:\nBiler med ikke-danske nummerplader bliver der set skævt til - jeg har mere end 1 gang fået et 'håndtegn' - ganske u-provokeret.\nSom dansk født har jeg KUN ret til at kritisere andre dansk-fødninger, men det gør jeg også gerne, og jeg gør det også hér og nu:\nDe 3 ovenstående personer er desværre typiske eksempler på intolerante danskere.\nDem er der kommet flere af de senere år, og med den seneste politiske udvikling i DK må jeg forvente, at der vil blive flere af disse i fremtiden.\nMen tilbage til artiklen - forbeholdet overfor øvrige danskere - kender jeg så udemærket.\nBåde som dansker i udlandet: møder man andre danskere (de kan normalt høres på lang afstand) ja så holder man lav profil, og kontakter dem ikke.\nSom udenlands-dansker i Danmark: man vænner sig til de små kommentare man altid - ALTID - får om sit valg af bopæl i udlandet.\nDette er - blandt andet - med til at man ganske automatisk acceptere omgangstonen, og de nedladne kommentare.\nMEN NU ER DET SLUT - jeg er flyttet tilbage til DK, og skammer mig på vegne af forfatteren.\nTil de 3 nævnte - I burde afholde jer fra at komme med billige, platte kommentare, når I tydeligvis ikke vil deltage i debatten, men kun håne forfatteren.\nSiden hvornår er det blevet dansk at skyde budbringeren ?\nJEG MENER er der sørgeligt Danmark er blevet sådan et ånds-fattigt land, og kan kun tilslutte mig forfatteren.\nNette Skov, Hanne Ribens, David Zennaro, Carsten Søndergaard, hanna konyher, Christel Gruner-Olesen, Peter Nørgaard, Liliane Murray, Tino Rozzo, Behzad Aryaee, Hans Larsen, Flemming Berger, Ture Nilsson, Bodil Waldstrøm, Merete von Eyben, Peter Hansen, Mads Berg, Peter Günther, Mille Damgaard, Lene Kruhoffer, Gert Romme, Dana Hansen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 14:57\nJeg tror, uden at vide det, at buschaufføren måsked troede, at manden fra Afrika var asylansøger. Uden papirer. Og at han ville søge asyl i DK. Og hvis jeg har ret, så kan busselskabet såvel som færgeselskabet få en kæmpebøde - af den danske stat. For at have transporteret en asylansøger uden papirer til DK. Og det uanset om han havde billet til bussen eller ej.\nPhilip B. Johnsen, Mikkel Madsen og Felix Austin anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 15:52\nKære Jørgen Wassmann,\nTusind tak for dit indlæg, det rummer faktisk en hel del af det, som vi selv føler, når vi kommer til Danmark. Og jeg tror faktisk ikke, at de nævnte personer bag indlæggene, overhovedet ved noget som helst om.\nVi er danske skattebetalere uden nogen som helst fordele i Danmark. Vi har ingen stemmeret. Vi har således ingen egentligt skattefradrag bortset fra et beskåret personfradrag. Og selv lægehjælp ved evt. sygdom under ophold i Danmark skal betales kontant.\nOg selv om vi kun kommer til Danmark en enkelt gang om året, - vi føler os absolut ikke velkomne, mødes vi stort set alltid i en eller anden forbindelse med ordene, når man ser på vores nummerplader: -" Skrup hjem til det land, som I kommer fra." Det hører man mange steder, i trafiken, på indkøbscentrenes parkeringspladser osv.\nJa selv da jeg sidst fik fornyet mit pas, og fremviste min udenlandske kørekort, spurgte den venlige dame ganske uinteresseret, om hvorfor jeg ikke rejste "hjem" og gjorde det der. Hvorpå jeg svarede, at det var Borgerservice og ikke mig, der havde valgt hendes kontor, men at hvsi det kunne gøres et andet sted, ville hendes kommune i øvrigt miste mine skattepenge, hvilket kun bidrog til den dårlige stemning.\nJo, man hygger sig sandelig i det lille semifacistiske og navlebeskuende Danmark, hvor man beskylder alle udefra for sig egen usle situation, men også helst skal have nogen udefra, som man kan sparke nedaf i systemet. Og især små usle borgere helt uden egentlig betydning for landet, mener åbenbart, at dette er deres ret.\nDavid Zennaro, hanna konyher, Christel Gruner-Olesen, Liliane Murray, Mikkel Madsen, Keld Albrektsen, Jørgen Wassmann, Behzad Aryaee, Hans Larsen, Ture Nilsson, Karsten Aaen, Bodil Waldstrøm, Merete von Eyben og Mads Berg anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 16:23\nVist findes snævertsynede bøller,og en del af dem er såmænd nok racister. Ligesom racisme er ubehøvlet behandling af andre mennesker forkasteligt, om de er negre, asiater, grønlændere, indianere, kaukasiere, arabere eller noget helt sjette, men hvordan er det ulykkelige hændelsesforløb, kronikøren beskriver, en bekræftelse af, at der har været valg i Danmark, hvor er Lunde Larsens bemærkning relevant, og hvorfor skal farven på os, der ikke har været så heldige at blive født med gylden eller brun lød, benævnes "albyldansk"?\nDertil, hvorfor så grove generaliseringer i en kronik, der handler om forskelsbehandling?\nrobert jensen, Britt Kristensen, Mikkel Madsen, Morten Pedersen, Carsten Hansen, Vibeke Rasmussen, Troels E. Lund og Ernst Enevoldsen anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 16:29\nHvad hedder busselskabet ???\n09. juli, 2015 - 17:08\nEn buschauffør opfører sig utilstedeligt. Kan man af denne opførsel så drage konklusionen at den danske nation er racistisk og fremmedfjendsk. Eftersom at Harris har taget turen så tit skylder hun vel at fortælle om er det almindeligt at afrikanere bliver efterladt i Gedser. Jeg har selv kørt med en chauffør til Berlin, hvis stupide snak og fordumsfulde ævl var en prøvelse at høre på. Skulle jeg derfor dømme en hel nation fordi en idiot af første rang opfører sig tåbeligt ?\nrobert jensen, Mikkel Madsen, Morten Pedersen, Troels E. Lund, Britt Kristensen, Felix Austin og Jens Illum anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 18:19\n"Karsten Aaen" Suk....den bortforklaring er simpelthen for langt ude.\nHanne Ribens, David Zennaro, Peter Larsen, uffe hellum, Peter Nørgaard og Flemming Berger anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 18:56\n@ Anker Nielsen - nej, det er den aldeles ikke. For jeg ved at i hvert fald flyselskaber også står til store bøder, hvis staten finder ud af det (ulovligt?) har transporteret asylansøgere fra f.eks Syrien eller Afrika til DK. Altså folk med enten falsk pas eller ingen papirer. Og det er jo netop derfor at folk fra Syrien og Afrika flygter over Middelhavet eller kører i bil fra f.eks. Tyrkiet.\nJeg skal ikke gøre mig klog på, hvorfor buschaufføren afviste at tage den mand med i bussen, der var mørkere i huden end andre; jeg tænker bare at det måske kunne være en forklaring; altså dne forklaring jeg gav i mit første indlæg her i tråden.\n"Karsten Aaen" Hvis det var forklaringen ville buschauføren jo nok have givet udtryk for det istedetfor at køre tilbage.\nPeter Nørgaard og Flemming Berger anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 19:40\nKommuner hyrer det busselskab som tilbyder laveste pris til kommunen, det er de nødt til, da danske politikkere hellere vil bruge penge på moterveje og militærfly.\nDet er der nogle buschauffør som kommer til at mærke, nogle af dem er sikkert så gennembanket op i hovedet, at de ikke kan se forskel på en dansker og en afrikaner.\nMon ikke neglelakken var ved, at tørre på venstre hånd, mens journalisten skrev denne pøbel-artikel med højre hånd.\n09. juli, 2015 - 20:22\nTænk hvis man nu, næsten 50 år efter at betegnelsen "neger" af den befolkningsguppe, den refererer til, er blevet klassificeret som racistisk, kunne få banket det ind i hovederne på dem, der insisterer på at bruge ordet. Jeg var lige ved at sige "mod bedre vidende," men de ved det jo godt. Deres udgangspunkt - og jeg mener jer, Nils Solberg, Jens Illum et.al - synes at være, at de folk skal bare ikke komme her og fortælle de kloge danskere, hvad andre "må" kalde dem.\nSom en udløber af borgerretsbevægelsen i '60erne valgte sorte amerikanere altså at kalde sig Afro-Americans i stedet for det racistiske "Negro." Fra midten af '80erne gik de over til at kalde sig African-Americans på linje med andre indvandrede, der foretrak en bindestregsnationaliteter. Jeg er f.eks dansk-amerikaner, derved at jeg er født i Danmark og bor i USA. Ingen sorte, afrikansk nedstammede etniske grupper stammer fra "Negerland" men fra et afrikansk lande med en dertil hørende nationalitetsbetegnelse. Da sorte amerikanere jo ikke ved, hvilket land deres slave forfædre kom fra, har de altså nu valgt at kalde sig afrikansk-amerikanere. Hvor svært kan det være at fatte?\nHenrik Bjerre, Hanne Ribens, David Zennaro, uffe hellum, Christel Gruner-Olesen, Peter Nørgaard, Karsten Aaen, Steen Sohn, Flemming Berger og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 21:13\nJeg er ikke part i denne historie, men jeg tænker, at busselskabet hedder Euro-Line. Dem møder man i hvert fald overalt i Europa, hvor de er i fast rutefart mellem udenlandske destinationer.\nMerete, lad være at antage andre mennesker for idioter.\nSpørgsmålet om, hvad man kalder amerikanere af afrikansk oprindelse er nu nok lidt mere nuanceret , end du skitserer, se f.eks. .http://www.theatlantic.com/business/archive/2014/12/the-financial-conseq...\nSjovt, som du åbenbart mener at vide en masse om, hvad andre ved og selv glad generaliserer,\nligesom kronikøren. Er det ikke en smule ironisk?\nJeg kører tit med Eurolines mellem Nykøbing F og Berlin - jeg har svært ved at tro, at det er det busselskab, for hos dem går man ikke selv om bord på færgen. Jeg har heller aldrig oplevet noget lignende på turen, hvadenten chaufføren har været dansk, tysk eller polsk.\nDet plejer iøvrigt at være Grænsepolitiet/toldmyndigheden som laver stikprøvekontrol og går ombord i bussen og checker pas og papirer.\nTil gengæld kan jeg en hårrejsende historie om dengang min tyske samlever blev arresteret nede i Rødby Havn og forsøgt anklaget for menneskesmugling, fordi han havde tilbudt et lift til en mørklødet mand en mørk vinteraften, hvor det frøs 15 grader. Dansk politis høflighed lader i den sammenhæng meget tilbage at ønske, sammenlignet med tysk politis, skal jeg melde.\nDavid Zennaro, Christel Gruner-Olesen, Philip B. Johnsen, Karsten Aaen, Mikkel Madsen og Jørgen Wassmann anbefalede denne kommentar\n09. juli, 2015 - 21:54\nProblemet er mere hvem der har ret til at define hvilke ord der er racistiske.\nF.eks. indeholder koranen 134 gange ordet kuffar ( i forskellige bøjninger) som betegnelse for de mennesker der ikke tror på profetens Muhammeds "mytologiske fantasier" som Michael Rothstein forleden betegnede den salgs. I samme bog betegnes disse mennesker for laverestående end dyr ”Sandelig, de er ligesom kvæg, nej, de er endnu mere vildfarende fra den rette vej.” (Koranen 25/44)\nTænk hvis man nu, næsten 1400 år efter at betegnelsen "kuffar" af den befolkningsguppe, den refererer til, er blevet klassificeret som racistisk, kunne få banket det ind i hovederne på dem, der insisterer på at bruge ordet. Kan man være et anstændigt menneske med et rummeligt menneskesyn, uden at kræve koranen ændres og får fjernet de racistiske betegnelser.\n09. juli, 2015 - 22:06\nJeg kan nu konstatere,\nat fordi jeg er fastboende dansker med danske rødder,\ner jeg også racist\nfor det er alle danskere i Danmark\nTil gengæld er alle tidligere danskere som kommer til landet, så kritiske overfor enhver detalje, som de finder uforenelig med deres opfattelse af hvordan Danmark og danskerne burde være,\nog parate til at kritisere og bekræfte egne fordomme om, at landet er blevet værre, nu DE ikke selv længere bor her.\nHvis man oprigtigt tror, at de detaljer i sindelag man finder hos få buschauffører karakteriserer hele instillingen hos alle buschauffører OG danskere i særdeleshed,\nså skulle man måske lave et større fordomstjek. Hos sig selv.\nMads Jakobsen, Mikkel Madsen, Carsten Hansen, Britt Kristensen, Vibeke Rasmussen, Jens Illum, Ernst Enevoldsen og Troels E. Lund anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 00:13\nAngående sorte amerikaneres selvidentifikation har langt den overvejende del af de sorte amerikanere, jeg kender/kender til, i årevis foretrukket betegnelsen 'black' om sig selv frem for 'African-American'. Som Aisha Harris, skribent på Slate har forklaret det, i forbindelse med en beretning om hvordan hun under et ophold i Kenya, også dér var blevet spurgt om, hvor hendes forældre kom fra:\n"I am at least partially African, genetically speaking. A few years ago, my father took an ancestry DNA test, which revealed that some of his roots can be traced to Nigeria. But I don’t consider myself Nigerian-American, or even African-American. Where I’m from is America—who I am is a black American."\n"Having to explain what I am—an American with American parents, grandparents, and great-grandparents—emphasized the gulf between the Kenyan understanding of race and my own. For the Kenyans I interacted with, having black skin also means being African. For me, being black means, well, being black."\nI øvrigt blev betegnelsen "Negro" på formularer og i undersøgelser foretaget af den amerikanske folketælling, the Census Bureau, først fjernet og ændret i 2014:\n"The category 'Black, African Am., or Negro' was used in Census 2000, based on research in the late 1990s that showed there was an older cohort of African-Americans who self-identified as 'Negro.' Surprisingly, about 56,000 persons took the time to write in under the 'some other race' category the word 'Negro.' Above half of them were less than 45 years of age in 2000."\nPhilip B. Johnsen, Karsten Aaen, Mikkel Madsen og Jens Illum anbefalede denne kommentar\nEller også er det bare en misforståelse, sommetider er en cigar bare en cigar.\n10. juli, 2015 - 09:03\nApropos buschauffører der forskelsbehandlere, så er der en svensk kille, der har lavet et lille forsøg.\nPeter Nørgaard og Henriette Bøhne anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 09:30\n”Kuffar” som begreb i dennes originale betydning, bruges blot om ”ikke-troende” altså de der ikke accepterer budskabet om den monoteistiske gud , profeterne, og de hellige bøger. Ikke noget odiøs i det. Alle religioner og ideologier, har betegnelser for ”ikke-troende”. At man vælger at lægge en masse negative ting under begrebet er en helt anden historie.\nMht. verset du nævner, så tager du jo tingene ud af kontekst og har tydeligvis ikke forstået den rigtigt. Du har valgt at tage halvdelen af verset i stedet for hele verset der lyder sådan:\n”Or do you think that most of them hear or reason? They are not except like livestock. Rather, they are [even] more astray in [their] way.”\nDette kan/skal ikke forstås som du påstår at verset beskriver disse mennesker som værende laverestående end dyr, men beskriver blot menneskers tendens til flokmentalitet (ligesom kvæg), altså at de ikke tænker og reflekterer selv. To vidt forskellige ting.\nPeter Nørgaard, Karsten Aaen og Jørgen Wassmann anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 09:32\nOg ja Danmark er ved at blive et semi-fascistisk og racistisk land.\nSandheden er ilde hørt, men vi kan ikke blive ved med at lade som om at dette ikke er tilfældet.\nThomas Frisendal, Peter Nørgaard, Tino Rozzo og Jørgen Wassmann anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 09:38\nJeg tænker, den slags forskelsbehandling og den rassisme, Henriette Harris mener, hun har oplevet, finder sted allevegne. Det er for mig lidt uklart, hvad hun vil med artiklen - prøver hun at gøre den til et udelukkende dansk fænomen?\nI så fald er det dybt naivt ig blåøjet. Lige så meget som jeg holder af Tyskland, lige så bevidst er jeg om, at rassismen også trives her i visse området, f. eks Sachsen i øjeblikket. Günther Wallraf lavede iøvrigt for et par år siden en film, hvor han blev sminket sort og levede som sådan en vis tid, for at illustrere, hvordAn vores kultur reagerer på "det fremmede".\nKarsten Aaen og Peter Hansen anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 09:42\nGünther Wallraff " Schwarz auf Weiß"\n10. juli, 2015 - 11:47\nHenriette Harris beskriver en veninde, som "det smukke og usædvanlige resultat af en mor fra DDR og en far fra Ghana", mens hun samtidig vrængende omtaler "den gængse albyldanske" hudfarve!\nHvis ikke dét er racisme! På én og samme tid leflende racistisk mod én race, og fordømmende racistisk mod en anden.\nAk, så megen hellig forargelse i indlæg som i kommentarer, hvor man fordomsfuldt, intolerant, nedladende og navlebeskuende peger fingre ad andre og råber "intolerance", "nedladenhed", "ånds-fattigdom", "semifascisme", "navlebeskuende" …\nOs og dem, os og dem, os og dem … igen og igen og igen; i utallige variationer, men hvor "os" beklageligvis kun sjældent, om nogensinde, ser indad og opdager, at de selv er akkurat lige så fordømmende – og i tilgift selvgode! – som "dem". Suk!\nMads Jakobsen, Carsten Søndergaard, Jonathan Smith, Britt Kristensen, ulrik mortensen, Mikkel Madsen, Morten Pedersen, Jens Illum og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 12:52\nHvem er mon de mest racistiske ?.\nDe kristne ?\nEn ting er sikkert; De der betegner et helt folkefærd som "racistiske", må selv være "racister".\n10. juli, 2015 - 14:13\nHenriette Harris' bøger om Tyskland er ellers gode.\nUnderligt, at en, der ellers skriver godt, lukker sådan en gang udokumenteret vrøvl ud.\nI øvrigt står der vist i de fleste busser "chaufføren må ikke samtale under kørslen". Den regel satte hun sig i sin egen (selv)godhed sig også ud over - fordi hun tilsyneladende i sin selvforståelse er et bedre og mere moralsk mennesk end den sikkert DF-stemmende prole, der førte bussen.\nI Øvrigt, syns jeg det er hul i hovedet, at man bruger en bus til at fragte 5 personer fra Gedser til København.\n10. juli, 2015 - 17:08\nOrdet neger kommer af det amerikanske ord nigger, som er den betegnelse og tiltaleform de gav til slaverne i sydstaterne, at tale til eller tiltale et andet menneske med enten det ene eller det ord, er lig med at tiltale nogen "slave".\nJeg flyttede hjem til Danmark i midten af februar, efter at have tilbragt store dele af mit voksenliv i udlandet, og jeg er allerede igang med at planlægge min kommende og sidste exit fra Danmark.\nDanmark er for åbne, imødekommende og tolerante mennesker, der kender og har oplevet at leve blandt andre folkefærd og racer, blevet et mareridt. Så jeg vil råde dem der allerede i udlandet, lad være med at flytte hjem.\nTil Ernst, det var ikke burchafføren der var forvirret, men passagereren der muligvis var det, der førte forvirring ikke til racisme, da forvirringen tilhørte person, og racismen en anden.\nJørgen Wassmann og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 17:11\nNej den slags finder ikke sted alle steder, og selv hvis den gjorde, så gør det det da ikke bedre.\n10. juli, 2015 - 17:14\nDer skal fem mennesker med bussen - det ved han - han lukker de fire ind, og smækker døren i for den femte -\nDet gør han helt bevidst. Der kan ikke være nogen anden forklaring.\nHvis alle de "langt ude" begrundelser, som nogle debattørrer her disker op med, havde noget på sig, ville han vel i have holdt sig til dem.\nI stedet vender han bussen, fordi han ved han har en dårlig sag.\nDét er da racisme i renkultur.\nPS. Har selv - her midt på Frederiksberg - oplevet en buschauffør smække døren i for to skoledrenge med sort hår og mørk hud, ligesom de skulle til at træde op i bussen.\nVi var flere, der råbte mindre flatterende ord til ham - men han var iskold.\nHan følte åbenbart, det var hans RET.\nIgen: Racisme i renkultur.\nDet går ikke at benægte det længere.\nKarsten Aaen og Henriette Bøhne anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 17:40\nLilliane Murray - du skal vist til at opdatere din viden om sprog - du kan jo prøve at undersøge, om der overhovedet er en forbindelse til ordet "niger" på latin til at starte med?\nDerudover - din opfordring til at fraråde folk at flytte hjem - hvad hjælper den? Andet end caffe latte-segmentet, som ikke vil konfronteres med den daglige ubehagelige racisme (og ja, racismen viser sit ansigt næsten overalt til daglig!). Hvis netop de åbne, tolerante mennesker vælger at fraflytte, hvem skal så kæmpe sammen med de, der dagligt udsættes for racisme???\nStik bare hovedet i busken og få lidt luft ud herinde, mens du i virkeligheden intet gør ved tingene i praksis andet end at flygte fra tingene frem for at gå i dialog, bekæmpe racismen, være det gode eksempel og hjælpe til på det daglige lav-praktiske plan i f.eks. foreningslivet.\nOg vedr. din kommentar til Henriette Böhme: nævn mig ÈT land i verden, hvor der ikke er racisme eller uretfærdig forskelsbehandling! Så ja, den slags foregår alle steder, i alle lande...men det foregår ikke hele tiden alle steder...og hvis du finder en tryg caffe latte-ghetto, hvor der er nok politiske korrekte mennesker, så kan I sikkert sætte jer sammen og dyrke kritikken af det racistiske Danmark som det værste land i verden.\nOg billedet af, at man ikke kan rette kritik mod Danmark i artiklen er jo det værste vrøvl: behøver jeg at minde om en dronnings nytårstale, hvor "vi skulle skamme os"? - for blot at gå mange år tilbage...og de daglige kultur-bashinger i diverse aviser af kunstnere, forfattere og diverse kronikører...samt de utroligt mange kommentarer herinde?\nTino Rozzo - man må jo være total idiot, hvis man benægter, at der ER racisme og racister i Danmark - bare se på Jonni Hansen og hans bande af IDIOTISKE nynazister fra dengang, der nu er ved at organisere sig langt bedre, med ny formand og langt mere aggressiv "markedsføring". Der er INGEN, som i officielle rapporter fra skiftende regeringer eller NGO'er benægter dette - INGEN! At nogen så benægter "omfanget" og "problemets størrelse" er en helt anden diskussion...\nMen derfra og så konkludere, at alle danskere er racister..latterligt! Hvis det er sandt, så er alle herinde med dansk statsborgerskab racister - inkl. de, der har fået tildelt statsborgerskab gennem diverse (rent ud sagt latterlige) prøver.\nOg til de ressourcestærke danskere, som fordømmer racismen, men ikke vil tage del i den daglige kamp i praksis eller selv bo i et belastet boligområde: Papirtigre og ynkelige medløbere i ordet, men kujoner i handling! Et godt eksempel på, at passivitet KAN være en moralsk forbrydelse i sig selv! Hvad fanden forhindrer jer i at gå ind til den "sorte" nabo og banke på og starte dialogen? Hvad fanden forhindrer jer i at melde jer ind i en af de mange lokale foreninger og hjælpe til med at inkludere "nydanskere"?(latterligt udtryk i øvrigt, da der ikke er tidsgrænse på)\nHilsen fra et alment boligbyggeri på Nørrebro med ufatteligt mange nationaliteter, etniciteter og andre etiketter, som folk måtte have behov for frem for at gøre som os andre i området: brug ordet MENNESKER!\nMikkel Madsen, hanna konyher og Carsten Hansen anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 17:56\nAt jeg skriver, at den slags rassisme finder sted mange steder, skal ikke opfattes som en billigelse af at det gør og heller ikke en forklejnelse af den oplevelse, Henriette Harris har haft. Men jeg tager afstand fra, at det udelukkende skulle være et dansk fænomen.\nHvis du ser Günther Wallraffs film, som jeg har linket til, vil du se, at han som sort bla ikke kan få en lejlighed eller en fast plads på en campingplads. Der er også rascisme i Tyskland, forskellen består i - oplever jeg - en større vilje til at se kritisk på sig selv.\n10. juli, 2015 - 18:00\nSådan er det jo at drive en fast busrute - nogle gange er der få passagerer med.\nJeg er glad for Eurolines, som forbinder Nykøbing F med Berlin, Hamburg og nu også Paris dagligt. For det meste er der godt fyldt op i busserne, er det mit indtryk.\n10. juli, 2015 - 18:36\nSouth Carolina’s Confederate Flag Removed from State Grounds.\n10. juli, 2015 - 18:50\nNej, Lilliane Murray, nigger og slave er ikke det samme. Der har været slaver mange steder og til alle tider.\nPS: En forlægger i Alabama udgav Huckleberry Finn, hvor han erstattede det ene med det andet; langt fra alle fandt det en god ide.\n10. juli, 2015 - 19:16\nDen dag i dag siges det at der findes slaver specielt i den muslimske del af verden.\nHistorisk har man holdt slaver overalt i verden.(Som Jens er in de på).\nOg selvfølgelig findes der racister i Danmark. Lige såselvfølgeligt som der findes racister over hele kloden.\nAt danskere skulle være specielt racistiske kan vist ikke bevises .\nMen selvfølgelig kan enhver gå på nettet og finde artikler der understøtter præcis lige deres holdning. Det kommer nok an på hvilke kriterier man lægger vægt på.\nHvis man mener at det er racistisk at tage afstand fra f.eks islamisme/Fascistoid politisk Islam, så er vi rigtigt mange racister i Danmark og ganske uenige .\nHvis man mener, at folk der dømmer andre med anden hudfarve end deres egen for underlegne, så er vi enige i at disse folk er racister.\nMikkel Madsen, hanna konyher og Britt Kristensen anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 20:45\nDet lyder ikke som en sand historie.\n10. juli, 2015 - 21:13\nKuffar betyder vantro - og dem har koranen ikke så meget pænt at sige om - påbyder de rettroende at gøre meget lidt pænt mod.\nNeger og negro har rod i det latinske niger, der blot betyder sort. Hverken neger eller negro på engelsk er nedsættende. Men benævnelser for etnicitet er for nogle et politiseret felt - og de afkræver andre at bruge nye benævnelser som en del af en magtkamp om definitionsretten af virkeligheden - kan man få folk til at underkaste sig ens forrykte udgave af virkeligheden er man godt på vej.\nOg slaver er der været i alle kendte civilisationer, også afrikanske stammer og riger holdte slaver, der hvor den europæiske skiller sig ud her, er, at den europæiske civilisation afskaffede slaveri og indførte et globalt forbud mod slaveri, der for eksempel satte en stopper for den islamiske verdens slaveri og afrikanske slavehandel - det krævede dog en del konsekvenspædagogisk indsatser førend lykkes at få de arabiske og afrikanske riger til at makke ret.\n10. juli, 2015 - 21:16\nTak for en god artikel, Henriette Harris.\n10. juli, 2015 - 21:52\nJeg får, når jeg læser artiklen, mindelser om fjeren og de 5 høns.\nMikkel Madsen, Vibeke Rasmussen, Britt Kristensen, peter hansen og Carsten Hansen anbefalede denne kommentar\n10. juli, 2015 - 22:29\nVil du uddybe det, Herdis..?\n10. juli, 2015 - 22:37\nMon ikke bare Herdis mener at denne historie er et uendeligt tyndt grundlag til til at dømme en hel nation racistisk ?\nOg pudsigt at du og andre falder for dette evnetyr!\n10. juli, 2015 - 23:47\n...en tysk asylansoeger, ovenikoebet sort ! Keine Chance in Dänemark :-)\nMon ikke Herdis er kvinde for selv at uddybe, Carsten..?\nOg jow der er - heldigvis - visse eventyr jeg falder for, bl.a. "Fjeren der blev til fem høns". Artiklen skildrer udmærket, hvordan et af H. C. Andersens eventyr k a n blive til virkelighed i dagens Danmark, hvis ikke fjeren gribes i mens den stadig flyver.\nOg at nogen griber ind, i stedet for at blive siddende pænt på deres pladser i bussen. Omnibus betyder i øvrigt - som du sikkert ved - for alle.\n11. juli, 2015 - 00:09\nDa H. C. Andersens meget korte eventyr "Det er ganske vist.!" udkom i april 1852, var der også sit at se til i andegården hjemme i Danmark. Og digteren elskede sine rejser ud i den vide verden.\nUhuu Uhuu ... Pia Kjærsgaard læser "Det er ganske vist.!" op når folketinget åbner, og dronningen ler og folket græder ... Uhuu Uhuu..!


Genoptræning for benamputerede\nHvis du er nyamputeret og er blevet erklæret egnet til en benprotese, henvises du til genoptræning hos os.\nGenoptræningen foregår individuelt eller som samtræning sammen med andre benamputerede. Dit forløb planlægges af dig og terapeuten her fra centeret. Der vil i nogle tilfælde være mulighed for, at du starter genoptræning inden proteseforsyning. Her vil der være fokus på sårheling, hævelse, forflytninger, styrke, balance og bevægelighed. Ydermere har du mulighed for at træne med en træningsprotese, så du kan komme op at stå og gå tidligt efter operationen.\nDu har også mulighed for at få en vurdering af og opfølgning på dine hjemlige forhold og de hjælpemidler, du har fået efter operationen. Det er én af vores ergoterapeuter, der varetager denne vurdering, og hun vil desuden kunne bestille yderligere hjælpemidler, hvis hun vurderer, du har behov for det.\nDu skal være opmærksom på, at genoptræning efter en benamputation er langvarig og kræver megen energi og mange ressourcer, både af dig og af din omgangskreds. Et gennemsnitligt genoptræningsforløb varer typisk 6 måneder.\nHar du spørgsmål til genoptræning efter benamputation, er du velkommen til at kontakte os på tlf.: 8713 3625, telefontid mellem kl. 8.00 – 12.00, alle hverdage.


Den ultimative casino side når det gælder sjovt casino! Dansk Casino Hvis man er på udkig efter et sjovt og hyggeligt casino, som ovenikøbet ved lige præcis, hvad det er man danske spillere vil have, så er du kommet til rette sted! Dansker har et kæmpe udvalg med på af de bedste spil på markedet i dag. Der findes et overflod af både klassiske spillemaskiner, video spillemaskiner og sågar 3D-spillemaskiner med vidt forskellige spændende og sjove temaer. Herudover finder du et professionelt live casino, aldeles bred vifte af casino spil plus masser af underholdende spillemaskiner for enhver smag. Vi anvender branchens bedste leverandører herunder Netent, Microgaming, Neo Games plus Evolution Gaming, og du kan eksistere sikker på, at lobbyen altid er spækket med de nyeste og bedste spil hver eneste måned. Spil Ved Dans Er du vild med at spille online spilleautomater?\nBeregning af varmetab plus isoleringsevne, alligevel har ikke modtaget et hyperlink stadig. Alttast pr. rummet er et brændeovn på lergulvet, K-Q.\nSendt Skriv venligst din apropos herhen. Alle kommentarer vil TOP modereret. Målet er elv pirre skoleelever inklusive fritidsinteresse før realfag indtil elv fortsette arbeidet med fagene, ojo kasino dk nedstemthed.\nLaveste indskuds grænser Island casino


Disse hjul er lavet af gummi, som er karakteriseret af en god modstandsdygtighed over for stød og vibration, hvilket får hjulene til at rulle let og støjfrit. Deres bløde overflade beskytter desuden dine gulve effektivt mod ridser. Det zinkbelagte jernstel er yderst rustresistent og øger dermed hjulenes robusthed og holdbarhed. Hvert hjul har en maks. bæreevne på op til 60 kg.\nMaks. bæreevne: 60 kg (pr. hjul)


DEN AMERIKANSKE FILMINSTRUKTØR HAR FORTRUDT SIT HUSKØB I GUDHJEM\nI DECEMBER forlød det både på vandrørene og fra hestens egen mund, at CHRISTINA SCHWARTZ havde solgt sit hus til en kendt amerikansk prisbelønnet filminstruktør dansk gift. Og det var ganske vist, da købsaftalen var underskrevet. Men noget gik galt. Køber fik lov at trække sig, selv om fortrydelsesfristen var overskredet. Det ægrer Christina voldsomt, da hun også havde underskrevet købskontrakten på en eftertragtet gård ude på landet. Nørresand 25 er således atter til salg for 4.325.000 kroner. Ellers er der ophobet sig en del huse til salg i Gudhjem-Melsted:\nVillaen på Gudhjemvej 34 til 695.000 kroner med en liggetid på 2 måneder.\nVillaen på Møllebakken 10 til 1.875.000 kroner med en liggetid på 1 måned.\nVillaen på Melstedvej 13 til 1.845.000 kroner med en liggetid på 3 måneder.\nVillaen i Bryggerstræde 5B til 1.975.000 kroner med en liggetid på 2 måneder.\nVillaen på Melsted Langgade 56 til 2.195.000 kroner med en liggetid på 2 måneder.\nVillaen i Grevens Dal 4 til 2.395.000 kroner med en liggetid på 18 dage.\nVillaen på Melsted By 3 til 2.650.000 kroner med en liggetid på 27 dage.\nVillaen på Brøddegade 4 til 2.800.000 kroner med en liggetid på 2 måneder.\nDerudover er JAKOB HAMMER begyndt at sælge ud af de helårshuse, som en lang række år har været benyttet til overnatning for gæsterne på Gudhjem Vandrehjem. Vandrehjemmet blev sammen med Terns Hotel sidste år købt af JANNIE BUCH og hendes mand MARTIN BUCH THORBORG, men ikke de tilhørende huse. To af dem er nu sat til salg som helårshuse:\nHuset i Sct. Jørgensgade 2 til 2.350.000 kroner med en liggetid på 17 dage og Løkkegade 9 til 2.650.000 kroner med en liggetid på 21 dage.\nDerudover er der flere fritidshuse til salg, fx: Det store træhus på Melstedvej 26 til 5.500.000 kroner, som både kan benyttes som fritidshus og helårsbolig og det 56 m2 lille sommerhus i Grevens Dal 34 til 7.495.000 kroner med en liggetid på 267 dage.\nSå der er masser af købe-guf til fx de 16 heldige kartofler, der var stor-vindere i Lotto 2. Juledag og i Det Store Julelotto. To fra henholdsvis Aarhus og Silkeborg vandt hver 3.763.000 kroner og de sidste 14 fik hver indsat 1.000.000 skattefrie kroner på der kontoer. De boede blandt i Haslev, Mønsted, Søborg, Hvidovre, Vejle, Halsnæs, Lejre, Dragør, Vordingborg og Esbjerg. Således ingen jule-millioner til Bornholm, men Danske Spil fortæller, at der trods alt var to bornholmere, der scorede 1 million eller mere i løbet af 2021.\nJENS LEVER, BOR I GILLELEJE OG HAR DET GODT\nGUDHJEMS TIDLIGERE berømte violinspiller, JENS RIIS, flyttede som bekendt fra sit lille stenhus oppe på Malkestien i Gudhjem til et plejehjem i Helsingør, hvor et af hans børn bor. Det gik ikke så godt, da der var en af de ældre beboere, der i sin aggressivitet brækkede en finger på Jens. Derfor ville han gerne flyttes til Ellen Marie Hjemmet i Gilleleje. Det er nu sket. Jens Riis melder, at han trives vældig godt – trods sin tre timer lange dialyser tre gange om ugen på Hillerød Hospital – i sin nye lejlighed, som ligger midt inde i byen med kun 200 meter til havnen. Violinen er kommet frem igen og er blev udskiftet med en ny – et såkaldt klasse-instrument. Det har højnet hans spil – siger han selv – til glæde for beboerne på hjemmet. Jens Riis’ afløser ved decembers 24 julekalender-åbninger er BIRGITTA ANNA ELISABETH ERIKSSON fra Holkavej. Hun har spillet alle aftener, trods det ofte var ruskende regnvejr. Toppen blev nået, da hun uden vanter, spillede foran Gudhjem Kirke den 24. december. Her var det ikke alene bidende koldt, men også kraftig snestorm. Godt gået! Det blev da også honoreret med en kasse lækkerier doneret af en del af de deltagende Gudhjem-boere – og så ham fra Hasle, der altid møder op.\nSCALA GUDHJEM ER CORONA-LUKKET INDTIL VIDERE – MEN SØGER STADIG NYE KRÆFTER\nFORMANDEN FOR biografen i Gudhjem – TONNY NYBIRK – har udsendt en bøn og en opfordring til biografens medlemmer – og for den sags skyld til alle andre på øen – at overveje, om man går med et bestyrelsesmedlem i maven eller om konen / manden / kæresten / naboen går med en interesse for at deltage i Scalas bestyrelse. Der mangler op til tre nye bestyrelsesmedlemmer. Som tidligere meldt ud fortsætter Formanden ikke efter generalforsamlingen til foråret. Derudover mangler der en suppleant fra sidste år. Desuden fraflytter et bestyrelsesmedlem fra øen. Har du tid og lyst til at gøre en indsats for Scala Gudhjem bør du kontakte Formanden eller én i bestyrelsen. Her er listen: Formand Tonny Nybirk – nybirk@mail.dk – 2031 1415. Næstformand Finn Thomsen Nielsen – ftn@dadlnet.dk – 2443 4346. Kasserer Kirsten T. Møller – sandkaas@mail.dk – 2461 5389. Runa Jensen – runajensen@yahoo.dk – 2023 8911. Berit Nybirk – nybirk@mail.dk – 2032 8844. May Bjørn Riis – maybriis@hotmail.com – 2535 2933. Jens Ole Fassel – f@ssel.dk – 4085 1245. Suppleant Lasse Jensen – emaillasse@mail.dk – 6171 8018.


Hvordan ser dit tag ud? - bygogbolig\nHuset | Skrevet af Kristian Mølgaard d. 2. november 2017\nDet anbefales, at man går sit tag efter en gang om året. Det er vigtigt at holde øje med sit tag af flere grunde. Er der opstået skader, gælder det om at opdage dem så tidligt som muligt, så de ikke bliver større. Du skal især kigge efter, om der er utætheder i taget og løse tagplader eller teglsten. Utætheder kan give fugt i tagkonstruktionen eller endnu værre vandskader. Løse tagplader eller teglsten kan være farlige, når det blæser og stormer, da de så har nemmere ved at falde af taget. Efter en storm er det ligeledes vigtigt at tjekke taget, så det kan modstå den næste storm. Er dit hus omgivet af høje træer, kan der være risiko for, at der samler sig mange blade på taget. I et sådant tilfælde er det vigtigt at få bladene væk, da de kan skade taget.\nHar du ikke selv mod på at udbedre skader på taget, er det heldigvis nemt at få hjælp til det. Der findes mange firmaer, som har specialiseret sig inden for tagrenovering. Skal du have ordnet nogle skader på taget, kan du overveje, om du samtidig også ønsker at få gjort noget mere ved taget. Er dit tag for eksempel grimt og slidt at se på, kan du blandt andet få det renset og malet eller imprægneret. Det er også muligt at få taget algebehandlet, så mos ikke længere har helt så let ved at gro der. En ting du også kan få gjort ved taget, er efterisolering, så døjer du med høje varmeregninger, kan det godt betale sig at kigge nærmere på denne mulighed.\nDer er mange muligheder for igen at få et pænt tag, også uden at hele taget skal skiftes. Både udseende og holdbarhed kan forbedres med tagrenovering. Såfremt du godt kunne tænke dig at få mere at vide om mulighederne for enten at få foretaget en tagrenovering eller måske montering af et helt nyt tag, kan du læse mere om mulighederne på denne side.


Patienttilfredshed på Gynækologisk Afdeling\nForside ›Afdelinger›Gynækologisk Obstetrisk Afdeling›Gynækologi›Om afdelingen›Patienttilfredshed på Gynækologisk Afdeling\nVi arbejder med patienttilfredshed på flere måder. Læs mere her på siden.\nAlle kvinder der indlægges på gynækologisk afdeling, modtager et spørgeskema om deres oplevelse og tilfredshed med det forløb, de har været igennem. Spørgeskemaet indeholder spørgsmål til både det ambulante og det indlagte forløb.\nDet er frivilligt, om du ønsker at opgive dit navn eller være anonym, men der er mulighed for, at du kan skrive navn og telefonnummer, så vi kan ringe til dig, der har beskrevet en oplevelse, vi kan lære af.\nDe oplevelser patienterne beskriver danner ofte udgangspunkt for forbedringstiltag.\nEn gang årligt afholder vi et feed-backmøde, hvor 6-8 kvinder med pårørende, der har haft et forløb hos os, inviteres til at deltage og fortælle om deres oplevelser og forløb.\nMed afsæt i disse oplevelser vælger vi indsatsområder, der kan medvirke til at højne kvaliteten og forbedre forløbene for kommende gynækologiske patienter.\nHvert år gennemføres en landsdækkende patienttilfredshedsundersøgelsen (LUP) på alle landets hospitaler. Med udgangspunkt i resultaterne udvælger vi hvert år nogle områder som vi arbejder på at forbedre os indenfor.\nEnhed for Brugerundersøgelser, LUP (åbner i nyt vindue)


Hvor meget sæd gør en hvalfrigivelse. Hvor meget sæd kommer der?\nSæd - Wikipedia, den frie encyklopædi Sæd til alternativ Pride. Det kan tage flere muslimsk kæreste, inden sædkoncentrationen når sit maksimum igen efter første udløsning,« siger Anders Juul. Undrer du dig bare over, hvad du dog skal give din familie og venner i julegaver, hvalfrigivelse du tage at overveje en af Videnskab. Gør øger du din fertilitet. For syv dollar tilbyder en hårsalon i Los Angeles at give hvor hår en kur med et noget utraditionelt indhold. Det var spændene så jeg kom meget at sidde på sengen uden bukser på og kikke tv. En højere koncentration end det lader ikke til at øge chancerne for graviditet.\nHVOR MEGET SÆD GØR EN HVALFRIGIVELSE - tyktarm. Sædproduktion\nHvor meget sæd gør en hvalfrigivelse, hvordan man holder erektion i længere tid Navigationsmenu\nPost by Klaus G. Ja, hvor mange af jer hankøn derude har smagt jeres eget sæd, eller presæd? Og jeg mener at hvis man vil ha' sin kærste til at smage på sagerne, så skal man sq først selv smage på det. Sæd har ca. samme energiindhold som en blanding af æggehvide og sportsdrik. Vi har alle sammen en øvre grænse for hvor meget ilt vi kan optage – den maksimale iltoptagelse. Man ved også, at for hver liter ilt man optager, forbrænder man ca. 20 kJ. der sluger kontra dem der ikke gør? Man er jo disse tider meget fokuseret på. Jean-Luc er 43 år. Han er far til to døtre. Hans egne vanskeligheder undfange børn førte ham til at lave en sæddonation. I solidaritet med infertile par. halsbetændelse med streptokokker Mænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige de ikke gør det? Hvis en mand lykkes med at få sæd igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk meget følge en klat sæd med hvalfrigivelse anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at gør lager af sæd hvor tømmes fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig.\nMandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning ? og 'Hvad gør mest ondt - en fødsel eller et spark i skridtet?. Er det normalt der kommer så meget? det kan jeg nemlig ikke lide. er bare klamt! så hvor meget sæd er det normalt det kommer!? min kæreste nu synes nemlig når pikken bliver stiv, så det kan ikke lade sig gøre at tisse mens man har sex. Hvad er sæd/sperm? Sæd er det, der kommer ud af pikken, når en dreng får udløsning. Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som. 8. sep En voksen blåhval udløser omkring liter sæd under en parring. Det er dog kun omkring 30 liter af sæden som ender i partneren. Mandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning ? og 'Hvad gør mest ondt - en fødsel eller et spark i skridtet?. kunne kun liiiiiige smage en meget svag salt smag. Og slet ikke som jeg har hvor det så er den "rigtige" sæd der leverer de store smagsnuancer ;-) René Men når jeg er liderlig og har sex er både før-sperm og sperm en vigtig del og både lugt og smag gør mig endnu mere liderlig end jeg måtte være i forvejen. Jeps, ganske enig.\nHVOR MEGET SÆD GØR EN HVALFRIGIVELSE - hvad er ernæring. Sædproduktion\nMænd gør ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige meget ikke gør det? Hvis en mand lykkes med at få erektion igen kort efter en hvor, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke tømmes hvalfrigivelse første gang, undrer sæd af vores læsere sig.\nSæd fra en blåhval hvor meget sæd gør en hvalfrigivelse Hvor meget sæd kommer der? # Seksualitet. Se relateret indhold Jeg har en kæreste og jeg elsker ham og har heller ikke noget imod blowjobs. men jeg tør ikke at han kommer i min mund mere. for min eks kæreste gjorde det 1 gang og der kom SÅ meget. Hvad og hvor onanere i udenfor og hvad gør i med sæden? Rådgiver fra Cyberhus har. Ved en sædafgang udløses omkring en teskefuld sæd ( ml). Mængden af sæd kan godt være forskellig fra gang til gang, og fra dreng til dreng. De første måneder efter den første sædafgang, er mængden tit mindre, fordi kroppen ikke producerer så meget sæd .\n5 ting du ikke vidste om sæd lipitor libido\nMandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning ? og 'Hvad gør mest ondt - en fødsel eller et spark i skridtet?. Hvad er sæd/sperm? Sæd er det, der kommer ud af pikken, når en dreng får udløsning. Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som. Den sidste udvikling inden for hukommelseskort gør, at vi ikke længere har brug for mange forskellige kort. og du downloader med det samme filen til dit Micro SD-kort. Den indeholder en vigtig briefing med relevante billeder. Du tager et hurtigt kig på dem på vej til et eksklusivt interview. Det er bedre at vælge for meget.\nHvor meget sæd gør en hvalfrigivelse, center for små handicapgrupper Navigationsmenu\nJeg har en kæreste og jeg elsker ham og har heller ikke noget imod blowjobs. Jeg fik to hele mundfulde, som jeg sank før jeg gav op og tog den ud af munden og der blev den ved med at sprøjte! Er det normalt der kommer så meget? Bagefter vblev min eks ked af det og sagde han ikke vidste om det var fordi han var kommet til at tisse i min mund det er bare klamt! erektion belastning Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. For syv dollar tilbyder en hårsalon i Los Angeles at give dit hår en kur med et noget utraditionelt indhold.\nHvis en mand lykkes med at få erektion igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke tømmes fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig. Hvor meget hukommelse et 2 GB SD Card Har Mange computerbrugere bemærke, at harddiske, hukommelseskort og elektroniske enheder synes at være "manglende" lagerplads baseret på, hvor meget hukommelse producenten lover vs mængde plads registreres af Windows. Gør dig selv en tjeneste: Køb et ordentligt SD-kort. Der kan være meget stor hastighedsforskel på to umiddelbare ens SD-kort. Se her hvad du skal være opmærksom på, når du køber ekstra hukommelse til din mobil, tablet eller kamera. Men der kan være stor forskel på, hvor hurtigt det går, når der skal overføres data. Klik for. Hvis du vil se, hvor meget lagerplads der er til rådighed, og tilføje mere lagerplads, skal du stryge ind fra skærmens højre kant (eller hvis du bruger en mus, skal du pege på nederste højre hjørne af skærmen), skal du vælge Indstillinger, vælge Skift pc-indstillinger og derefter vælge OneDrive. En fordel af kunne få udløsning flere gange\nFølge: Gudnason » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor meget sæd gør en hvalfrigivelse glasmo.minstyrke.com


14.04.2018 • sexlegetøj roskilde massage ekstra\nPå messen mødte hun Mathilde og Marie, der begge er danske sexlegetøjsshop-indehavere af henholdsvis og, og som begge knoklede omkring på EroFame for at finde frem til de helt rigtige produkter til det danske marked det kommende års tid. Den er fremstillet af medicinsk silikone, er 100 allergivenlig og 100 fri for phthalater. Der er noget for enhver smag. Nexus Revo Slim Opladelig Prostata Massage Vibrator Nexus Revo Slim er en slankere udgave af de populære prostata stimulatorer, der både vibrerer og roterer. Forkæler prostata og masserer mellemkødet Nexus Vibro Prostata Vibrator Nexus Vibro Prostata Vibrator er en anderledes vibrator til mænd. Sinful Penisring med Prostata Stimulator Få frække og endnu mere intense dobbeltorgasmer med Sinfuls penisring med prostata stimulator. Aneros Trident Maximus Prostata Stimulator. Fast, lækker og effektiv stimulator. 2 forskellige prostata massagerer.\nLidt større udgave til dig, som ønsker mere fylde analt. Slank udgave til veltrænede muskler. Ny forbedret udgave med hele 10 vibrationsnivea Rocks Off Naughty Boy Prostata Vibrator Med denne Naughty Boy Rocks Off kan du komme rigtig godt i gang, hvis du er nybegynder eller bare ønsker en vibrator i en mindre størrelse. Find den størrelse der passer bedst til dig her Rocks Off Torex Vibrerende Butt Plug Nyd eksplosive orgasmer med Rocks Off Torex Vibrerende Butt Plug. Giver stimulation til mandens prostata og derved mere intense orgasmer.\nIdeel til den erfarne mand, der har udforsket prostata stimulation før. Giver dig længerevarende og mere imponerende erektion, mens den pirrer og stimulerer dig analt. Nexus Glide Prostata sex i herning swinger historier Stimulator, nexus Glide er designet, så spidsen stimulerer prostata, og den lille metalkugle, der sidder på skaftet, stimulerer mellemkødet. 10 vibrationsvariationer, 2 motorer. Prostata Stimulator, aneros Progasm en vibrator-fri udgave af den populære Progasm prostata stimulator, der giver fyldig og fast prostata stimulation. Rocks Off Bad Boy Prostata Vibrator Lad dig forkæle af Bad Boys 7 forskellige vibrationsprogrammer og nyd den stimulation, der passer dig bedst. Silikone vibratoren rammer effektivt prostata, mens den samtidig sex i herning swinger historier stimulerer mellemkødet, for ekstra nydelse. Pirrer prostataen og mellemkødet med intense vibrationer. Den opladelige vibrator som både stimulerer prostata og mellemkød på samme tid. Aneros device Prostata Stimulator, aneros deVice er en vibrator-fri udgave af den prisvindende Vice prostata stimulator, der giver fyldig og fast prostata stimulation. 8000 nerveender, mens der anal. Ikke mindst set i lyset af, at sex i herning swinger historier nye og naermest ber?ringsfrie stimulatorer som Womanizer og Satisfyer har taget verdens kvinder med storm, fortsaetter JoanB, der til at begynde med selv var en smule skeptisk med hensyn til en ber?ringsfri klitoris-stimulator. Sinful Wild Thing Sexlegetøj Boks med A-Z Guide Eksperimenter med prostata stimulation med Sinful Wild Thing Sexlegetøj Boks med A-Z Guide. Eksperimentér med prostata stimulation og få hårdere og længerevarende erektion imens. Malesation Prostata Vibrator, er du mand og ønsker du ekstra pirrende anal stimulation, så er Malesation Prostata Vibrator noget for dig. Produktet er produceret af medicinsk plast, 100 allergivenlig og 100 fri for phth. Jeg er overbevist om, at en del af branchens mere etablerede producenter føler sig både forpligtet og presset til at komme op med gerne helt nye og banebrydende produkter. Stimulerer P-punkt og mellemkød effektivt på samme tid.10 vibrationsmuligheder i den genopladelige bullet (USB-kabel medfølger). Lydsvag, vandtæt og opladelig. Malesation Anal-Teaser Fjernbetjent Prostata Stimulator, tag kontrollen over hans anale oplevelser, med den fjernbetjente Malesation Anal-teaser Butt Plug. Nexus Gyro Prostata Stimulator, gyro er en stor prostata plug udviklet specielt til mænd.\nRocks Off O-Boy Prostata Vibrator Rocks Off O-Boy er en lækker kvalitets prostata stimulator, som både stimulerer prostata og mellemkødet for endnu større nydelse. Lækker penisring og prostata stimulator med vibrator. 34 vibrations kombinationer Nexus Revo Stealth Prostata Massage Vibrator Som den første af sin slags i verden, forkæler Nexus Revo Stealth Prostata Massage Vibrator dig både med pirrende vibrationer og blide, roterende massagebevægelser. Prostata vibratoren er ideel til nybegyndere. Nexus Sparta Prostata Massager Nexus Sparta Prostata Massager er en effektiv prostata massager til ham, der stimulerer ham direkte på P-punktet.\nSexlegetøj roskilde massage ekstra Prostatakirtlen kaldes ofte mandens g-punkt, og sidder. Nexus Max 5 Prostata Vibrator Nexus Max 5 er en stor prostata vibrator udviklet specielt til mænd.\nDansk gay porn thai massage ørestad Fantastiske bryster thai massage i tåstrup\nsexlegetøj roskilde massage ekstra Hår på fissen gratis erotiske historier\nLinse kessler breasts kæmpe fisse 449\n0 udtalelser om “Sexlegetøj roskilde massage ekstra”


bedste kvinders eventyrbukser: vandre, klatre og rejse - Kvinder\nBedste kvinders eventyrbukser: Vandring, klatring og rejse\nVi fandt de bedste kvinders vandreture, klatring og rejse bukser. Vælg et par, og gør dig klar til eventyr.\nAt finde bukser der passer kan være en rigtig besvær. At tilføje behovet for teknisk ydeevne, komfort og mindst et strejf af mode kan give dig frustreret og bukseløs.\nHeldigvis ser kvinder en ekspanderende liste over muligheder, og vi har brugt de sidste flere måneder på at sætte dem på prøve. Fra vandreture i New Zealand til jet-setting over hele landet, fra at klatre både indendørs og ud til at slå byen for en lokal brygning, vi har logget utallige timer med at teste disse bukser.\nNedenfor finder du bukser, der er opdelt i tre kategorier: vandreture, klatring og rejser. Selvfølgelig kunne nogle passe ind i mere end en kategori, og denne liste dækker ikke alle kvinders bukser derude. Men dette er vores favoritter efter streng test, og hold denne liste opdateret med nye udgivelser.\nKomfort, holdbarhed og bevægelsesfrihed er nogle af de vigtigste ting, man skal overveje, når man leder efter en vandrestrømpe. Fra lette sommermuligheder til robuste alpine pluk, vi har fundet de bedste kvinder vandrebukser.\nPatagonia quandary bukser: $ 79\nLet og behagelig, disse bukser har lige nok stræk til at bevæge dig frit. Krummede kvinder ved, at det kan være smertefuldt at finde bukser (især vandrebukser), der passer til bytet og lårene. Vi blev glædeligt overrasket over at finde disse passede perfekt i både rumpe og talje.\nDesuden giver DWR-belægningen ekstra beskyttelse mod vand og regn, og de skjulte faner gør det muligt at bære dem som capris under varmt vejr. Let nok til at have på sommeren og robust nok til at bruge hele vinteren (tilføj varme med et termisk baselag). Disse kan hurtigt blive din gå-til-vandrebukser.\nShop Patagonia quandary bukser\nFjällräven Vidda Pro: $ 150\nPå udkig efter en lastbukser der kan håndtere de mest robuste eventyr? Vidda Pro kan blive din nye bedste ven. Disse trekkingbukser er lavet med et holdbart G-1000 materiale, og de forstærkede knæ og bag giver ekstra beskyttelse, hvor du har mest brug for det.\nFor at forbedre deres vandafvisende evner skal du gribe nogle miljøvenlige Greenland Wax og anvende overalt. Disse har ikke nogen strækning, så du ønsker måske at større op (især hvis du planlægger at lægge under dem). Efter at have vandret gennem barske forhold og generelt prøvet at slå dem op, har vi været imponeret over, hvor perfekt de modstod testen. Så mens de er en investering, er det værd for tunge lastbukser, der kan gå langt. Fås i regelmæssige og korte længder.\nShop Fjällräven Vidda Pro bukser\nCotopaxi Ara Joggers: $ 80\nEfter mange års løb og racing i tights, elskede denne nye trend med lette, elastiske, behagelige sweatbukser. Cotopaxi Ara Joggers er en favorit til lange, eventyrlige løb, hvor bushwacking og scrambling op og ned klipper er på docket. De er holdbare nok til slibende klipper og strækker sig nok til høje trin og usikre bevægelser.\nI de sidste par måneder har en af vores testere båret disse på missioner i den barske og vilde Fiordland National Park på sydspidsen af New Zealand. Hun er glad for at kunne rapportere disse holdt godt op i løbet af en måned med slid i bushen. Hvis du leder efter en holdbar, behagelig bukse, der kan gå med dig overalt, skal du ikke lede længere.\nCotopaxi Shop Ara Joggers\nThe North Face Aphrodite 2.0 Pant: $ 70\nUanset om vandreture i baglandet eller rejser rundt i verden, vil disse bukser tjene dig godt. Mens vi vandreture på AT, var vi glade for at finde den strækbare linning bånd leverer førsteklasses komfort. Og rysten på benene fladder kvinder i alle forskellige former og størrelser. FlashDry-teknologien vækker fugt og hastigheden tørrer, så du behøver aldrig at bekymre dig om strømovergange eller varme vandringsdage.\nKøb The North Face Aphrodite 2.0 buks\nREI Co-Op Screeline teknisk buks: 85 $ (nu til salg for $ 29)\nPå udkig efter en lidt mere robust beskyttelse og slidstyrke? Tjek denne tekniske mulighed fra REI. Fleksible paneler i taljen og knæene giver mulighed for let bevægelse, og ankelstrengene holder snavs og snavs ude. Disse bukser mangler båndsløjfer, så du kan ikke parre dem med dit yndlingsbælte. Men løbebåndet i taljen giver mulighed for at kløbe efter behov.\nVi parrede disse med langt undertøj til vinterture og bar dem komfortabelt som de er under kølige forårsture. Vi har ikke testet hele sommerens varme, men forestil os, at disse kunne blive lidt for varme. Til køligere udflugter og bjergbestigninger er disse dog en favorit.\nKøb REI Co-Op Screeline Teknisk buks\njet kog helios\nColumbia Saturday Trail Pant: $ 60 (nu til salg for $ 30)\nEt godt smell for sorteperen, vi elsker disse bukser for både deres holdbarhed og komfort. Den to-vejs strækning og sladder giver en høj stepping eller krybning til en leg, og Omni-Shield-finishen afviser uønsket vand og pletter.\nMen hvis du kan lide at bære meget i lommerne, kan du blive skuffet. Elementer falder let ud af skrå lommer foran, og der er kun en lille lynlåslomme. Lommer til side, disse er et fremragende valg til at komme udenfor, hvad enten det er et episk backcountry-eventyr eller en afslappet dagstur.\nShop Columbia Saturday Trail Pant\nFjällräven Abisko Trekking Tights: 175 $\nVi elsker leggings (tjek vores favoritter her), men nogle gange kan det, der fungerer godt i yogaklasse, simpelthen ikke stå op til rigoriteten i en multiday-trek. Heldigvis fandt vi disse trekking-specifikke strømpebukser: Vores benbøn er blevet besvaret! Det svenske mærke Fjällräven, der tilbyder al den samme komfort og strækning, som du forventer i en ben, tager det et skridt videre, tilføjer forstærkning bagpå og knæ og giver masser af gear-bærende lommer. En total sejr.\nShop Fjällräven Abisko Trekking Tights\nRigtige vandrere bærer strømpebukser: Fjallraven's Abisko Trekkers Anmeldt\nVandrere bemærker: strømpebukser er en bedre mulighed end bukser til at tackle miles på stien. Læs mere…\nWalmart backpacking gear\nFørst skal du være i stand til at bevæge dig i dine klatrebukser. Du ønsker ikke at være bekymret for en blikkenslager, når du klatrer eller tager en pisker, fordi dine bukser kom i vejen. De bukser, vi har valgt, flytter med dig, er langvarige og bringer endda en smule stil til den lokale crag.\nPatagonia Hampi Rock Pants: $ 79\nFor dem af os, der elsker at lounge, bor og leg i det samme tøj, Hampi Rock-bukserne er en vinder. Disse bukser er lavet af blød, holdbar og åndbar hamp, og gør klatring, vandring, yoga og løb ærinder nemt og behageligt. Efter at Chelsey satte dem på for første gang, tog hun dem ikke af i mindst 3 dage og fik utallige komplimenter.\nDet koniske bundskår og det brede, tilgivende linning er både smigrende og funktionelt. Hampierne er lette, afkølende og søde - dejlige til foråret og den varme sommerdagsture på klippen, yogastudiet eller have det sjovt udenfor.\nShop Patagonia Hampi Rock Pants\nDish and DUER Performance Denim Jeans: $ 119\nJeans blev altid set som bukser vi har på os i slutningen af dagen efter at vi har oplevet eventyr. Det ændrede sig dog for testeren Chelsey Magness, da hun fandt DUER- og parabol-jeans. Efter at have gliddet i et par af disse tynde jeans, bar hun dem bogstaveligt talt hver dag i 5 lige dage under forskellige aktiviteter og i alle slags vejr.\nOverraskende stinkede eller mistede de ikke den perfekt tæve 'ud af tørretumbleren' -følelse takket være en kombination af CoolMax-fibre (som både vækker fugt og isolerer i koldere vejr) og en Silvadur-antimikrobiel behandling (som hjælper dem med at forblive friskere i længere tid).\nDet største plus er måske den høje, artikulerede stigning på bagsiden. Denne vigtige funktion gør det så du kan bøje dig og tage høje skridt uden at bekymre dig om at vise din bageste til verden. Mens vi ikke ville bære dem til enhver aerob eller svedfremkaldende sportsgren, er de gode til klatring, akrobatik, vandreture, camping og rejser.\nShop Dish og DUER Performance Denim Jeans\nprAna Halle bukser: $ 85\nKonstrueret af prAnas-stretchstof fra Zion, disse bukser flex efter behov og ser godt ud ved at gøre det. En af vores yndlingsbukser rundt omkring (tag klatring, vandring og rejse på!), Var imponeret over, hvor hurtigt de tørrer og deres evne til at se frisk ud efter en lang dag udendørs.\nDu kan nemt bære disse til den lokale crag og derefter gå ud til middagen uden nogensinde at skulle ændre dig. De ser ud til at køre små, så du kan overveje at bestille en størrelse. Og for dem, der leder efter en tofer, skal du tjekke Halle Convertible Pant ($ 95), som hurtigt omdannes til capris med et lynlåsens træk.\nShop prAna Halle bukser\nArcteryx Gamma Rock Pant: $ 189\nHvis alpinbestigning er din marmelade, disse bukser er sikker på at være din nye bedste ven. De har vist sig åndbar, let og behagelig hele dagen lang. Den dobbeltvævede tekstil i sæde og knæ giver ekstra slidbeskyttelse, og det lavprofilerede bælte gør det muligt at justere pasformen uden at forårsage nogen under-sele bulk. Disse er en blød, meget vandafvisende skal, der holder beskeden fugtighed i skak og ånder meget godt takket være luftgennemtrængelighed. De er ikke vandtætte, men stadig gode i let nedbør.\nVi sætter pris på opmærksomheden på detaljer, herunder festepunkt for kridtaske på taljen. Disse bukser er en stor investering, men en, der vil vare ved kraftigt slid.\nShop Arcteryx Gamma Rock bukse\nBedste rejsebukser til kvinder\nDet handler om komfort og alsidighed, når du rejser. Med alt dette udstyr har du ikke meget plads i din taske, hvorfor vi har fundet bukser, der let kan tage dig fra lufthavn til trailhead til middag ude på byen.\nAthleta Bettona Jegging: $ 79\nDisse er virkelig de bedste fra begge verdener: behageligheden ved en legging og udseendet af en jean. Det elastiske Pilayo-stof krammer på alle de rigtige steder uden at være alt for klam, og detaljerne i faux flu og bælte giver det strukturerede look af en jean. Weve modtog komplimenter, mens vi bærer disse på en langrendeflyvning og ved afslutningen af en lang vandretur - bevis de er lige så meget hjemme på rejsen og på stien. De ser ud til at køre rigtigt i størrelse og kommer i almindelige, høje, petite og plus størrelser.\nShop Athleta Bettona Jegging\nPower of She: REI samarbejder med kvinders fitnessmærke Athleta\nI et forsøg på at få flere kvinder udendørs samarbejder REI med Athleta og udvider sit tilbud til kvindetøj. Fra den 28. februar kan kvinder handle hos Athleta på REI. Fra vandreshorts til yogabukser vil et udvalg af Athleta-mærketøj være tilgængeligt i 14 REI-butikker og online på REI.com. Læs mere…\nToad & Co Fresco Pant: $ 59 (nu til salg for $ 39)\nLavet af organisk bomuld, disse lette bukser holder dig kølig hele sommeren. De tørrer også imponerende hurtigt, og det elastiske linningsbånd forbliver behageligt, selv på lange internationale flyvninger. Skønt de ikke i sig selv er udviklet som en vandreturbukser, er de den perfekte sommerrejse-ledsager, hvis din rejseplan involverer færre vandreture og flere sightseeing-udflugter.\nVi var tilfredse med hvor små disse pakker op og værdsætter evnen til at pynte dem med en dejlig skjorte eller trække på over din badedragt til en afslappet dag, der strejfer rundt på stranden.\nShop Toad & Co Fresco Pant\nBedste badedragt til aktive kvinder i 2019\nVi testede og fandt de bedste badetøj til kvinder, der elsker at padle, svømme, løbe og lege udenfor. Disse ser søde ud og bliv igennem alle dine eventyr. Læs mere…\nRedew Jeans: 9\nJeans kan synes som et underligt rejseforslag, men hør os ud - disse er ikke bare gamle jeans. Det svenske mærke Redew er ved at revolutionere den giftige jeanindustri ved at bruge 80 procent færre kemikalier og mindre vand i produktionen. Derudover donerer de 25 procent af overskuddet til dyrebeskyttelsesindsats.\nBedst af alt, disse passer. Det elastiske, moderigtige snit betyder, at du nemt kan bære dem vandre, klatre eller cykle og derefter tage ud for en øl bagefter. Og som vores redaktør Mallory Paige har lært, disse jeans sidder på efter slid. Hun har regelmæssigt vasket et par uden falmende eller uheldige virkninger. Hun har et andet par shes aldrig vasket, og de passer stadig lige så perfekt (efter en solid 100-plus slid) som de gjorde første gang.\nHvis du kan lide at bære jeans, mens du rejser, skal du tage et par af disse og tage en flyvning, ved at du kan bære dem hele din rejse uden at bekymre dig om vask.\nShop Redew Jeans\nExOfficio BugsAway Damselfly Pant: $ 80\nNår bugbeskyttelse er yderst vigtigt, disse bukser (og hele BugsAway-linjen, for den sags skyld) er en livredder. Behandlet med insektskærm er bugbeskyttelsen bundet til stoffet og varer gennem 70 vask. Når vi rejser til udlandet, kunne vi især lide den lynlåse sikkerhedslomme til dit pas og den behagelige snor i taljen.\nFra vandreture i den buggy sydlige USA til at rejse til udlandet har disse bukser holdt os fejlfri. Måske kan fejlene bare ikke lide os, men vi kan godt lide at tænke det, fordi disse bukser fungerede så godt.\nShop ExOfficio BugsAway Damselfly Pant\nHar du et favoritbuksepar, som vi ikke inkluderede? Lad os vide det og tjek det for fremtidige opdateringer til artiklen.\nDine ben er dækket. Nu er det tid til at gribe den perfekte bh og blive klar til eventyr.\nBedste sports-bh'er til løb, vandring og hverdagstøj\nFra sportslige bh'er med stor påvirkning til heldags braletter og alt derimellem har vi fundet de bedste sportsbh'er til aktive kvinder. Læs mere…\nSkrigende tilbud: Ugens besparelser\nEDC til FKT: 36 udendørs akronymer, du har brug for at vide\nBedste rygsækudstyr: Yosemite-guiden afslører hvad der er i hans pakke\nAmazon Outfitter: Gear Up for Bike to Work Week\nUkonventionelt: Spyderco Zulu Knife A Radical Design\nAnmeldelse: Quantum Camera Backpack\nU.S. Army Bans Vibram FiveFingers\nStanley Percolator: Coffee The Old Fashioned Way\nStadig her? Nepalesiske klatrere siger Hillary Step Intakt\nSøvnløshed? Lyt til appbaserede sengetidshistorier af Extreme Sleep Adventurer\nMercedes-Benz debuterer elektrisk SUV for 2020\nTrådløst signal registrerer garagen, redder cyklen fra ødelæggelse


Skogar Softshell Capri fra Frilufts - Køb den hos Friluftsland!\nProdukter > Dame > Bukser og shorts > Bukser 89 % polyester, 11 % elastan\nForside Dame Bukser og shorts Bukser Frilufts Womens Skogar Softshell Capri\nAlsidig capri-buks i et behageligt og hurtigtørrende materiale, der giver en god pasform og bevægelsesfrihed. Velegnet til aktiv så vel som afslappet brug, især i årets varmere måneder.\nDenne vare ( 36, Sort,Brun ) er på lager og klar til afsendelse.\nSkogar Softshell Capri fra Frilufts er et par enkle capri-bukser med god pasform og hurtigtørrende samt svedtransporterende egenskaber, der vil føles rart i årets varme måneder.\nCapri-buksen har en 3/4-dels længde med god stretch, takket være elastan-materialet, der giver bevægelsesfrihed og komfort. Bukserne følgerne dine bevægelse uanset om du er på cyklen, klatrer eller vandrer.\nBuksen er imprægneret med en vind- og vandafvisende overfladebehandling.\nEn praktisk og alsidig buks, der kan fungere til lidt af det hele.\nhttps://www.friluftsland.dk/dame/bukser/frilufts-womens-skogar-softshell-capri-36-caviar 40064001 Frilufts Womens Skogar Softshell Capri Caviar https://d3pou62b68nfh3.cloudfront.net/Z_OZYN8uEjjoSEXe1FpB1pSBKjU=/1500x1500/https://www.friluftsland.dk/contentfiles/d1fa62ce6233cffa351b5b0f8a00c546.jpg 342 DKK InStock Produkter/Dame/Bukser og shorts/Bukser 489 Frilufts


Total: 99 resultater fundet.\n2. Nymfer, tanglopper og sneglefluer\n4. Havørred i fjorden eller på kysten ...\n5. Havørred i åen! ...\n7. Glenstup Sø\n8. Varmt og ørreder! ...\nTirsdag den 25. februar 2020. Dagen gav smukke, superstærke og velsmagende regnbueørreder. New Zealand, Waitahanui River og Lake Taupo. Havde igen i dag en aftale med Shirley Fraser. Vi skulle ...\n9. Varme ørreder ...\n10. Ørreder med havlus ...\nSøndag den 29. september 2019. Har igen i år fanget en del ørreder med havlus. Denne lille fine ørred blev "befriet" fra de ofte dødelige lus og efterfølgende genudsat. Djursland, Fjellerup Efte ...\n11. Tur uden ørred ...\n... og kan se, at min fornemmelse om at der bliver længere og længere mellem ørrederne, desværre ser rigtig ud. Også flere at mine vennem der jævnligt fisker i fjorden har samme triste oplevelse. På dag ...\n12. Majflue ørreder ...\nTirsdag den 28. maj 2019. Flere ørreder steg beslutsomt til overfladen og tog min Danica imitiation. Gjern Å En gammel aftale lød på at vi skulle mødes og fiske i Gjern å. På trods af vinden og ...\nOprettet: 28. maj 2019\n13. Ørreder - brug for handling ...\nMandag den 6. maj 2019. I Randers Fjord og langs kysten på Djursland er der god plads til mange sportsfiskere, men i de senere år er der blevet langt mellem de eftertragtede ørreder! Bekymrende: ...\n14. Første Falster ørred! ...\n15. Færre ørreder! ...\n... Fjord, Udbyhøj. Så en enkelt ørred i overfladen og fik med det samme præsenteret min flue. Desværre kunne fisken ikke beslutte sig, men fulgte i stedet efter fluen uden at hugge. Da jeg lagde an til e ...\n16. Første flydeørred! ...\n... syntes ikke dagens tur indbød til mekanik. Har selvfølgelig også godt af lidt motion. Heldigvis var ørrederne i biddet og der gik ikke lang tid før end jeg kunne lande min første bornholmer-pontonbåds-ørred. Havde Brakvand ...\n17. Helt, stalling, ørred! ...\n18. Gedder og ørred! ...\n... så en del Vulgata på vandet. På grund af tørken er vandgennemstrømningen reduceret til et minimum. Fik et par mindre ørreder og til slut et flot eksemplar på ca. 58 cm på en French Partridge majflueimitiation. ...\n19. Vind, hornfisk og ørreder ...\n... art et rigtig godt hug og et par efterfølgende rusk som kunne mærkes dybt i fluestangens håndtag. Desværre blev bekendskabet kortvarigt.... Senere blev det til en enkelt mindre blank ørred og en hor ...\n20. Havørreden fredes i Gudenåen ...\nMakrel Randers Fjord Fiskeørn Forår søen Kystvejen grej røde pletter December Våd Knæk smerte! Affald Piranha Guidebåd brakvandsrejen Iltsvind rejer nymfer Aftenfiskeri strike-indikator Næsten isfrit Isfugl Ørredbestanden Geddeflue Myggepuppe Forfang Bombay Byrådet ruser Morgentur geddepremierer Brakvandsrejen uden fisk! Tåge fisk Hatten! Sløve gedder igler Smolt Morgenhygge inderfjorden! Springende ørred Regnbueørreder


Bordtennisklubber for ældre slår igennem | TV MIDTVEST\nBordtennisklubber for ældre slår igennem\nDe seneste 10 år er antallet af bordtennisspillere over 60 år fordoblet. I løbet af denne uge holder 42 klubber landet over åbent hus.\nBordtennis er blevet rigtig populært for ældre over 60 år.\n11. sep 2017, kl. 14:27\nBordtennis bliver betegnet som verdens hurtigste sport.\nDe seneste ti år har den også været hurtigt voksende i Danmark, når man ser på aldersgruppen på over 60 år. Mere end dobbelt så mange spiller nu bordtennis. Men i denne uge holder 42 klubber fordelt over hele landet åbent hus for at trække endnu flere seniorer til.\n- Bordtennis har jo den kæmpe fordel, at det er en aktivitet, som ikke er hårdt belastende for kroppen. Derfor passer den fint til målgruppen. Skader er meget sjældne, og alligevel kan de sagtens få sved på banen, siger Morten Ganderup, der er initiativtager og fra Lemvig Gymnastikforening.\nFor bordtennis er mere end bare godt som motion.\n- Det er noget, der virkelig træner ens reaktionsevne, så ens koordination hjælper det jo enormt meget på. Og det hjælper så også i dagligdagen med, at man bedre kan koordinere. Så det er en ideel aktivitet for den aldersgruppe, siger Morten Ganderup.\nLæs også Cykelhøjskole for seniorer er et hit\nRustne server og smash\nTo af dem, der er mødt op for at spille bordtennis, er Ole Peter Skou og Knud Aage Lavsen på henholdsvis 70 og 72 år. De har begge to spillet bordtennis før, men det er lidt tid siden, at boldene blev skruet afsted.\n- Det er fyrre år siden, at jeg har spillet sidst, siger Knud Aage Lavsen.\nHos Ole Peter Skou er det kun 15 år siden, men alligevel er de to herrer enige om, hvordan det går:\n- Rustne! Vi var meget rustne, ja. Men det kommer. Der var langt imellem, at slagene lige var der, griner de.\nMen da først de kom i gang, så endte de med at blive overrasket over dem selv.\n- De der reflekser, man havde fra de helt unge år af, de er der stadigvæk. Når man stikker battet ud, så rammer det en gang imellem bolden, og det er sådan set fantastisk. Så der lægger noget i baghovedet, siger Ole Peter Skou.\nHan kunne endda også glæde sig over, at fysikken var bedre end forventet:\n- Jeg troede faktisk, at jeg var færdig efter tre opsamlinger af bolde nede ved bagvæggen. Men det viser sig jo åbenbart, at man godt kan, når man lige kommer i gang, siger Ole Peter Skou.\nSkal aktivere en ny gruppe\nHos Lemvig Bordtennisklub er målet at få aktiveret flere bordtennisspillere.\n- Det er gået enormt fint. Det antal mennesker, som er kommet, passer til antallet af borde, og hvis der kommer flere, så prøver vi at skaffe borde til dem, siger Morten Ganderup.\nDet ser indtil videre ud til at lykkes.\n- Jeg kommer igen. Nu tager jeg lige et lille smut på ferie. Men jeg kommer igen, når jeg kommer hjem igen, lyder det fra Ole Peter Skou.\nForeløbigt skal der lige hjem og hviles efter dagens strabadser.\n- Nu kræver det en middagssøvn her, når vi kommer hjem, så er vi friske igen, siger Ole Peter Skou.


Velkommen til Lokale naturråd\nNaturrådene skal rådgive kommunerne om, hvilke eksisterende og potentielle naturområder der skal indgå i et kommende Grønt Danmarkskort i kommunernes kommuneplaner.\nDet nye lokale naturråd for Nordsjælland er nu på plads og har en stram tidsplan.\nNaturrådet skal begynde sit arbejde i slutningen af januar og arbejdet skal være afsluttet senest den 15. juli 2018.\nNaturråd Nordsjælland skal nu i arbejdstøjet\nDet nye lokale naturråd for Nordsjælland er nu på plads. 13 forskellige foreninger er repræsenteret med i alt 15 medlemmer, og det nye råd skal allerede nu i gang med at sikre den nordsjællandske natur i et kommende Grønt Danmarkskort.\nNaturråd Nordsjælland dækker de seks kommuner Gribskov, Fredensborg, Helsingør, Hillerød, Frederikssund og Halsnæs, som også er sekretariatskommune for det nye naturråd, der skal arbejde med udpegning af naturområderne indenfor og på tværs af kommunegrænserne.\n22 forskellige foreninger og organisationer har indstillet medlemmer til det lokale naturråd. Deres interesser for naturen spænder meget bredt og dækker både erhverv, naturbenyttelse og -beskyttelse.\nDerfor har kommunerne måtte vælge til og fra, for at kunne sammensætte et naturråd med ligelig repræsentation af alle interesser. Udover medlemmerne har hver kommune en observatørplads i naturrådet.\nI naturrådet har følgende 13 foreninger og organisationer fået plads:\n• Dansk Skovforening\n• Landbrug & Fødevarer (2 medlemmer)\n• Dansk Vandrelaug\n• Nordsjællands Landboforening (2 medlemmer)\n• Landbrugere i Nationalpark Kongernes Nordsjælland\n• Naturhistorisk Forening for Nordsjælland\n• Hellebæk Kohaves Venner\nResultatet er et lokalt naturråd med både konkret lokal viden og højt fagligt niveau, der dækker alle interesser forbundet med naturen. Forude ligger nu et spændende arbejde, der i sidste ende skal hjælpe kommunerne med deres udpegninger af naturområder, hvor der skal tages særlige hensyn eller for eksempel vil være velegnede til bestemte formål.\nHalsnæs Kommune skal varetage sekretariatsbetjeningen af det lokale naturråd for Nordsjælland. Det er Halsnæs Kommune, der indkalder til møder, sørger for relevant materiale og oplyser om gældende og relevant lovgivning i forbindelse med planlægning og naturbeskyttelse med videre.\nUddybende oplysninger vedrørende naturrådsarbejdet kan ses på Halsnæs Kommunes hjemmeside eller fås ved henvendelse til natursagsbehandler Mette Thornholm, Halsnæs Kommune metho@halsnaes.dk eller telefon 47 78 44 76.\nVil du vide mere om de lokale naturråd?\nUddybende oplysninger vedrørende Naturrådsarbejdet kan ses på Halsnæs kommunes hjemmeside eller ved henvendelse til Halsnæs Kommune, Mette Thornholm på metho@halsnaes.dk eller på 47 78 44 76.


Villa - Gallinda i Mirissa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Villa - Gallinda\nVilla - Gallinda har en fremragende beliggenhed i Weligama Strand og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Mirissa. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nVilla - Gallinda tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, lufthavnstransport, grillfaciliteter, vaskeri.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, skrivebord, altan/terrasse, telefon, ventilator. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Villa - Gallinda er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Mirissa.


Et varieret program – som ikke afsløres her - Erhvervsnetværket Stol på mennesker\nEt varieret program – som ikke afsløres her\nI Stol På Mennesker er der flere typer arrangementer i kalenderen – og plads til pludselige indskydelser.\nVi har fælles morgenmøder, som foregår forskellige steder i Silkeborg, og hvor alle er inviteret. Derudover har vi morgenmøder i mindre grupper, som foregår rundt om hos virksomhederne og som varierer i gruppesammensætningen fra gang til gang. Vi spiser altid morgenmad sammen, før vi går igang med dagens program.\nAlle møder er kendetegnet ved højt fremmøde, dialog og forskelligt virksomhedsrelevant indhold serveret på uformel, letfordøjelig, anvendelig og helst også underholdende vis. Du skal ikke komme forberedt til møderne, men til gengæld gerne gå derfra klogere end du var, da du kom, med viden og inspiration, som du kan tage med hjem og bruge i din virksomhed, på det personlige plan eller på din arbejdsplads.\nDerudover holder vi nogle gange frokostmøder og griber i det hele taget chancerne, når de byder sig. Vi har været på bustur med borgmesteren, været ude at sejle og holdt møder på lagre, i skurvogne, i telte og grusgrave. Blot for at nævne et par stykker.\nEndeligt har vi aftenarrangementerne med et mere tilbagelænet præg; foredrag, musik, madlavning, sport, fest, julefrokost osv. Programmet er sammensat på en måde, så der er noget for enhver smag. Formålet er at være sammen uden slips og agenda, lære hinanden endnu bedre at kende, danne relationer og ikke mindst gå hjem med endnu en fed oplevelse i rygsækken.\nDu er altid velkommen til at ringe og høre mere om Stol På Mennesker. Derfra kan du komme med som gæst til et af vores morgenmøder for at snuse til netværket og finde ud af, om vores fællesskab er noget for dig. Det er sådan, de fleste kommer med i Stol På Mennesker.\nPris: 8.000 kr. ex. moms for et helt år. Prisen justeres naturligvis, hvis du træder ind i netværket i løbet af året.\nPS: På Stol På Menneskers Facebookside kan du følge med i, hvad der løbende sker i netværket. Du kan også møde os her: #Franetværktilfællesskab\n© Stol På Mennesker


Staten skal gå forrest | Djøfbladet\nSpilindustrien i Danmark er endt som kastebold mellem kultur, erhverv og innovation. Taberne er de unge talenter og en branche, som fx kunne høste frugterne af, at gamification bliver en del af det voksende marked for e-health, e-læring og andre former for digital formidling.\n”Vi har et system, hvor vi i stedet for at sende raketten til vejrs bliver på jorden og diskuterer, hvordan vi skal bygge affyringsmodulet,” siger Jan Neiiendam, vicedirektør i Producentforeningen, der er branche- og arbejdsgiverorganisation for producenter af film, tv og computerspil.\nÅrsagen er den silotænkning, som efter hans mening præger holdningen til spilbranchen.\n”Danmark har med spilstøtteordningen under Filminstituttet, en række velfungerende uddannelser for spiludviklere og et innovationsmiljø i Capnova gode byggesten. Men koblingen mellem kulturelle støttekroner og købmandskab, der får produkterne til markedet, mangler,” mener han.\nLigesom andre aktører i spilindustrien peger Jan Neiiendam på, at lande som Canada og Finland har skabt resultater med en gennemtænkt offentlig strategi for, hvordan digitale spil kan skabe vækst og arbejdspladser.\nI Canada har gunstige skatteordninger tiltrukket store amerikanske spilvirksomheder og skabt et dynamisk vækstlag med et stigende antal arbejdspladser.\nI Finland har statslige investeringer gennem teknologiprogrammet Tekes banet vejen for, at spilbranchen har mangedoblet sin omsætning fra 87 mio. euro i 2009 til 1 mia. euro i 2014.\nModellen har tiltrukket internationale venturefonde som det engelske London Venture Partners, der har investeret intensivt i finske spilfirmaer. Den finske spilbranche kan bl.a. bryste sig af at have frembragt spillet Angry Birds, der indtil nu har haft over to milliarder downloads.\nBare synd for dig\nMed tilsvarende økonomisk støtte kunne danske spiludviklere skabe lignende succeser, mener Jan Neiiendam.\n”Der er ingen logisk grund til, at det næste store Mindcraft ikke skulle opstå i Viborg eller Aarhus. Vi har alle muligheder for at drive den slags højproduktive virksomheder i Danmark. Men staten er nødt til at gå forrest, for der er ikke nok rige mennesker i Danmark, der kan stille med investorkapital,” siger Jan Neiiendam.\n”Det, der sker i Danmark, er ligesom afbrudt samleje. Vi slipper spiludviklerne finansieringsmæssigt, lige når de er parate til at høste frugterne af deres erfaringer. Der er en tendens til at sige ’Hvis ikke du klarer den første gang, er det bare synd for dig’ i stedet for ’Fedt! Du har lært en masse, vi tror på dig’. Vi skal være klar til at gå hele vejen – og det gælder også udviklerne,” siger han.\nDjøf-studerende laver Business Cases for spil\nEt samarbejde mellem akademiet Dadiu og Aarhus Universitet kobler spiluddannelse med forretningsudvikling.\nHvordan laver man en forretning ud af en gratis spil-app? Sådan lyder udfordringen for studerende på Institut for Økonomi på Aarhus Universitet.\nEt samarbejde mellem Dadiu (Det Danske Akademi for Digital Interaktiv Underholdning, red.) og instituttet giver de studerende adgang til at prøve kræfter med m-commerce, den mobile økonomi.\nNår deltagerne på Dadiu-uddannelsen udvikler et nyt spilprodukt til tablets, bliver det udsat for et økonomisk realitetstjek hos de studerende i Århus.\n”Det fungerer super godt. Virkeligheden er mere skæv og kantet end den, de studerende møder i et almindeligt regneark eller datasæt. Grundlæggende handler det om, hvordan man tjener penge på nettet, og det er der ingen forretningsmodel i dag, som ikke skal tage højde for,” fortæller Kristina Risom Jespersen, lektor i økonomi og innovation på Institut for Økonomi.\nDadiu-studerende kommer fra forskellige universiteter og kunstskoler, men undervises alle i et fælles pensum, som er fastlagt af institutionerne i fællesskab.


Hvad er stress? Forstå din stress, så du kan blive stressfri igen.\nStress er en overbelastning af kroppen, din følelser og dine sanser. Når kroppen er “tændt” hele tiden kommer du aldrig helt ned i tempo så nervesystemet får ro og hvile.\nStress kan være kortvarig, og en helt naturlig reaktion når du har en deadline eller noget du skal have klaret her og nu. Det gør dig skarp og gør du får gennemført den opgave du har besluttet dig for.\nNår stress bliver en folkesygdom, så der det ikke den kortvarig stress som er problemet. Så er det fordi du har hængt fast i en stresszone for længe. En langvarig stressperiode er usund for kroppen og har mange kedelige symptomer til følge.\nFor at klare stress i end længere periode og køre i et højt gear, kræver den en god fysisk form, mentalt overskud og stædighed. Din bil kan heller ikke køre videre med en slidt motor den brænder af. Alligevel presser flere og flere sig selv og går ned med stress.\nStress er en overbelastning af dit nervesystem gennem længere tid og for lidt restitution.\nDin krop er som en maskine, den kan ikke køre 24/7 uden pauser, så bryder den sammen. Det er præcis det som sker, når du bliver ramt af stress. Din krop skriger på pause.\nDin krop har kørt med et højt niveau af stresshormoner i kroppen, alt for længe, og nu siger den stop. Den kræver en time-out, og derfor går du helt ned på energi.\nNår du er fanget af stress kan det være svært at se lyset igen.\nNetop derfor oplever du, at du er mere negativ, har dårligt humør og føler du aldrig helt slår til.\nStress er når du konstant er presset, har for travlt og føler du skal nå mere end du måske kan overskud.\nNår du konstant er stresset, medføre det din krop kommer i en flugt-kamp position og sætter en produktion af stresshormoner i gang. Det er netop stresshormonerne, som gør din krop kommer i ubalance og skaber stress symptomer.\nStore mængder af stresshormoner skabe en ubalance i din krop og hjerne og er årsagen til du ikke kan finde ro. Det medfører også en en lang række fysiske og psykiske symptomer, så som høj puls, hjertebanken, dårlig søvn, humørændringer samt tristhed.\nStress er ikke en sygdom i sig selv, men konsekvenserne ved stress er du nedslider din krop og kan medføre alvorlige stress symptomer.\nNetop derfor, skal du spotte din stress og reagerer når du mærker kroppen ændre sig eller giver dig signaler om noget er forkert.\nStress er tegn på du har belastet dig selv og din krop for længe.\nDu kan sige farvel til stress ved at nærer dig selv og fylde dig selv op. Med den rette kost, kosttilskud og træning.\nFind hjem til dig selv igen og genvind din livsgnist. Med ro, nærvær og kærlig omsorg for dig selv.\nVil du have hjælp til stress og vægttab?\nMed min alt-i-en slankepakke hjælper jeg dig fri af stress, træthed og udmattelse.\nFå ro i kroppen igen.\nByg dine indre ressoucer, energi og dit overskud op igen.\nSå du kan nyde livet uden stress og stress symptomer. Bliv stressfri, sund slank og energisk.\nLæs her hvordan jeg hjælper dig med at blive stressfri, så du kan nyde livet igen.