Bekendtgørelse om medicinske røntgenanlæg til undersøgelse af patienter - retsinformation.dk\nBEK nr 975 af 16/12/1998 Historisk\nBekendtgørelse om medicinske røntgenanlæg til undersøgelse af patienter\nSundhedsmin., j.nnr. 3715-72-1998\nBEK nr 1090 af 03/09/2007\nBEK nr 1212 af 26/10/2015\nBEK nr 84 af 02/02/2018\nLOV nr 23 af 15/01/2018\nBEK nr 217 af 29/04/1977\nBEK nr 286 af 20/05/1988\nBEK nr 23 af 12/01/1995\nKapitel 2 Forhåndsgodkendelse\nKapitel 3 Anmeldelse\nKapitel 4 Godkendelse\nKapitel 5 Krav til virksomheder/institutioner (arbejdsgiveren)\nKapitel 6 Krav til røntgenanlæggets ansvarlige leder\nKapitel 7 Krav til røntgenanlæggets ansvarlige fysiker m.v.\nKapitel 8 Krav til personale der udfører røntgenundersøgelser\nKapitel 9 Krav til personer der henviser til røntgenundersøgelser\nKapitel 10 Krav til røntgenfirmaer der udfører arbejder ved røntgenapparater\nKapitel 11 Krav til personer beskæftiget ved installation, reparation, vedligeholdelse og kontrol af røntgenapparater\nKapitel 12 Principper for berettigelse og optimering\nKapitel 13 Strålebeskyttelse af patienterne\nKapitel 14 Strålebeskyttelse af personale m.v. i forbindelse med udførelse af røntgenundersøgelser\nKapitel 15 Retsmedicinske og forsikringsmæssige undersøgelser m.v.\nKapitel 16 Biomedicinske forskningsprojekter\nKapitel 17 Referencedoser\nKapitel 18 Kvalitetsstyring\nKapitel 19 Teknisk udførelse af røntgenapparater m.v.\nKapitel 20 Afskærmning af røntgenrum\nKapitel 21 Besigtigelse af røntgenanlæg af Sundhedsstyrelsen\nKapitel 22 Klageadgang, straf og ikrafttræden\n(For dentalrøntgenanlæg gælder særlige bekendtgørelser)\n1 :\tDefinitioner\n2 :\tForhåndsgodkendelse\n3 :\tAnmeldelse\n4 :\tGodkendelse\n5 :\tKrav til virksomheder/institutioner (arbejdsgiveren)\n6 :\tKrav til røntgenanlæggets ansvarlige leder\n7 :\tKrav til røntgenanlæggets ansvarlige fysiker m.v.\n8 :\tKrav til personale der udfører røntgenundersøgelser\n9 : Krav til personer der henviser til røntgenundersøgelser\n10:\tKrav til røntgenfirmaer der udfører arbejder ved røntgenapparater\n11:\tKrav til personer beskæftiget ved installation, reparation, vedligeholdelse og kontrol af røntgenapparater\n12:\tPrincipper for berettigelse og optimering\n13: Strålebeskyttelse af patienterne\n14:\tStrålebeskyttelse af personale m.v. i forbindelse med udførelse af røntgenundersøgelser\n15:\tRetsmedicinske og forsikringsmæssige undersøgelser m.v.\n16:\tBiomedicinske forskningsprojekter\n19:\tTeknisk udførelse af røntgenapparater m.v.\n20:\tAfskærmning af røntgenrum\n21:\tBesigtigelse af røntgenanlæg af Sundhedsstyrelsen\n22:\tKlageadgang, straf og ikrafttræden\n1 : Modtagekontrol og statuskontrol af røntgenapparater m.v.\n2 :\tKonstanskontrol af røntgenapparater m.v.\n3 :\tDriftsbetingelser for røntgenapparater m.v.\n4 :\tAfskærmningens blyækvivalent\n5 :\tAfskærmning af røntgenrum, betjeningsrum m.v.\nBekendtgørelse om medicinske røntgenanlæg\ntil undersøgelse af patienter1)\nI medfør af § 1 i lov nr. 147 af 15. april 1930 om brugen af røntgenstråler m.v. som ændret i lov nr. 213 af 4. juni 1965, lov nr. 368 af 6. juni 1991 og lov nr. 369 af 6. juni 1991 og efter bemyndigelse i henhold til § 8 i bekendtgørelse nr. 708 af 29. september 1998 om brugen af røntgenanlæg m.v. fastsættes følgende:\nPerson der røntgenundersøges i forbindelse med:\na)\tdiagnosticering og behandling af en sygdom.\nb)\ten arbejdsmedicinsk undersøgelse.\nc)\tet screeningsprogram.\nd)\tet biomedicinsk forskningsprojekt.\ne)\ten retsmedicinsk undersøgelse.\nf)\ten forsikringsmæssig undersøgelse.\nDosis til en patient, eller en indikator for en dosis til en patient som f.eks. effektiv dosis eller arealdosis. For definition af effektiv dosis henvises til Sundhedsstyrelsens bekendtgørelse nr. 823 af 31. oktober 1997 om dosisgrænser for ioniserende stråling.\nPatientdosis ved en typisk undersøgelse af en gruppe patienter af standardstørrelse. Dosis er fastsat sådan at den gælder for almindeligt anvendte røntgenapparater. Dosis forventes ikke overskredet ved en veludført standardundersøgelse med et velfungerende røntgenapparat.\nRøntgenapparat og de evt. dertil hørende bygningsdele (røntgen- og betjeningsrummets vægge, loft, gulv, døre og vinduer inkl. den heri indbyggede stråleafskærmning).\nDet sammenhørende apparatur til udførelse af en røntgenundersøgelse, normalt bestående af en røntgengenerator med røntgenrør, stativer, patientlejer og andet tilbehør samt de evt. dertil hørende faste installationer.\nDen af indsatsrøret og rørkappen bestående enhed.\nUndersøgelse, intervention eller anden planlæggende eller vejledende procedure hvortil der anvendes røntgenstråling på en patient.\n§ 2. Etablering af røntgenanlæg og ændring af bestående røntgenanlæg der kan påvirke de strålebeskyttelsesmæssige forhold, må ikke foretages før Sundhedsstyrelsen har forhåndsgodkendt planer herover. Ved ændring forstås ændring af bygningsmæssige afskærmningsforhold, opstilling og udskiftning af lejer, stativer, generatorer, billedregistrerende systemer forbundet med generatoren m.v., mens opstilling og udskiftning af tilbehørsdele som kontrastmiddelsprøjter og fjernsynsmonitorer og udskiftning af røntgenrør, billedforstærkerrør, højspændingstransformatorer m.v. ikke er omfattet heraf.\nStk. 2. Undtaget fra denne bestemmelse er transportable røntgenapparater.\n§ 3. Planer der indsendes med henblik på forhåndsgodkendelse, skal være foldet i A-4 format og omfatte følgende:\n1)\tDetailtegninger af de rum som forhåndsgodkendelsen skal omfatte, med angivelse af sluser, døre, vinduer, ventilationskanaler og andre detaljer af betydning for bedømmelsen af strålebeskyttelsen. Af tegningerne skal tydeligt fremgå beliggenhed og udstrækning af strålebeskyttelsen, beskyttelseslagenes materiale, tykkelse og blyækvivalent.\n2)\tOplysninger om den maksimale højspænding for de enkelte røntgenrør.\n3)\tOplysning om placeringen af de betjeningspulte, stativer, lejer m.v. som omfattes af ansøgningen om forhåndsgodkendelse.\nStk. 2. Er placeringen endnu ikke endeligt fastlagt, må der indhentes særskilt forhåndsgodkendelse på et senere tidspunkt.\n§ 4. Sammen med anmodning om forhåndsgodkendelse skal der indsendes en begrundelse for berettigelsen af nyt apparatur (f.eks. lange ventetider for patienter, kompliceret eller uhensigtsmæssig patienttransport, nye undersøgelsesprincipper, dosisreduktion, udskiftning af slidt apparatur).\nStk. 2. Sundhedsstyrelsen kan forbyde anskaffelse af nyt apparatur der ikke er berettiget, med henblik på at undgå unødvendig spredning af apparatur.\n§ 5. Foretages der under udførelsen af anlægget ændringer i forhold til de forhåndsgodkendte planer, skal reviderede planer omgående indsendes til Sundhedsstyrelsen med henblik på godkendelse.\n§ 6. Nye røntgenanlæg og ændringer af bestående røntgenanlæg der kan påvirke de strålebeskyttelsesmæssige forhold, skal anmeldes til Sundhedsstyrelsen før anlægget er i driftsklar stand. Ved ændringer forstås ændring af bygningsmæssige afskærmningsforhold, opstilling og udskiftning af lejer, stativer, generatorer, billedregistrerende systemer forbundet med generatoren m.v., mens opstilling og udskiftning af tilbehørsdele som kontrastmiddelsprøjter og fjernsynsmonitorer og udskiftning af røntgenrør, billedforstærkerrør, højspændingstransformatorer m.v. ikke er omfattet heraf.\nStk. 2. Anmeldelsespligten påhviler det røntgenfirma der har forestået arbejdet.\nStk. 3. Anmeldelsesskema, der kan rekvireres fra Sundhedsstyrelsen, skal være underskrevet af røntgenfirmaets ansvarlige tekniske leder, af røntgenanlæggets ansvarlige leder og ansvarlige fysiker.\nStk. 4. Samtidig med anmeldelsen indsendes gebyr for godkendelse til Sundhedsstyrelsen.\nStk. 5. De anmeldte røntgenanlæg optages i Statens Institut for Strålehygiejnes register over i drift værende røntgenanlæg.\n§ 7. Røntgenanlæg der permanent tages ud af drift, skal skriftligt afmeldes til Sundhedsstyrelsen.\nStk. 2. Afmeldelsespligten påhviler den ansvarlige fysiker.\n§ 8. Sundhedsstyrelsens godkendelse gives på grundlag af den skete anmeldelse, og efter at besigtigelse har fundet sted.\nStk. 2. Godkendelsen kan inddrages hvis anlægget ikke længere opfylder de af Sundhedsstyrelsen fastsatte bestemmelser.\nKrav til virksomheder/institutioner (arbejdsgiveren)\n§ 9. Den der er ansvarlig for virksomheden/institutionen, skal sørge for at røntgenanlæggene og brugen af disse er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne bekendtgørelse, herunder sørge for vedligeholdelse af anlæggene samt uddannelse og efteruddannelse af personalet.\n§ 10. Den der er ansvarlig for virksomheden/institutionen, skal sørge for at der er en ansvarlig leder med kvalifikationer og ansvarsområde i henhold til kapitel 6, og at dennes navn og uddannelse meddeles Sundhedsstyrelsen.\nStk. 2. Ligeledes skal der til ethvert røntgenanlæg være knyttet en ansvarlig fysiker med kvalifikationer og ansvarsområde i henhold til kapitel 7, og dennes navn og uddannelse skal meddeles Sundhedsstyrelsen.\n§ 11. Den der er ansvarlig for virksomheden/institutionen, skal sørge for at navnet på en ny ansvarlig leder meddeles Sundhedsstyrelsen inden den ansvarlige leder fratræder.\nStk. 2. På samme måde skal navnet på en ny ansvarlig fysiker meddeles Sundhedsstyrelsen.\nKrav til røntgenanlæggets ansvarlige leder\n§ 12. Den for røntgenanlægget ansvarlige leder skal have tilstrækkelig uddannelse på følgende områder:\n1)\tIoniserende strålings egenskaber.\n2)\tIoniserende strålings vekselvirkning med stof.\n3)\tGrundlæggende dosimetri.\n4)\tFilm, folier og fremkaldeproces.\n5)\tRøntgenrør, generator og eksponeringsautomatik.\n7)\tTomografer, herunder CT-skannere.\n9)\tStrålehygiejne og strålebiologi, herunder strålebeskyttelse ved undersøgelse af børn, ved screening og ved teknikker der medfører store patientdoser som CT-skanning og intervention.\nStk. 2. Den ansvarlige leder skal ligeledes være tilstrækkelig uddannet og have nødvendig erfaring til at kunne tage det kliniske ansvar for den diagnostiske anvendelse af røntgenstråling på patienter, herunder vurdere berettigelsen og det kliniske resultat af en undersøgelse.\nStk. 3. Sundhedsstyrelsen kan fastsætte bestemmelser, hvorefter personer der har gennemgået en af Sundhedsstyrelsen godkendt uddannelse, kan anses for kvalificerede.\n§ 13. Den ansvarlige leder skal sørge for at røntgenundersøgelser udføres af personer med uddannelse som læge, kiropraktor, radiograf eller røntgensygeplejerske, eller personer der er under uddannelse til et af disse erhverv.\nStk. 2. Simuleringer og optagelser i forbindelse med oplæg af radioaktive kilder må dog også udføres af fysikere ansat på onkologiske afdelinger.\nStk. 3. Andre personer der udfører røntgenundersøgelser, skal have deres uddannelse godkendt af Sundhedsstyrelsen.\nStk. 4. Personer der udfører undersøgelser af børn, screening og undersøgelser der medfører store patientdoser som CT-skanning og intervention, skal have særlig uddannelse heri.\n§ 14. Den ansvarlige leder skal sørge for at alle personer der udfører røntgenundersøgelser, herunder særlig gennemlysningsundersøgelser, er instrueret i procedurerne i forbindelse hermed og derved har opnået tilstrækkelig kyndighed.\n§ 15. Den ansvarlige leder skal sørge for at de personer der udfører røntgenundersøgelser, har adgang til efteruddannelse, særligt i forbindelse med indførelse af nye teknikker.\n§ 16. Den ansvarlige leder skal sørge for at følgende bestemmelser overholdes:\n1)\tBestemmelserne for strålebeskyttelse af patienterne, jf. kapitel 13.\n2)\tBestemmelserne for berettigelse og optimering, jf. kapitel 12.\n3)\tBestemmelserne for retsmedicinske og forsikringsmæssige undersøgelser m.v., jf. kapitel 15.\n4)\tBestemmelserne for biomedicinske forskningsprojekter, jf. kapitel 16.\n§ 17. Den ansvarlige leder skal fastsætte retningslinier for henvisning til røntgenundersøgelser og skal sørge for, at de der henviser har adgang til disse samt til oplysninger om stråledoser.\n§ 18. Den ansvarlige leder skal sørge for at henvisninger til røntgenundersøgelser suppleres med de oplysninger om tidligere undersøgelser, som afdelingen har eller kan få adgang til, inden det besluttes om undersøgelsen skal udføres.\n§ 19. Den ansvarlige leder eller en af denne særlig bemyndiget person afgør om en røntgenundersøgelse er berettiget og skal udføres. I vurdering af berettigelsen skal indgå mulighed for anvendelse af alternative diagnostiske metoder der ikke er baseret på ioniserende stråling.\nStk. 2. I enkelttilfælde kan det tillades at der udføres undersøgelser med røntgenstråling, som normalt bliver udført med andre modaliteter, hvis disse modaliteter midlertidigt ikke er til rådighed.\n§ 20. Den ansvarlige leder skal sørge for at røntgenbilleder og andre resultater af undersøgelser på anmodning kan udleveres for at undgå unødvendige dobbeltundersøgelser.\n§ 21. Den ansvarlige leder skal sørge for at patienterne om ønsket bliver informeret om risikoen ved røntgenundersøgelser.\n§ 22. Den ansvarlige leder skal efter samråd med den ansvarlige fysiker sørge for at årsagen findes til en eventuel konsekvent overskridelse af referencedoserne, jf. kapitel 17, og at der i nødvendigt omfang træffes korrigerende foranstaltninger.\n§ 23. Den ansvarlige leder skal efter samråd med den ansvarlige fysiker sørge for at der etableres og vedligeholdes et effektivt kvalitetsstyringssystem, jf. §§ 99-102 og § 109.\n§ 24. Den ansvarlige leder skal sørge for at der til patienter og personale anskaffes tilstrækkelige strålebeskyttelsesmidler, og påse at disse anvendes som foreskrevet i kapitel 13 og 14.\n§ 25. Den ansvarlige leder skal straks underrette Sundhedsstyrelsen om indtrufne uheld som kan have medført utilsigtet stråleudsættelse af patienter eller personale.\nKrav til røntgenanlæggets ansvarlige fysiker m.v.\n§ 26. Som ansvarlig fysiker kan fortrinsvis godkendes personer der har uddannelse i røntgenfysik og røntgenteknik inden for det røntgendiagnostiske område i et omfang som anført i Sundhedsstyrelsens vejledninger nr. 122 af 20. juli 1995 om uddannelse af hospitalsfysikere og nr. 188 af 18. november 1998 om uddannelse af kliniske ingeniører.\nStk. 2. Den ansvarlige fysiker skal ligeledes have tilstrækkelig erfaring med hensyn til drift af røntgenanlæg.\n§ 27. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at anlægget opfylder bestemmelserne for teknisk udførelse af røntgenapparater m.v., jf. kapitel 19, og for afskærmning af røntgenrum, jf. kapitel 20.\n§ 28. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at der udføres modtagekontrol, statuskontrol, konstanskontrol og anden nødvendig kontrol af apparaturet, at der findes skriftlige instruktioner herfor, og at alle resultater af disse kontroller protokolleres.\n§ 29. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at røntgenanlægget er i god stand, herunder teknisk (mekanisk, elektrisk) og strålehygiejnisk forsvarlig stand. Således må anlæggets sikkerhedsniveau, karakteristika og ydeevne ikke forringes i væsentlig grad, og alle under driften observerede fejl og mangler skal snarest muligt afhjælpes.\n§ 30. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at røntgenanlæg der ikke opfylder de af Sundhedsstyrelsen fastsatte driftsbetingelser, jf. bilag 3, tages ud af drift.\n§ 31. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at røntgenlæg der permanent tages ud af drift afmeldes, jf. § 7.\n§ 32. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at der udføres den nødvendige patientdosimetri, herunder måling af patientdoser til sammenligning med referencedoser, samt at alle instrumenter til måling af stråling kontrolleres regelmæssigt.\n§ 33. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at patientdoserne i fornødent omfang vurderes. Dette gælder særlig doser ved undersøgelser af børn, ved screening og ved undersøgelser der giver store patientdoser, som CT-skanning og intervention.\n§ 34. Den ansvarlige fysiker skal i samråd med den ansvarlige leder sørge for at billedkvalitet og patientdosis optimeres.\n§ 35. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at der til alt apparatur findes klare dansksprogede brugsanvisninger og vejledning om forebyggelse af uheldssituationer og utilsigtede doser.\n§ 36. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at personer beskæftiget med betjening og kontrol af røntgenapparaterne i fornødent omfang er instrueret om apparaternes indretning og brug og om den fare der er forbundet med arbejdet. De skal desuden være instrueret om de sikkerhedsforanstaltninger der skal træffes til forebyggelse af en sådan fare og derved have opnået tilstrækkelig kyndighed.\nStk. 2. Den ansvarlige fysiker skal føre en fortegnelse over de personer der er instrueret i henhold til stk. 1. Fortegnelsen skal være tilgængelig for de beskæftigede personer.\n§ 37. Den ansvarlige fysiker skal rådgive personalet om persondosimetri.\n§ 38. Den ansvarlige fysiker skal sørge for at betjeningspersonalet forsynes med persondosimetre.\n§ 39. Den ansvarlige fysiker skal straks underrette den ansvarlige leder hvis der opstår formodning om utilsigtet stråleudsættelse af patienter eller personale.\n§ 40. Den ansvarlige fysiker og andet teknisk/fysisk personale der arbejder ved røntgenanlægget, skal ved udøvelsen af deres arbejde udvise omhu og samvittighedsfuldhed.\nKrav til personale der udfører røntgenundersøgelser\n§ 41. Om instruktion, uddannelse m.v. af personalet henvises til §§ 13-15 og 36 . Vedrørende yderligere bestemmelser for personalets arbejde henvises til kapitel 13 og 14 .\n§ 42. Personalet skal under arbejdet altid bære udleverede persondosimetre.\n§ 43. Personalet skal under det daglige arbejde sørge for at arbejdsgangen i enhver henseende er strålebeskyttelsesmæssig forsvarlig. Det skal benytte det foreskrevne udstyr til strålebeskyttelse og underrette den ansvarlige fysiker såfremt dette udstyr ikke er i forsvarlig stand (f.eks. må genstande af blygummi ikke være krakelerede eller forrevne).\n§ 44. Hvis der indtræder en faresituation, skal personalet snarest muligt træffe foranstaltninger til at afværge og begrænse faren samt underrette den ansvarlige fysiker.\n§ 45. Personalet skal straks underrette den ansvarlige fysiker hvis der opstår formodning om utilsigtet stråleudsættelse af patienter eller personale.\nKrav til personer der henviser til røntgenundersøgelser\n§ 46. Den der henviser til en røntgenundersøgelse skal følge de retningslinier for henvisning til røntgenundersøgelser som er fastsat af den ansvarlige leder af røntgenanlægget.\n§ 47. Den der henviser til en røntgenundersøgelse, skal sørge for at undersøgelsen er berettiget, idet både tilstanden hos den person der røntgenundersøges i forbindelse med diagnosticering og behandling af en sygdom og det forventede resultat af undersøgelsen skal indgå i vurderingen af berettigelsen. I vurdering af berettigelsen skal også indgå anvendelse af alternative diagnostiske metoder der ikke er baseret på ioniserende stråling.\n§ 48. Den der henviser til en røntgenundersøgelse, skal på henvisningen oplyse om tidligere relevante røntgenundersøgelser som han har kendskab til.\n§ 49. Den der henviser til en røntgenundersøgelse, skal på henvisningen oplyse om den kliniske problemstilling der berettiger undersøgelsen.\nStk. 2. Ligeledes skal der på henvisningen oplyses om graviditetsforhold når dette er relevant.\nStk. 3. Det skal fremgå af henvisningen hvem der har udfyldt den.\n§ 50. På sygehusafdelinger hvorfra der henvises til røntgenundersøgelser, skal der findes en instruktion for hvem der må henvise. Instruktionen skal tilstilles den ansvarlige leder af røntgenanlægget til accept.\nKrav til røntgenfirmaer der udfører arbejder ved røntgenapparater\n§ 51. Opstilling, idriftsættelse, reparationer og øvrige arbejder ved røntgenapparater må kun udføres af røntgenfirmaer (herunder sygehuse m.v.) der af Sundhedsstyrelsen er autoriseret hertil. Denne autorisation gives kun såfremt den ansvarlige røntgentekniske leder har en elektroteknisk uddannelse og efter Sundhedsstyrelsens skøn har den fornødne uddannelse og erfaring med hensyn til røntgeninstallationer og strålerisiko.\n§ 52. Om installation af nye apparater m.v. henvises til kapitel 2-4.\n§ 53. Firmaet skal sørge for at der ved arbejdet kun beskæftiges personer der i fornødent omfang er instrueret om apparaternes indretning og virkemåde og om den fare der er forbundet med arbejdet. De skal desuden være instrueret om de sikkerhedsforanstaltninger der skal træffes til forebyggelse af en sådan fare og derved have opnået tilstrækkelig kyndighed.\nStk. 2. Firmaet skal føre en fortegnelse over de personer der er instrueret i henhold til stk. 1. Fortegnelsen skal være tilgængelig for de beskæftigede personer.\n§ 54. Firmaet skal straks underrette den ansvarlige fysiker og Sundhedsstyrelsen om fejl og uheld som kan have medført utilsigtet stråleudsættelse af personer.\nKrav til personer beskæftiget ved installation, reparation, vedligeholdelse og kontrol af røntgenapparater\n§ 55. Om instruktion m.v. af personer der udfører arbejder ved røntgenapparater henvises til §§ 36 og 53.\n§ 56. Personer der udfører arbejder ved et røntgenapparat, skal under arbejdet altid bære udleverede persondosimetre.\n§ 57. Konstateres der under servicearbejde defekter eller fejl der medfører risiko for patienter eller personale, skal oplysning herom omgående gives til røntgenanlæggets ansvarlige fysiker og betjeningspersonalet.\n§ 58. Personer der udfører arbejder ved et røntgenapparat, skal sørge for at hverken de selv eller andre mennesker stråleudsættes unødigt under arbejdet. Således må de under ingen omstændigheder udsætte sig selv eller andre for den direkte stråling (heller ikke på hænder).\n§ 59. Under reparations- eller justeringsarbejder hvor der arbejdes med et røntgenrør i drift, skal der, selv ved kortvarige eksponeringer eller gennemlysninger, sørges for at kun personer der er beskæftiget ved reparationen eller justeringen, får adgang til røntgenrummet.\n§ 60. Ved prøveoptagelser, herunder justeringer af billedforstærkere m.v., må der ikke anvendes personer som objekt.\n§ 61. Personer der udfører arbejder ved et røntgenapparat, skal straks underrette den person under hvis ansvar de arbejder hvis der opstår formodning om utilsigtet stråleudsættelse af personer.\nPrincipper for berettigelse og optimering\n§ 62. Inden indførelse af nye former for røntgenundersøgelser eller apparatur der adskiller sig væsentligt fra det eksisterende, skal der foreligge en analyse der ud fra en MTV-tilgang beskriver forudsætningerne for og konsekvenserne af at anvende den nye undersøgelsesmetode eller det nye apparatur.\nStk.2. Analysen bør omfatte en beskrivelse af:\n1)\tAnvendelsesområde, effektivitet og risikovurdering i relation til den nye form for undersøgelsesmetode eller apparatur.\n2)\tOrganisation, herunder struktur og personale.\n3)\tØkonomi, herunder samfundsøkonomi og driftsøkonomi.\n4)\tForhold i relation til patienten, herunder psykologiske, sociale og etiske forhold.\n§ 63. Bestående former for røntgenundersøgelser skal tages op til revurdering så snart der foreligger nye oplysninger om deres effektivitet eller den risiko de medfører.\n§ 64. Enhver røntgenundersøgelse i forbindelse med diagnosticering og behandling af en sygdom skal være berettiget, idet både tilstanden hos den person der røntgenundersøges og det forventede resultat af undersøgelsen skal indgå i vurdering af berettigelsen.\nStk. 2. Andre former for røntgenundersøgelser skal også være berettigede, idet det udbytte der opnås ved undersøgelserne skal opveje den risiko som de medfører.\n§ 65. Alle doser skal holdes så lave som det med rimelighed er muligt under hensyntagen til de ønskede diagnostiske resultater.\nStrålebeskyttelse af patienterne\n§ 66. Overflødige røntgenundersøgelser skal undgås.\n§ 67. Ved røntgenundersøgelser af kvinder i den forplantningsdygtige alder hvor et eventuelt foster vil kunne komme i den direkte stråling, skal følgende retningslinier følges:\nl)\tKvinden udspørges om hun er gravid, med mindre der allerede foreligger fyldestgørende information om graviditetsforholdene.\n2)\tHvis kvinden er usikker på om hun er gravid, og dette ikke umiddelbart kan fastslås, f.eks. ved oplysning om menstruationsforhold eller eventuelt ved hjælp af graviditetstest, bør hun betragtes som gravid.\n3)\tHvis kvinden i henhold til 1) eller 2) må betragtes som gravid, og undersøgelsen ikke kan opsættes, skal undersøgelsen udføres under særlig hensyntagen til forholdene, f.eks. ved at reducere antallet af optagelser og ved at lade særligt rutinerede udføre undersøgelsen. Undersøgelsesmetoder der ikke er baseret på ioniserende stråling, skal overvejes.\n§ 68. Gonadebeskyttelse foretages på patienter under 50 år efter bestemmelserne i §§ 69 og 70. Undtagelser herfra må kun gøres hvis patientens tilstand umuliggør beskyttelse samt i de tilfælde hvor beskyttelsen vil kunne afdække områder af betydning for diagnosen.\n§ 69. Hos mandlige patienter skal gonadebeskyttelse foretages ved alle røntgenundersøgelser hvor strålefeltet kan komme testes nærmere end 10 cm.\nStk. 2. Afdækningsmaterialet skal have et blyækvivalent på mindst 0,5 mm til voksne og 0,35 mm til drenge såfremt disse ikke kan afdækkes med 0,5 mm.\nStk. 3. Gonadebeskyttelsen foretages med en gonadebeskytter af kapseltypen der omgiver testes og slutter om scrotalroden med mindst mulig åbning, således at ikke blot den direkte stråling men også den spredte stråling fra det bestrålede væv udelukkes effektivt.\nStk. 4. I tilfælde hvor det ikke er muligt at anbringe kapslen, afdækkes med blygummi.\n§ 70. Hos kvindelige patienter skal gonadebeskyttelse foretages ved alle røntgenundersøgelser hvor strålefeltet kan komme ovarierne nærmere end 10 cm.\nStk. 2. Afdækningsmaterialet skal have et blyækvivalent på mindst 0,5 mm.\nStk. 3. Ovarierne afdækkes enten med ovariebeskyttere eller blygummi.\n§ 71. Til røntgenundersøgelser skal anvendes et så ydedygtigt apparat hvad angår højspænding og rørstrøm at der opnås billeder af diagnostisk tilfredsstillende kvalitet.\n§ 72. Ved røntgenundersøgelser skal der altid foretages omhyggelig indblænding af strålefeltet til det område der har diagnostisk interesse.\n§ 73. Der skal anvendes kompressionsanordninger når dette er hensigtsmæssigt med henblik på at reducere patientdoserne og forbedre billedkvaliteten.\n§ 74. Indstilling på patienten skal foretages med omhu. Gennemlysning til kontrol heraf må kun anvendes når det er nødvendigt, og da så kort tid som muligt.\n§ 75. Røntgenrørets højspænding skal ved enhver undersøgelse vælges så høj som foreneligt med de diagnostiske krav til billedet.\n§ 76. Røntgenrørets totalfiltrering skal vælges så høj som mulig. Dette gælder især ved undersøgelser af børn.\n§ 77. Ved røntgenoptagelser skal der anvendes så følsomme billedregistreringssystemer som foreneligt med de diagnostiske krav til billedet. Optagelsesserier må kun anvendes hvor der er brug for den høje billedfrekvens til undersøgelser af et dynamisk forløb.\n§ 78. Raster må kun anvendes hvor det er absolut påkrævet, og da med så lavt et skaktforhold som foreneligt med de diagnostiske krav til billedet.\nStk. 2. Undersøgelser af børn skal i så stor udstrækning som muligt foregå uden raster.\n§ 79. Gennemlysninger skal være så kortvarige som praktisk muligt, og de skal når det er muligt udføres pulserende, især ved undersøgelser af børn.\nStk.2. Gennemlysning uden brug af dosisautomatik skal begrænses til berettigede situationer.\n§ 80. Antallet af optagelser skal begrænses til det antal som netop er nødvendigt til opnåelse af det forventede resultat af røntgenundersøgelsen. Dette gælder i særlig grad digitale optagelser, idet disse kan udføres i hurtig rækkefølge med få ressourcer.\n§ 81. Ved apparater hvor fokus-film-afstanden kan varieres, skal det tilstræbes at anvende en fokus-film-afstand på mindst 1 m. Ved gennemlysning skal kort fokus-patient-afstand undgås, og billedforstærkeren skal være så tæt på patienten som muligt.\n§ 82. Ved CT-skanninger skal skanneparametre der har indflydelse på patientdosis, såsom højspænding, produktet af rørstrøm og tid, antal snit, snitbredde og afstand mellem snit, indstilles så dosis til patienten holdes så lav som foreneligt med de ønskede diagnostiske resultater.\n§ 83. Patienter må ikke udsættes for direkte stråling hidrørende fra røntgenundersøgelser af andre patienter. Hvis der er mere end én patient i rummet, skal der, når afstanden mellem den patient der undersøges og de andre patienter er mindre end 2 m, træffes forholdsregler til beskyttelse mod den spredte stråling. Ved undersøgelser med transportabelt røntgenapparat kan denne afstand nedsættes til 1 m.\n§ 84. Transportable røntgenapparater må kun bruges når patientens tilstand eller andre forhold umuliggør brug af stationært røntgenapparat.\nStrålebeskyttelse af personale m.v. i forbindelse med udførelse af røntgenundersøgelser\n§ 85. Når det er nødvendigt at støtte patienter under eksponering eller gennemlysning, skal hertil anvendes tekniske hjælpemidler. Er det undtagelsesvis nødvendigt at anvende personer til at støtte, skal disse være nøje instrueret. Personer der støtter, må ikke udsættes for den direkte stråling, og de skal beskyttes mod spredt stråling ved hjælp af blygummiforklæder og blygummihandsker.\n§ 86. Kun personer hvis tilstedeværelse er nødvendig for undersøgelsens gennemførelse, må opholde sig i rummet mens der gennemlyses eller eksponeres. De skal i den udstrækning det er muligt benytte faste eller bevægelige skærme, holde sig i størst mulig afstand fra patienten og bære blygummiforklæder. På intensivafdelinger, neonatalafdelinger og lignende skal personer der er mere end 5 m fra strålefeltet ikke bære blygummiforklæder.\nStk. 2. Ved indsprøjtning af kontrastmiddel mens røntgenrøret udsender stråling, skal der når det er muligt anvendes lange katetre eller kateterforlængere.\nStk. 3. Hvis der arbejdes med risiko for direkte bestråling af hænder, bør der anvendes blygummihandsker. Ved langvarige gennemlysninger bør der anvendes thyreoideabeskytter og blyglasbriller.Ved palperinger anbefales tekniske hjælpemidler, f.eks. en træbøjle.\nStk. 4. Der skal anvendes blygummiforklæder med mindst 0,35 mm blyækvivalent og blygummihandsker med mindst 0,25 mm blyækvivalent. Hvis røntgenapparatets maksimale spænding ikke overstiger 110 kV kan blygummiforklædernes blyækvivalent dog reduceres til 0,25 mm.\n§ 87. Gennemlysning der kræver ophold af personale i rummet, skal i den udstrækning det er muligt foretages med underbordsrør, idet det ved overbordsrør er vanskeligere at skærme personalet effektivt mod den spredte stråling fra patienten.\n§ 88. Kassetter må kun undtagelsesvis holdes af personer, og kun hvis patientens tilstand umuliggør brug af kassetteholder. Den der under sådanne forhold holder kassetten, må ikke udsættes for den direkte stråling og skal beskyttes mod den spredte stråling ved hjælp af blygummiforklæder og blygummihandsker.\n§ 89. Brug af transportable røntgenapparater til optagelser med horisontal strålegang skal undgås.\nStk. 2. Er det undtagelsesvis nødvendigt at anvende horisontal strålegang, skal der umiddelbart bag patient og kassette anbringes en skærm beklædt med mindst 1 mm bly hvis andre personer kan blive udsat for den direkte stråling.\nRetsmedicinske og forsikringsmæssige undersøgelser m.v.\n§ 90. For omfanget af retsmedicinske røntgenundersøgelser af anholdte m.v. gælder lov nr. 332 af 24. maj 1989 om ændring af retsplejeloven (legemsindgreb).\nStk. 2. For andre retsmedicinske undersøgelser gælder at de skal ske på frivillig basis, og de skal kunne være til den undersøgtes fordel.\n§ 91. For undersøgelser til afgørelse af forsikringsspørgsmål gælder at de skal ske på frivillig basis, og de skal kunne være til den undersøgtes fordel.\n§ 92. Ved alle undersøgelser der ikke direkte kan gavne helbredstilstanden hos den person der undersøges, skal der lægges særlig vægt på at de udføres med den mindst mulige dosis (få optagelser, kort gennemlysningstid etc.).\n§ 93. Røntgenundersøgelser af forsøgspersoner må først finde sted efter godkendelse af projektet i en Videnskabsetisk Komité, jf. lov nr. 503 af 24. juni 1992 med ændringer om et videnskabsetisk komitésystem og behandling af biomedicinske forskningsprojekter.\n§ 94. Der skal for alle forsøgspersoner på forhånd foretages en beregning af den effektive dosis og den risiko for en stråleinduceret dødelig cancer som den beregnede dosis medfører. Både dosis og risiko skal fremgå af forsøgsprotokollen.\nStk. 2. For forsøgspersoner der ikke kan forvente nogen direkte nytte af røntgenundersøgelsen, gælder de dosisbindinger der er fastsat i rekommandation fra den Centrale Videnskabsetiske Komité.\n§ 95. Forsøgspersoner må kun røntgenundersøges efter afgivelse af deres frie og skriftlige samtykke, og de skal informeres om strålerisikoen.\n§ 96. Patientdoser for de af Sundhedsstyrelsen fastsatte typer af røntgenundersøgelser skal måles hvert andet år. For undersøgelser der involverer gennemlysning, skal målingerne gennemføres årligt.\nStk. 2. Målingerne skal for hver undersøgelsestype udføres for ti patienter af standardstørrelse. Hvor der på en røntgenafdeling anvendes flere røntgenapparater til en type røntgenundersøgelse, skal de 10 målinger fordeles på flere af disse apparater.\nStk. 3. For specielle apparater kan Sundhedsstyrelsen fastsætte at målingerne udføres på et fantom.\n§ 97. De i henhold til § 96 målte patientdoser skal sammenlignes med de fastsatte referencedoser i Sundhedsstyrelsens vejledning om referencedoser.\nStk. 2. Såfremt de målte doser til stadighed eller i væsentlig grad overskrider referencedoserne, skal årsagen hertil fastlægges og om muligt fjernes.\n§ 98. Resultater og vurdering i forbindelse med referencedoser skal på forlangende forelægges Sundhedsstyrelsen.\n§ 99. På røntgenafdelinger, røntgenklinikker og andre afdelinger eller klinikker med mere end ét fastinstalleret røntgenapparat skal der etableres et effektivt kvalitetsstyringssystem. Der skal dog etableres et effektivt kvalitetsstyringssystem i forbindelse med fastinstallerede apparater specielt beregnet til undersøgelse af børn, til screening og til undersøgelser der giver store patientdoser som f.eks CT-skanning og intervention, selv om der kun er ét fastinstalleret apparat.\nStk. 2. Kvalitetsstyringssystemet skal mindst omfatte:\n1)\tHele processen fra henvisning af patienten, fremskaffelse af resultater fra tidligere undersøgelser, forberedelse af patienten, undersøgelse af patienten, til beskrivelse af undersøgelsen og afgivelse af svar.\n2)\tAnalyse af afvigende resultater såvel billedmæssige som diagnostiske.\n3)\tPrincipperne for korrigerende handlinger.\n4)\tOplæring af personale i udførelse af røntgenundersøgelser.\n5)\tModtagekontrol og konstanskontrol af apparaturet.\n§ 100. Der skal forefindes en kvalitetshåndbog der standardmæssigt skal indeholde følgende:\n1)\tTitel, formål og anvendelsesområde.\n3)\tIndledning om afdelingens organisation og selve kvalitetshåndbogen.\n4)\tKvalitetsmålene og afdelingens formål.\n5)\tBeskrivelse af afdelingens struktur, ansvarsfordeling og ledelse.\n6)\tBeskrivelse af delelementerne i kvalitetsstyringssystemet og henvisninger til dokumenterede procedurer i kvalitetsstyringssystemet.\n7)\tEventuelle definitioner.\n8)\tEventuelle vejledninger til håndbogen.\n9)\tEventuelle bilag.\nI øvrigt henvises til international standard ISO 10013:"Guidelines for developing quality manuals".\n§ 101. På andre steder end de i § 99 stk. 1 nævnte kan kvalitetsstyringssystemet være en del af det generelle system på stedet. Men det skal altid omfatte modtagekontrol og konstanskontrol af apparaturet.\n§ 102. Der skal ved ethvert røntgenapparat findes en skriftlig instruktion for de typer røntgenundersøgelser der udføres ved apparatet.\n§ 103. Der skal for alt apparatur udføres en modtagekontrol der skal sikre, at apparaturet er i overensstemmelse med de specifikationer der er opstillet i forbindelse med anskaffelsen, samt at apparaturet vil kunne give en diagnostisk tilstrækkelig billedkvalitet ved den lavest mulige dosis.\n§ 104. Efter reparationer eller ændringer der kan have indflydelse på billedkvalitet eller dosis, skal der for alt apparatur udføres en fornyet modtagekontrol eller relevante dele heraf med henblik på at sikre, at apparaturet fortsat vil kunne give en diagnostisk tilstrækkelig billedkvalitet ved den lavest mulige dosis.\n§ 105. Der skal for alt apparatur med konstante mellemrum udføres statuskontrol og konstanskontrol med henblik på at sikre at apparaturet til stadighed giver en diagnostisk tilfredsstillende billedkvalitet ved den lavest mulige dosis.\n§ 106. I bilag 1 og 2 er fastsat omfanget af modtagekontrol, statuskontrol og konstanskontrol. Sundhedsstyrelsen kan som følge af den tekniske udvikling og andre forhold bestemme, at omfanget af disse kontroller ændres.\n§ 107. I bilag 3 er fastsat betingelserne for drift af røntgenanlæg. Sundhedsstyrelsen kan som følge af den tekniske udvikling og andre forhold ændre bilagets betingelser.\n§ 108. Der skal forefindes skriftlige instruktioner for udførelse af alle kontroller og eftersyn, og alle resultater heraf skal protokolleres på en ordnet og systematisk måde.\n§ 109. På steder med et kvalitetsstyringssystem i henhold til § 99 stk. 1 skal der med højst 15 måneders mellemrum udføres en audit med henblik på at konstatere:\n1)\tOm de udførte kvalitetsstyringsaktiviteter har været i overensstemmelse med afdelingens planlagte aktiviteter, og om aktiviteterne har været udført på en effektiv måde.\n2)\tOm de opnåede resultater er i overensstemmelse med de planlagte mål, og om de planlagte kvalitetsstyringsaktiviteter i øvrigt er tilstrækkelige og hensigtsmæssige.\nStk. 2. Den i stk. 1 nævnte audit skal udføres af personer med radiologisk, radiografisk og fysisk/teknisk kompetence. Ingen af holdets medlemmer bør være ansvarlig for nogen del af kvalitetsstyringssystemet.\nTeknisk udførelse af røntgenapparater m.v.\n§ 110. For udførelsen af røntgenapparatur henvises til Sundhedsministeriets bekendtgørelse nr. 734 af 10. august 1994 om medicinsk udstyr.\n§ 111. Ved anskaffelser skal der vælges apparatur der giver så lave doser som det med rimelighed er muligt under hensyntagen til de ønskede diagnostiske resultater. Dette gælder især for apparatur til undersøgelse af børn, til screening og til undersøgelser der medfører store patientdoser som CT-skanning og intervention.\n§ 112. Apparater og tilbehør skal være forsvarligt fastgjort. Stativdele og bolte m.v. skal være korrekt dimensioneret, ligesom man må sikre sig at de bygningsdele hvortil apparater, stativer m.v. fastgøres, er i stand til at optage alle statiske og dynamiske påvirkninger fra apparaturet.\n§ 113. Til hvert røntgenapparat skal der høre:\n1)\tDe nødvendige tekniske hjælpemidler til at støtte patienten under eksponering og gennemlysning.\n2)\tMindst l blygummiforklæde og l par blygummihandsker. Hvis apparatet anvendes til gennemlysning dog mindst 3 blygummiforklæder.\nStk. 2. Blygummiforklæder skal have mindst 0,35 mm blyækvivalent, og blygummihandsker mindst 0,25 mm blyækvivalent. Hvis røntgenapparatets maksimale spænding ikke overstiger 110 kV kan blygummiforklædernes blyækvivalent dog reduceres til 0,25 mm.\nStk. 3. De blygummiforklæder der findes på afdelingen eller klinikken, skal have flere forskellige størrelser og udførelser.\nStk. 4. Til hvert røntgenapparat der anvendes til gonadenære undersøgelser, skal der yderligere høre:\n1)\tGonadebeskyttere af kapseltypen beregnet for drenge og mænd.\n2)\tGonadebeskyttere til piger og kvinder.\n3)\tDe nødvendige stykker blygummi til gonadeafdækning.\n§ 114. I rum hvor der gennemlyses, skal lyset kunne dæmpes til et for betragtning af billedet passende lavt niveau. I rum hvor der tages billeder, skal lyset kunne dæmpes, så lysvisermarkeringen kan ses på patienten.\n§ 115. Uden indkoblet dosisautomatik må rørstrømmen under gennemlysning ikke kunne overstige 4 mA ved fokus-skærm-afstande på 1 m. Ved andre afstande omregnes rørstrømmen efter afstandskvadratloven.\n§ 116. Med indkoblet dosisautomatik må dosishastigheden maksimalt være indstillet til 0,5 µGy/s målt ved billedforstærkerens indgangsskærm efter et eventuelt raster og ved den største feltstørrelse. Ved karundersøgelser og lignende må dosishastigheden maksimalt være indstillet til 1,0 µGy/s. For specielle anvendelser fastsætter Sundhedsstyrelsen den maksimale dosishastighed.\n§ 117. Apparater der anvendes til gennemlysning, skal være forsynet med billedforstærker eller tilsvarende dosisbesparende anordning og bør have mulighed for pulsning og last image hold.\n§ 118. Apparater der anvendes til langvarige gennemlysninger eller lange optagelsesserier som f.eks. karundersøgelser og intervention, skal være forsynet med en anordning til måling af den mængde stråling som apparatet afgiver, og når det er muligt til måling af en indikator for patientens huddosis.\n§ 119. I rum hvor det ikke umiddelbart fremgår at der eksponeres eller gennemlyses, skal der opsættes et eller flere tydelige advarselssignaler.\n§ 120. I forbindelse med apparater ved hvilke personalet opholder sig under undersøgelsen, skal der i fornødent omfang anbringes skærme til beskyttelse mod spredt stråling.\n§ 121. Ved hvert mammografiapparat skal der findes mindst én filmbetragtningskasse med justerbar afblændingsanordning.\nAfskærmning af røntgenrum\n§ 122. Rum hvor røntgenapparater er opstillet, må ikke være indrettet til uvedkommende aktiviteter.\n§ 123. Alle afskærmninger skal udføres således at de i ethvert punkt har det krævede blyækvivalent, jf. bilag 4, tabel 1.\n§ 124. Ved alle overgange mellem to til stråleafskærmning tjenende materialer (f.eks. bly-bly, bly-blyglas, bly-beton) skal overlapning finde sted i en bredde mindst lig summen af de to nødvendige lagtykkelser + 2,5 gange en eventuel afstand mellem dem (f.eks. ved blylag i overgang mellem dør og karm). Overlapningen skal dog mindst være 1 cm. Eksempler herpå er givet i bilag 5. Undtaget fra denne bestemmelse er overgange hvor der er fuld sikkerhed mod svækkelse af afskærmningen ved revnedannelse, f.eks. en muret væg, der hviler på et betongulv, støbte og murede hjørner.\n§ 125. Hvor afskærmningen svækkes ved udførelsen af kabelrender, rørgennemføringer, stikkontakter, afbrydere, befæstigelser med søm eller skruer, dørlåse, dørhåndtag m.v., skal afskærmningen retableres fuldt ud. Eksempler herpå er givet i bilag 5.\n§ 126. BIyplader skal opsættes på en sådan måde at de ikke flyder på grund af deres egen vægt. Blyplader der er i berøring med mørtel, beton eller lignende, skal først overstryges med et korrosionsbeskyttende lag, f.eks. asfalt.\n§ 127. Afskærmningsmaterialer som beton, mursten, mørtel m.v. skal have den fornødne homogenitet samt korrekt sammensætning og densitet. Fuger i murede vægge skal være helt udfyldt.\n§ 128. Personaleadgangen til røntgenrum skal, i den udstrækning det er muligt, foregå gennem sluser i stedet for blybeklædte døre. Sluser skal indrettes således at de hindrer den direkte stråling og den spredte stråling fra patienten i at trænge uden for rummet. Eksempler på udførelsen af sluser er givet i bilag 5.\n§ 129. Der stilles store krav til udførelse af døre på grund af den nødvendige overlapning mellem dør og karm, anvendelsen af forskudte håndtag og retablering af afskærmning ved låse. Eksempler på overlapninger er givet i bilag 5. Mellem dør og gulv kræves ingen overlapning, men afstanden mellem dørens blyplade og det stråleafskærmende lag i gulvet må ikke overstige 1 cm.\n§ 130. Der skal ved apparatopstillinger eller anbringelsen af faste skærme drages omsorg for at den direkte stråling ved de påtænkte projektioner ikke rettes ud ad vinduer, hvis personer derved kan træffes af strålingen i en afstand af under 30 m fra røntgenrørets fokus.\nStk. 2. For den spredte stråling er den tilsvarende afstand 5 m undtagen ved undersøgelser der medfører store patientdoser som CT-skanning og intervention, hvor afstanden fastsættes af Sundhedsstyrelsen.\n§ 131. Væggene i et røntgenrum skal normalt være afskærmet mod stråling i hele deres udstrækning mellem de strålebeskyttende lag i gulv og loft. Hvis dette besværliggøres af installationer m.v. under loftet, skal vægafskærmningen føres op til mindst 2,5 m højde, og samtidig skal afskærmningen i loftet føres uden for væggen i en bredde der mindst er 5 gange afstanden fra overkanten af vægafskærmningen til det stråleafskærmende lag i loftet.\nStk. 2. Ved simulatorer hvor den direkte usvækkede stråling kan ramme vægge eller loft, skal væggene altid være afskærmet i hele deres udstrækning mellem de strålebeskyttende lag i gulv og loft.\n§ 132. Et røntgenrum skal enten have et særskilt betjeningsrum eller være forsynet med en foran betjeningspulten fast anbragt skærm til beskyttelse af personalet. Skærmen skal være således udført at den hindrer den direkte stråling og den spredte stråling fra patienten i at ramme betjeningspersonalet bag skærmen. Skærmen skal være mindst 2 m høj og have en sådan længde at hele det i rummet beskæftigede personale kan finde beskyttelse bag skærmen.\nStk. 2. Ved CT-spiralskannere skal der altid indrettes et særskilt betjeningsrum.\n§ 133. Fra den afskærmede betjeningsplads skal der være mulighed for at betragte patienten under undersøgelsen.\n§ 134. Røntgendiagnostikrum skal, hvor intet andet er angivet, afskærmes i overensstemmelse med bilag 4, tabel 1.\n§ 135. I rum hvor den direkte stråling tvangsmæssigt, f. eks. ved blokeringer, opfanges af en apparatdel eller plade, behøver gulv, vægge, lofter og skærme til beskyttelse af personalet kun at have et blyækvivalent på 1 mm såfremt:\n1)\tApparatdelen eller pladen har et blyækvivalent på 1,5 mm ved spændinger over 100 kV til og med 150 kV.\n2)\tApparatdelen eller pladen har et blyækvivalent på 1,0 mm ved spændinger over 70 kV til og med 100 kV.\nStk. 2. Såfremt strålingen hovedsagelig er rettet mod væggen og stadig tvangsmæssigt opfanges af en apparatdel eller plade, skal der til de under 1) og 2) angivne blyækvivalenter lægges 0,5 mm.\nOperationsstuer, skadestuer, intensivafdelinger, opvågningsstuer m.v. med fast installeret røntgenapparat\n§ 136. Gulv, vægge, skærme og lofter skal have det i bilag 4, tabel 1 for lofter krævede blyækvivalent.\nOperationsstuer, skadestuer, intensivafdelinger, opvågningsstuer m.v. med transportabelt røntgenapparat\n§ 137. I rum hvori røntgenapparatet bruges jævnligt (mere end 1 gang pr. arbejdsdag regnet som et gennemsnit over 50 almindelige arbejdsdage), skal gulv, vægge, skærme og lofter have det i bilag 4, tabel 1 for lofter krævede blyækvivalent.\nAndre rum kræves ikke afskærmet. Det anbefales dog at udføre de bygningsmæssige konstruktioner i et materiale der har en vis afskærmende virkning, som f.eks. tegl eller beton.\nRum med knogleskannere\n§ 138. Gulv, vægge, skærme til beskyttelse af personalet samt lofter skal have det i bilag 4, tabel 1 for lofter krævede blyækvivalent såfremt dosishastigheden ved kanten af lejepladen kan overstige 2,5 µGy/h under en undersøgelse.\nStk. 2. Andre rum kræves ikke afskærmet.\nBesigtigelse af røntgenanlæg af Sundhedsstyrelsen\n§ 139. Ethvert røntgenanlæg er underlagt tilsyn af Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen skal til enhver tid have adgang til røntgenanlæg samt til kvalitetshåndbog, anden dokumentation i forbindelse med kvalitetsstyring og resultater af røntgenundersøgelser.\n§ 140. Besigtigelse af røntgenanlæg foretages af Sundhedsstyrelsen med 5-årige mellemrum.\n§ 141. De ændringer af et røntgenanlæg som Sundhedsstyrelsen måtte kræve ved besigtigelsen, skal være udført inden udløbet af den af Sundhedsstyrelsen satte frist.\nStk. 2. Sundhedsstyrelsen kan forbyde brugen af anlægget indtil disse ændringer er udført.\n§ 142. Sundhedsstyrelsen kan forbyde røntgenundersøgelser der ikke er berettigede.\nKlageadgang, straf og ikrafttræden\n§ 143. Sundhedsstyrelsens påbud, vilkår og andre afgørelser i medfør af denne bekendtgørelse kan påklages til Sundhedsministeriet.\n§ 144. Overtrædelse af bestemmelserne i denne bekendtgørelse straffes med bøde efter § 19 i bekendtgørelse nr. 708 af 29. september 1998 om brugen af røntgenanlæg m.v.\nStk. 2. På samme måde straffes den ansvarlige fysiker og andet teknisk/fysisk personale, jf. § 40, der gør sig skyldig i grovere eller gentagne forsømmelser eller skødesløshed.\nStk. 3. Sager efter stk. 1 og 2 behandles som politisager.\n§ 145. Denne bekendtgørelse træder i kraft den 1. maj 2000.\nStk. 2. Samtidig ophæves bekendtgørelse nr. 217 af 29. april 1977 om røntgendiagnostikanlæg til medicinsk brug.\nModtagekontrol og statuskontrol af røntgenapparater m.v.\nVed udførelse af målinger i forbindelse med modtagekontrol skal som minimum følgende punkter kontrolleres. I visse tilfælde vil dette ikke være hensigtsmæssigt. Der skal da udføres andre målinger som giver en tilsvarende sikkerhed for at apparaturet vil kunne give en diagnostisk tilfredsstillende billedkvalitet ved den mindst mulige dosis. Hvis der er anført et interval ud for et punkt, skal denne del af modtagekontrollen gentages med det anførte eller om nødvendigt et kortere interval som en statuskontrol.\nMed hensyn til udførelse af målinger henvises til de af Statens Institut for Strålehygiejne og Medico-teknisk afdeling, Århus Amt udsendte protokoller for modtagekontrol og konstanstest samt til rapport fra De Nordiske Strålebeskyttelsesinstitutter om modtagekontrol.\nIndtrængende lys i mørkekammer og filmskuffe\nFremkaldemaskine eller ændret kemi\nFølsomhedsvariation mellem skærme\nLinearitet eller rørstrøm x eksponeringstid\nRøntgenrør og blænder\nLys- og strålefelt\nCentrering og feltstørrelse (ved andre blændere end lysviserblændere)\nVariation mellem dominanter\nAfhængighed af patienttykkelse\nDosis pr. billede\nApparatur til digital subtraktionsangiografi\nHard copy kameraer\nMekaniske skader på hver billedplade\nSensitometertest med trappe genereret af læseenhed\nBaggrundsstøj på hver billedplade (uden eksponering)\nAbsolut filmsværtning for hver billedplade (ved konstant dosis)\nSværtningsvariation over hver billedplade (ved konstant dosis)\nFølsomhedstallets linearitet samt sværtningskonstansen ved variation af dosis (mAs) over flere dekader\nEnsartet afstand mellem laserlinier\nCT-tal for vand\nInhomogenitet ved stoffer med højt atomnummer\nLinearitet af CT-tal\nCentrering og feltstørrelse\nSværtning ved standard korrektionstrin\nSværtningsforskel pr. korrektionstrin\nStabilitet af kompressionsplade\nDosis og billedkvalitet\nMiddeldosis til brystvæv\nKonstanskontrol af røntgenapparater m.v.\nVed udførelse af målinger i forbindelse med konstanskontrol skal som minimum følgende punkter kontrolleres med de anførte eller om nødvendigt kortere intervaller. I visse tilfælde vil dette ikke være hensigtsmæssigt. Der skal da udføres andre målinger som giver en tilsvarende sikkerhed for at apparaturet vil kunne give en diagnostisk tilfredsstillende billedkvalitet ved den mindst mulige dosis.\nMed hensyn til udførelse af målinger henvises til de af Statens Institut for Strålehygiejne og Medico-teknisk afdeling, Århus Amt udsendte protokoller for modtagekontrol og konstanstest.\nIndtrængende lys og mørkekammerlys\nForstærkningsskærme og kassetter\nFølsomhedsvariation mellem skærme (stikprøvevis)\nStøv og urenheder\nRøntgengeneratorer og apparatur til røntgenfotografering\nSværtning med og uden eksponeringsautomatik\nStrålekvalitet med og uden eksponeringsautomatik\nNulstille hver enkelt billedplade\nStøv og urenheder på billedplader\nAfhængighed af objekttykkelse\nForklæder, handsker, gonadebeskyttere, forhæng m.v.\nDriftsbetingelser for røntgenapparater m.v.\nNedenstående er angivet de betingelser som apparaturet skal opfylde for at kunne tillades anvendt. I mange tilfælde vil apparatur som lige netop opfylder betingelserne ikke have en tilfredsstillende ydeevne og vil derfor give anledning til dårlig billedkvalitet og for store doser.\nIndtrængende lys i mørkekammer\nIntet synligt lys efter 5 min adaption\nSværtningsforøgelse = 0,1 efter 4 min eksponering\nGrundslør = 0,25, følsomhed = 0,15, kontrast = 0,15\n= 200 undtagen lunger, ekstremiteter, mammografi og andre specialoptagelser\nSværtningsforskel = 0,2\nIngen sværtningsforskel eller uskarpe områder\n= 50 lux 1 m fra betragtningskassen\nrørstrøm x eksponeringstid\nTil og med 10 mAs = 20%,\nover 10 mAs = 10%\nTil og med 20 ms = 30%,\nover 20 ms til og med 50 ms = 20 %,\nover 50 ms = 10%\n(ved andre blændere end lysviserblændere)\n= 1% af FFA\nSværtningsforskel = 0,3\n= 1,12 lp/mm ved gennemlysning\nbedre end 4% ved gennemlysning\n0,5 μGy/s, for karundersψgelser ? 1,0 μGy/s, andre specialus. tilladt > 1,0 μGy/s\n= 4 mA ved 1m FSA\n= 20% i forhold til oprindelig\n= 20 HU\n= 2 mm på 200 mm\nFølsomhedsvariation mellem kassetter\n= 5% udtrykt i mAs eller mGy, og = 0,20 udtrykt i densitet\nGrundslør = 0,2, følsomhed = 10%, middelkontrast = 2,8 og = 3,2 (fra nettosværtning 0,25 til 2,0), daglig variation for alle parametre = 10%\nFra 25 til 31 kV = 1 kV\n= 0,5 kV\n= 2 s ved 45 mm PMMA\n= 600 mm\nKant mod thorax = 5 mm uden for film, laterale kanter: feltet skal dække filmen\n= 7,5 mGy/s i FFA\n= 0,15 i forhold til oprindelig\n0,1 til 0,2\nFra 130 til 200 N\n= 15 mm ^ patienten ved asymmetrisk belastning, = 5 mm ved symmetrisk belastning\nIndgangsdosis i luft = 12 mGy ved 45 mm PMMA\nI begge retninger = 12 lp/mm\n= 1% for et 3mm objekt\nKrav til afskærmningens blyækvivalent\nRøntgenrørets maks. spænding\nVægge til 2,5 m højde samt skærme til beskyttelse af personalet\nLoft samt vægge fra 2,5 m højde **\nTil og med 35 kV\nOver 35 kV til og med 70 kV\nOver 70 kV til og med 100 kV\nOver 100 kV til og med 150 kV\nFor ydervægge og lofter fra hvilke personer ikke kan opholde sig nærmere end 3 m, kan der fra de i tabellen angivne blyækvivalenter fradrages:\n0,25 mm ved spændinger til og med 70 kV.\n0,5 mm ved spændinger over 70 kV til og med 150 kV.\nYdervægge og lofter der kan rammes af den direkte stråling, og bag hvilke personer ikke kan opholde sig nærmere end 30 m, kræves ikke afskærmet.\nYdervægge og lofter der kun kan rammes af den spredte stråling, og bag hvilke personer ikke kan opholde sig nærmere end 5 m, kræves ikke afskærmet. Dette gælder dog ikke ved undersøgelser der medfører store patientdoser som CT-skanning og intervention, hvor afstanden fastsættes af Sundhedsstyrelsen.\nNogle almindelige bygningsmaterialers afskærmningsevne ved spændinger mellem 50 og 150 kV\nTil l mm bly kan normalt regnes at svare:\n70 mm beton (ved densitet 2,2 g/cm3)\n100 mm mursten (ved densitet 1,9 g/cm3)\n300 mm letbeton (ved densitet 0,6 g/cm3)\nAfskærmning af røntgenrum, betjeningsrum m.v.\nOvergange mellem afskærmningsmaterialer\nBredden af overlapningen mellem de to materialer skal mindst være lig med summen af de to lagtykkelser + 2½ gange en evt. afstand mellem dem (dog mindst 1 cm). Dette gælder dog kun for små afstande af A.\nRetablering af strålebeskyttelsen ved gennemføringer og lignende\nBlypladen til retablering af strålebeskyttelsen skal have en sådan tykkelse og udstrækning at det svækkede materiale + blypladen mindst har samme blyækvivalent som det usvækkede materiale med tykkelsen D i alle forekommende stråleretninger.\nOverlapning mellem de to fløje i en dobbeltdør.\nSkitserne viser 2 eksempler på overlapninger i døre der i praksis har vist sig anvendelige.\nOverlapning mellem dør og trækarm.\nOverlapning mellem dør og stålkarm.\nSluser skal indrettes således at de hindrer den direkte stråling og den spredte stråling fra patienten i at trænge uden for rummet. Skitserne viser eksempler på den praktiske udførelse af sluser. Den eneste begrænsning ved anvendelsen af sluser er at der i de skraverede arealer ikke må opstilles lejer, stativer, røntgenrør m.v. eller fotograferes patienter i senge.\n*) Ud over det for væggen krævede blyækvivalent skal der bag kassetteholdere, ved lungestativer og lignende hvor strålingen hovedsagelig er rettet mod væggen, afskærmes med yderligere 1,0 mm blyækvivalent. Denne afskærmning skal have en sådan udstrækning at strålefeltet altid vil være mindst 20 cm inden for afskærmningen.\n**) Se dog § 131\nSundhedsstyrelsen, den 16. december 1998


Eksperthjælp: Han svarer mig ikke.\nHej, jeg har været sammen med en fyr som allerede har en kæreste. Vi har været sammen flere gange hjemme hos ham (selvom han bor sammen med kæresten) og sidste gang jeg var hjemme hos ham (det var nok for 12 dage siden) så aftalte vi at vi ville skrive til hinanden omkring hvornår vi har tid til at ses i gen og generelt skrive til hinanden. Og så havde han også inviteret mig hjem igen. Men da jeg så kom hjem så sendte jeg ham en mail hvor jeg skrev tak for en hyggelig formiddag og så skrev jeg efterfølgende et par gange, men han svarede ikke. Jeg tænkte at han havde travlt med sit nye job og eksamen og ville ikke presse ham. Men nu er der gået 12 dage siden og han skriver stadig ikke. Og så er jeg begyndt at tænke om han har bare droppet mig uden videre eller om hans kæreste har fundet ud af os og nu er han "bange" for at skrive/besvare mine beskeder. Det er bare tavsheden der driver mig til vanvid. Jeg har kendt ham i over 2 år og vi har også arbejdet sammen i 1½ år og han ligner slet ikke den type der bare forsvinder uden at sige at han ikke har lyst til mig mere eller at han vil stoppe. Jeg har også sendt en sms til ham med spørgsmål om alt er ok og om han har det godt, men han svarede heller ikke på det. Har jeg gjort noget forkert eller...? Vi hyggede så godt sidste gang, men også de andre gange. Og hvorfor ville han invitere mig igen hjem til mig hvis han havde i sinde om at droppe mig? Kan det være at kæresten har fundet ud af det... Håber at du kan giver mig et eller andet svar på det... Tak\nJeg er bange for, at du må se i øjnene, at intet svar er også er et svar.\nDenne mand betragter dig som en elskerinde/bolleven/udenomsaffære, som han ikke skylder den respekt at svare.\nHan er muligvis konfliktsky eller bare fej og så er det nemmere at ignorere dine henvendelser og håbe på, at du til sidst opgiver håbet.\nDet lyder, som du er forelsket i ham, men dine følelser er ikke gengældt. Hans følelser for dig er af seksuel karakter og du vil muligvis høre fra ham igen, hvis/når han trænger seksuel spænding igen.\nOm hans kæreste har fundet ud af det eller ej, er for så vidt ligegyldigt set fra dit perspektiv. Hvis han ville dig, havde han for længst have svaret dig og hvis han var et ordentligt menneske, spillede han med åbne kort over for jer begge.\nMed mindre han har ligget i coma eller har været låst inde i et kælderrum af kæresten de sidste 12 dage, er der ingen troværdige undskyldninger eller bortforklaringer på hans tavshed.\nPas godt på dig selv og husk at kærestesorg ikke varer evigt, selv om det føles sådan i øjeblikket.\nDer findes mange typer af personer som ikke er værd at "samle på" uanset hvor meget de ellers prøver at overbevise andre om at de er uerstattelige !\nSå lang tavshed er lig med at hans interesse er lig nul. Det kan være svær at acceptere, fordi man ellers gerne ville en hel masse med den person.\nDen type som har "en kvinde i hver havn" vil aldrig bekymre sig om modpartens følelser eller interesser, fordi det ikke er nødvendigt for dem pga. de nemt kan skifte til en ny eller standby kvinde som ikke har et problem med at de har andre kvinder samtidigt.


Vestjyske landmænd lægger om til økologi i stort tal | LandbrugsAvisen\nVestjyske landmænd lægger om til økologi i stort tal\nMandag 25. januar 2016 13:46 Udskriv Skrevet af Stig Bundgaard\nI 2015 har Heden & Fjorden gennemført 40 omlægningstjek, og det har ført til 16 nye økologiske bedrifter.\nHeden & Fjorden Økologi har gennemført i 2015 i alt 40 såkaldte omlægningstjek, og det har ført til hele 16 nye økologiske bedrifter. Det er fire gange så mange nye økologer sammenlignet med de sidste år.\nTorben Jensen, der er formand for økologiudvalget i Heden & Fjorden er begejstret for, at antallet af økologiske landmænd kun går én vej.\nMen han påpeger samtidigt, at der midt i begejstringen over, hvor godt det er at være økologisk landmand også er vigtigt at notere sig, at det faktisk var bedre for halvandet år siden. Ganske vist er tillæggene for økologiske produkter højere, men de beregnes ud fra en langt lavere basispris.\n"Og det er vigtigt, at de økologiske bedrifter er markedsdrevne, for det er kun sådan, de kan være rentable," siger Torben Jensen.\nHan understreger, at man ikke bør se de økologiske bedrifter ud fra et øjebliksbillede, hvor tilskud eller afregningspriser enten er meget fordelagtige eller meget ringe.\n"Man skal have det lange lys på, hvis man skal drive et økologisk landbrug," siger han.\nLæg fra til svære tider\nOgså Lone Andersen, økologisk landmand og formand for Familielandbruget VEST-Jylland, synes, det er dejligt at have med en gren af landbruget at gøre, hvor der er positiv udvikling.\nHeden & Fjorden holder årsmøde den 27. januar, og Lone Andersen ser frem til at mødes med andre økologiske landmænd, hvor hun deltager i rollen som viceformand i Landbrug og Fødevarer.\nPå årsmødet vil de økologiske landmænd sammen også kunne glæde sig over et pænt prisniveau på især økologisk mælk og svinekød. Der bør dog ifølge Lone Andersen drysses en gran salt i bægeret. Det er nemlig nu, hvor der er gode priser, at de økologiske landmænd skal sikre sig, at der lægges fra til sværere tider.\n"Vi skal passe på, at begejstringen ikke løber af med os. Det er nu, vi skal konsolidere os," siger hun.\nLone Andersen er dog også begejstret for, at minister for miljø og fødevarer Eva Kjer Hansen gerne vil fremme økologien og fortsat vil yde tilskud til landmænd, der ønsker at omlægge til økologi, hvilket er en forudsætning for, at det kan lade sig gøre.\nViceformanden slår også fast, at det er vigtigt, at de økologiske landmænd ikke bliver en lille elite, der lever sit eget liv i erhvervet, men at økologiske og konventionelle landmænd står sammen om erhvervets udfordringer.\nPå årsmødet vil der være indtryk fra en tur til Wisconsin i USA fra vinderen af Heden & Fjordens Super Bowl grovfoder-konkurrence 2015, Søren Bahn-Larsen fra Vildbjerg og rådgiver Lisbeth Knudsen. De to besøgte blandt andet amerikanske økologer og World Dairy Expo.


Køb Menscience Acne Spot Repair 0,75oz | 225,00 kr\n> Menscience Acne Spot Repair 0,75oz << Tilbage\nMenscience Acne Spot Repair 0,75oz\nMenscience Acne Spot Repair giver en maximal effekt ved behandling af acne. Eliminerer acneudbrud allerede indenfor 24 til 48 timer. Reducerer den synlige røde irritation af huden og hjælper med at genopbygge arret hud. PRIS: Pris:225,00 kr PRIS: Pris:225,00 kr Midlertidigt udsolgt Modtag en e-mail når produktet er på lager igen (Kræver login)\nMenscience Acne Spot Repair giver en maximal effekt ved behandling af acne. Eliminerer acneudbrud allerede indenfor 24 til 48 timer. Reducerer den synlige røde irritation af huden og hjælper med at genopbygge arret hud. Effekt:\nModvirker inflamation og irriteret hud inden for 24 til 48 timer.\nStart med påføring 1 gang dagligt og øg dette til 2-3 gange dagligt om nødvendigt. Påføres kun på selve acne udbruddet i et tyndt lag. Efter større udbrud er behandlet, kan du vedligeholde behandlingen med Acne Spot Repair på mindre udbrud. Lad Acne Spot Repair tørre ud inden du udsætter huden for solens stråler og brug solcreme.\nInflameret hud og acneudbrud Produkt ord\nPris:3.099,00 kr Parker 42R Mach3 Razor\n299,00 kr Hjælp: Kundeservice


OddsXpert satsede på ulvene mod løverne\n7. mar. 2011 kl. 14:53 7/03-11 14:53\nFC Københavns første liganederlag i denne sæson afrundede uge 9 i OddsXpert-konkurrencen. Præmierne på 700 og 300 kr gik til...\nDet er yderst sjældent at et fodboldhold går ubesejret gennem en hel sæson. I går var det FC Københavns tur til at løbe ind i muren; efter 19 Superliga-runder i træk uden nederlag tabte Staale Solbakkens løver 0-2 til FC Midtjyllands ulve.\nDet resultat var en fjer i hatten for OddsXpert-deltager "gooool" - han fik odds odds 4,75 for det midtjyske ettal og kom dermed op på i alt 16 point i uge 9; nok til en klar førsteplads.\nPræmien lyder på 700 kr der indsættes på en konto hos Sportingbet, konkurrencens sponsor.\nNr 2 og vinder af 300 kr blev "dragon" med 14,5 point.\nDe 402 øvrige deltagere i uge 9 må prøve igen i denne uge.\nPræmievindere, uge 9\nNr 1: 700 kr (indsættes på Sportingbet-konto): gooool 16,0 point\nNr 2: 300 kr (indsættes på Sportingbet-konto): dragon, 14,5 point


CleanMyPC holder din Windows-PC i topform | ON X\nCleanMyPC holder din Windows-PC i topform\nEn læser vil have et råd når der skal rydes op på PC'en. En af mine favoritapps findes faktisk i en udgave til Windows, så det går man nok ikke helt galt af.\nJeg har et par gange omtalt appen CleanMyMac 3, som jeg selv er glad bruger af og anbefaler alle at installere, da den gør oprydning og afinstallation af apps på ens Mac til en leg.\nHer den anden dag fik jeg et spørgsmål fra Kurt, en trofast læser af onx.dk, der havde set min anbefaling. Han skrev at han han havde en Windows-PC og spurgte hvad han så skulle gøre når der skal rydes op.\nSvaret er nemt: Klik ind på apple.dk og bestil en MacBook med det samme. Det er selvfølgelig en spøg. I virkeligheden er det mange år siden jeg sidst har rodet med Windows for alvor, så jeg er nok ikke den bedste til at komme med svar på den slags. Men rent faktisk laver MacPaw, der står bag CleanMyMac 3, en tilsvarende version til Windows. Den hedder så bare CleanMyPC. Spørg mig ikke hvorfor et dedikeret Mac-udviklingshus laver Windows-apps men det gør de altså.\nHer er et screenshot, som man kan at der er fundet mere end 18GB junk, der bare kan slettes.\nCleanMyPC scanner din computer og fjerner junkfiler. Den rydder op i registreringsdatabasen, holder styr på cookies og meget mere. I seneste version fremhæver MacPaw især to killer-features: Uninstaller og AutoRun.\nUninstaller gør det hurtigt og nemt at afinstallere og slette apps. Alt junk fjernes. Modulet indeholder en Sikkerhedsdatabase der holder styr på alle de forskellige filer og ændringer når du installerer og afinstallerer apps så processen bliver mere præcis og sikker. Autorun gør det nemt at deaktivere unødvendige apps der automatisk starter, når du starter din computer. Det sænker opstartstiden, frigiver RAM og gør i det hele taget din computer hurtigere.\nJeg har ikke selv prøvet CleanMyPC, der jeg ikke selv bruger Windows, men er appen lige så anvendelig som CleanMyMac går du ikke helt galt byen ved at købe den. Appen virker til Windows 7, 8 og 10.\nDu kan købe CleanMyPC for $40 USD hos MacPaw (link).


At være en del af EatDealer\nBliv en del af EatDealer.dk\nNår du bliver en del af os, EatDealer, laver du samtidig også en aftale med vores hovedselskab Horescon PROPOS, som har udviklet systemet og som styrer at alt går rigtigt til. Du vil også skulle indgå en aftale med vores indløsningsselskab som står for selve pengetransaktionerne på din Take Away side. Du vil med din email adresse og et selvvalgt password blive omstillet automatisk til vores oplysningsskema. Du udfylder skemaet med dine data, hvorefter du omstilles til vores online betalings indløser som er Stripe. Her udfylder du igen med dine data og vedhæfter relevante bilag og dokumentationer. Når du er færdig med udfyldelse af Stripe indløsningsskema (ansøgning) modtager du en mail som du skal konfirmere og du omstilles nu til dit nye Back Office. Her kan du oprette de varer og priser som skal være på din Take Away side - Du kan selvfølgelig også lade os lave dit setup og priser for et mindre beløb. Ring da til os på +45 3141 1290 - Du er klar til at modtage bestillinger fra din Take Away side når, du har modtaget godkendelse fra Stripe Indløsning.\nSom ovenfor nævnt skal du have en indløsningsaftale hvis du vil tage imod betalingen forud for afhentning/levering. Vores Primære indløsningsselskab hedder Stripe og er en integreret del af vores aftaleprocedure for Gratis Online Take Away Sites. Når du indgår aftale med os får du automatisk en indløsningsaftale med Stripe, som er verdens anden største online indløsningsvirksomhed, kun overgået af PayPal. Du kan se hvad indløsningen koster pr ekspedition HER\nDu kan også vælge vores sekundærer indløser som er Reepay. Dette kræver dog at du har et kassesystem fra os - Horescon PROPOS. - Her kan du abonnere på vores løsninger og få en integreret Take Away løsning. Her er proceduren manuel og behandlingstiden for indløsning væsentlig længere. Når vi har modtaget alle dine forretningsinformationer, overgiver vi denne til Reepay som opretter din indløsningsaftale. Du vil derefter modtage et link til reepay, hvor du skal vælge standard indløsning. Indløsningsaftalen koster 139 kr / md + 0,25 kr / 1,7 % kortgebyr samt 5 % af ekspeditionen - Denne pris er inklusiv 250 gratis transaktioner pr. md.\nIntegreret Horescon PROPOS kasseløsning med EatDealer.dk\nNår du er en del af EatDealer.dk, har du som førnævnt også indgået aftale med Horescon PROPOS. Det betyder at, såfremt du senere vælger et abonnement på en kasseløsning fra Horescon PROPOS, får du automatisk integration med direkte ordreindgåelse i kassen samt udskrift til køkkenet. Du vil også kunne modtage bestilllinger ud i fremtiden via kalenderstyring, noget som ikke er med i den gratis take away løsning. Du får også et fuldt online back office hvor du kan styre dit kassesystem, din takeaway, din forretning, dine personaler, dine kunder, dine events og meget meget mere - du kan læse mere om dette på www.horescon.dk.\nEn kasseløsning med Take Away som ovenstående koster kun kr. 665 i abonnement pr md. Abonnement opkræves kvartalsvis forud. - Der er et opstartsgebyr på kr. 3.205,- inklusiv kassterminal og kreditkort betalingsterminal. Ring til Peter på tlf. 3141 1291 eller send os en mail på info@horescon.dk\nKreditkort betalingsterminaler - billigere indløsning får du ikke...\nNår du er aftaletager hos Horescon PROPOS får du også en anden fordel - Du får nemlig adgang til Danmarks billigste indløsningsaftale på kreditkort terminaler - ligesom at du også får stillet en kreditkort terminal til rådighed uden yderligere\nbetaling anden end kreditkort transaktionsgebyret og kliktransaktionen. Det kaldes Pay As You Go.\n- Ring til Peter på 3141 1291 for yderligere information\nJA TAK JEG VIL GERNE REGISTRERES


The Anchor Homestay i Pattaya til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBaan Chokchai 7, Bangsaray, Chonburi, Sattahip Beach, Pattaya, Thailand, 20250 - Se på kort\nMere om The Anchor Homestay\nThe Anchor Homestay ligger i det smukke område Sattahip strand og har en fremragende beliggenhed i centrum af Pattaya, hvor der er god adgang til sightseeing, strande, familiesjov. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på The Anchor Homestay sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder grillfaciliteter, transportservice, delt stue-/tv-område for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet golfbane (inden for 3 km), have. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Pattaya, så er The Anchor Homestay det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (19) Familie med små børn (10) Familie med store børn (2) Gruppe (7)\nSuphattra fra Thailand\nบ้านสะอาด อุปกรณ์ครบ บริการดี”\nข้อดี - บ้านกว้าง สะอาด มีอุปกรณ์ครับครันสำหรับการทำอาหาร เหมาะมากๆ สำหรับกลุ่มคนที่กำลังหาที่ปาร์ตี้กัน ข้อเสีย - ตัวบ้านพักค่อนข้างห่างไกลจากสถานที่เที่ยวไปหน่อย ถ้าไม่มีรถส่วนตัวค่อนข้างลำบากค่ะ


Sydamerikanske fodboldbosser kræves udelukket på livstid – Ekstra Bladet\n18. feb. 2016 kl. 14:48\nSydamerikanske fodboldbosser kræves udelukket på livstid\nFIFA's etiske komité viser hårdhed i dens anbefaling af straf til to tidligere fodboldbosser i Sydamerika\nLuis Bedoya, her til venstre, kan risikere livstidskarantæne. Det samme kan Sergio Jadue, Chiles tidligere præsident for det nationale fodboldforbund. (Foto: AP)\nDen etiske komité i Det Internationale Fodboldforbund, FIFA, anbefaler karantæner på livstid til to af de tidligere topbosser i sydamerikansk fodbold.\nFIFA ønsker at straffe to tidligere vicepræsidenter i Det Sydamerikanske Fodboldforbund, Conmebol. Det drejer sig om 56-årige Luis Bedoya og 36-årige Sergio Jadue.\nBedoya er tidligere medlem af FIFA's eksekutive komité samt præsident i det colombianske fodboldforbund indtil oktober sidste år. Jadue har en fortid som præsident for det nationale fodboldforbund i Chile.\nDen etiske komités anbefaling sker på baggrund af korruption og bestikkelse, som de to bosser har indrømmet, og anbefalingen er givet videre til den øverste dømmende magt i komitéen, hvor Hans-Joachim Eckert er leder.\nBåde Bedoya og Jadue har ifølge FIFA brudt regler om loyalitet, samarbejde samt verdensforbundets etiske kodeks.\nEn eventuel udelukkelse af de to sydamerikanere vil indebære alle fodboldrelaterede aktiviteter.\nFIFA straffer Franz Beckenbauer


Alle vores 3-lags super-lavenergi termoruder er lavet med CLIMAPLUS XN lav-emissiv belægning, og produceres med gasarten Argon i det gasfyldte rum mellem glaslagene. Isoleringsevnen angives som en U-værdi (varmetabsværdi), og den bedste (laveste) U-værdi opnås, når mellemrummet er på 15mm eller 16mm. Under valgmuligheden TYKKELSE har vi angivet de forskellige glastykkelser og mellemrumsmål. Eksempelvis betyder angivelsen 42 mm (4-15-4-15-4), at termorudens samlede tykkelse er 42 mm fordelt på tre stk. 4 mm glas med to gasfyldte mellemrum á 15 mm.\nForside » TERMORUDER » Termoglas 3-lag


Lokaltog - Wikipedia's Lokaltåg as translated by GramTrans\nWikipedia's Lokaltåg as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Lokaltåg fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2015-11-21 09:00:43. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nSe også: lokalbane\nEt lokaltog af typen X60 ved Stockholms Hovedbanegård\nLokaltoge er normalt persontog som betjener begrænsede områder. Der findes ingen skarpe grænser mellem disse og andre typer toge, men nogen karaktæristika kan være tættere pauser og dermed lavere middelhastighed samt mere enkle motorvognkøretøjer ofte uden klasseindeling.\nI Sverige blev lokaltogtrafik tidligere bedrevet af SJ og andre jernbanevirksomheder som en integreret del af deres øvrige trafik. Nu er den lokale persontrafik på jernbane altid en oplysning for amtstrafikselskaberne . Derfor kører lokaltoge i princippet inden for et amt, muligvis til et større sted i tilstødende amter.\nLokaltogtrafik udføres normalt på Banverkets net med amtstrafikselskabet som formand og med SJ eller nogen anden jernbaneoperatør som entreprenør. I Stockholms län har amtstrafikselskabet SL også trafik på egne spor. Lokaltoge som betjener storbyregioner kaldes ofte pendultoge , i Sverige særligt i Stockholm og Göteborg. Norrköping/Linköping kalder også sine lokaltoge for pendultoge, men dem omkring Malmö i stedet kaldes S-tog . Udenlandske lokaltoge kaldes på svensk oftest pendultoge, mens de hedder lidt forskellige i forskellige lande. Der kan være et navn som "S-Bahn", eller en forkortelse som RER, "eller" intet særligt som omkring London .\nEn mellemting mellem lokaltoge og fjerntoge er regionaltoge .\nLokaltoge for godstrafik forekommer også og kan trafikere både særlige erhvervsspor og hovedjernbaner og fungerer som fødertoge. I især USA , men også i Sverige, findes specielle jernbaneselskaber som specialiserset sig på denne trafik, såkaldte shortliners .\nLokaltoge for persontrafik i Sverige (i udvalg)\nFlere af dem kan også betegnes regionaltoge eller pendultoge .\nGöteborgs pendultoge ( Västra Götalands amt og Kungsbacka kommune)\nKrösatågen ( Jönköpings amt og ind i tilstødende amter)\nPågatågen ( Skåne län og ind i tilstødende amter)\nTogene på Roslagbanen ( Stockholms län)\nTogene på Saltsjö-banen ( Stockholms län)\nStockholms pendultoge ( Stockholms län og ind i tilstødende amter)\nPåfundet ( Uppsala län og ind i tilstødende amter)\nVästtågen ( Västra Götalands amt og ind i Jönköpings amt.\nÖstgötapendulet ( Östergötland)\nLokaltoge for persontrafik i Finland (i udvalg)\nHovedstadsregionens nærtrafik ( Nylands landskab samt regionaltågænlige jernbanelinjer R, N og T til Riihimäki i Egentliga Tavastland og Z-toget til Lahtis i Päijänne-Tavastland .\nDe elmotortågdrevne regionaltoge i det sydlige Finland: R-togenes fortsatte ture fra Riihimäki frem til Tavastehus ( Egentliga Tavastland) og Tammerfors ( Birkaland) og Lahtis (samt Kouvola ( Kymmenedalen), en del ture også Z-toget via Lahtis direktbane)).\nMatartågen fra Kotka havn til Kouvola.\nFøderskinnebusser ( Dm12 , på køreplanen "regionaltoge") på nogle strækninger, først og fremmest Hangö - Karis og Parikkala - Nyslott (andre strækninger er mere regionaltågænlige med færre indholdspunkter og ture)\nOversættelsesdato: 2015-11-21 09:00:43


Udgivet den 25.07.2017 af hvornår kan man se barnets køn dragør\nHvor langt skal man være henne for at kunne se kønnet til Hvornår kan man se kønnet? Hvornår skal jeg scannes Få en behagelig og rar Hvornår langt skal man være henne for at kunne se kønnet til scanning? Er der nogle af jer der har fået det forkerte køn. De kan godt se det hvis barnet. Hvornår kan man se hvilket køn barnet er hvordan kommer piger Hvornår Kan Man Se Kønnet På Barnet Dagen Efter Piller Hvornår Kan Man Se Barnets Køn Moden Dating Dreng eller pige vil jeg vide det - vil jeg vide mit barns køn Jeg er lidt nysgerrig - hovrnår man kan se barnets køn? Nogle siger de får det at vide allerede. Kan det virkelig passe, at man kan se det så tidligt? Og i menuen til venstre kan du klikke dig ind og se de forskellige perioder uddybet. Allerede ved undfangelsen bestemmes barnets køn, hårfarve. 13:05 #4 Luk Medlem siden 210 startede seksuelle positioner video unge piger med store bryster debatter 640 skrevne indlæg Sidst online Luk Medlem siden 210 startede debatter 640 skrevne indlæg Sidst online Godt skrevet 0 Jeg mener at have hørt at kønsorganerne er ens indtil efter. En 2D Tidlig gennemscanning gennemføres fra i uge 13-18. 2 vidste vi var en dreng - synes helt klart det var bedst. Stort knus til jer allesammen. Der er flere ting du kan gøre for at øge chancen for at blive gravid. Se eksempler på 3D/4D scanninger i forskellige uger i vores bio - klik her, mange vælger at få foretage 3D/4D scanning mellem. Misdannelsesscanning, er du bekymret for dit barns udvikling og velbefindende eller ønsker du en second opinion til misdannelsesscanningen på sygehuset, gennemfører vi misdannelsesscanning i uge 19-22. 14:57 #5 Luk Medlem siden 207 startede debatter 3013 skrevne indlæg Sidst online Luk Medlem siden 207 startede debatter 3013 skrevne indlæg Sidst online Godt skrevet 0 Jo, jeg er nysgerrig, men har jo 2 børn - ved den.\nKØnsscanning: Hvornår kan man se barnets køn dragør\nEscortpiger i jylland swingergaarden 638\nUnge frække piger slik min røv Hos Scanningsklinikken er alle scanningspersonaler specialuddannet i obstetrisk ultralydsscanning, og vi kan gennemføre alt fra tidlige scanninger og misdannelsesscanninger til 3D/4D scanninger. De fleste kan se det og får det at vide til MD skanningen. Nu må vi så se, hvor "udholdende" jeg er - bliver jo scannet hver måned hernede og det er da fristende at sige ja tak til at vide noget. Men husk at det kan tage lidt tid, før ægløsningen starter, hvis du har brugt p- piller. Tidlig scannning Ønsker du at bekræfte din graviditet, kan dette lade sig gøre ved en ultralydsscanning fra. Følg med i debatten rts 2010. Ved misdannelsesscanningen gennemgår vi systematisk barnet fra top til. Uge kan hele barnet ikke længere være afbilledet på skærmen. Gang (men det kan jo også være fordi det netop var.\nMassage 24-7 børges best breasts Piano Anmeld Svar Godt skrevet. Gang, hvem ved ). Vi kan simpelthen ikke vente. Du har fravalgt vores nyhedsbrev Husk at tilmelde dig vores nyhedsbrev. Jeg er i uge 14, igår fik var jeg, på en privat klinik lavet en tryghedscanning. En time før din tid til scanning.\nUng kvinde søger kvinde yngre 50 for forholdet herning 283\nHvornår kan man se barnets køn dragør - Hvornår\nMange vælger at få ekstra scanning hos os netop mellem disse to scanning, da mange i denne periode endnu ikke selv kan mærke barnet, og af forskellige årsager er ængstelige for, om alt er i sin skønneste orden. Hvornår kan man tidligst se barnets køn ved en 2d-scanning? Anmeld, svar, godt skrevet. Fødsel på tæt hold Oplev miraklet når et barn kommer til verden De unge mødre giver råd: Sådan får du gang i sexlivet efter fødslen Camilla, Nanna Julie kommer med deres bud på, hvordan man får gang i sexlivet igen efter fødslen. 11:11, luk, medlem siden, sidst online. Et ubefrugtet æg bliver udstødt, og den første dag i din nye cyklus begynder. Derimod vil man se barnets ansigt og brystkasse på et billede og mave og fødder på et andet. Hvis I selv vil betale for en scanning, så prøv at ring til en klinik og spørg hvornår de mener de kan se noget.\nhvornår kan man se barnets køn dragør siger:\n25.07.2017 kl 09:13\nBarnets køn, giver vi garanti. Med denne nye urintest kan.\nhvornår kan man se barnets køn dragør på Hvornår kan man se barnets køn dragør


Green Arena var en god oplevelse. | fcsydvest.dk\nGreen Arena var en god oplevelse.\nHjem » Green Arena var en god oplevelse.\nMan kunne kun blive imponeret af omgivelserne i Ringkøbing.\nSom tilskuer i Ringkøbing kunne man straks se at man var kommet til et sted, hvor man virkelig vil fodbolden. Et lækkert stadion, hvor der virkelig var gjort noget ud af det, var det første indtryk.\nFør kampen var der 60 sponsorer til spisning og da kampen blev fløjtet i gang var ikke færre end 620 tilskuere på plads. Det er virkeligt misundelsesværdigt, og i Tønder ville vi være glade hvis vi bare kunne få halvt så meget opbakning fra sponsorer og tilskuere.\nEfter kampen talte jeg med kendte spillere som Hans Henrik Andreasen, Nicolai Wael og Michael Hansen, samt Anders Agger (kendt fraa TV), og alle var enige om at det havde været svært at spille mod FC Sydvest, og at det ikke havde været ufortjent om vi havde taget de tre point med hjem.\nDet var også en fornøjelse at se drengene spille fodbold denne søndag, med den kampiver og spilleglæde drengene udviste. Som tilskuer fra Tønder kunne intet andet end resultatet have været gjort bedre.


Hun ser pludselig noget bevæge sig i den indpakkede plante, kigger nærmere og ringer straks efter hjælp\nNewsner » Dyr » Hun ser pludselig noget bevæge sig i den indpakkede plante, kigger nærmere og ringer straks efter hjælp\nDet var en almindelig dag, da et antal ansatte i en lokal plantebutik i Australien pakkede den seneste leverance af blomster, som snart ville blive solgt.\nMen pludselig opdagede de, at en af planterne bevægede sig – og det burde den virkelig ikke gøre.\nFlagermus sad fast\nMedarbejderne, som pakkede blomsterne ud, fik øje på den uventede bevægelse.\nDet viste sig at være en lille flagermus, som sad fast inde i plastikken, som omsluttede blomsten. På en måde var flagermusen, som fik navnet Benjamin, faldet ned fra loftet i et stormagasin, hvor blomsterne blev opbevaret.\nInden han kunne flygte, pakkedes planten ind i plastik, og Benjamin havde ikke en chance for at komme ud.\nDa de fik øje på stakkels Benjamin, vidste de ikke, hvad de skulle gøre, og ringede straks til en lokal flagermusredder, som hurtigt kom dertil og hentede Benjamin og planten.\n“Det her er ikke noget, du ser hver dag“, siger redderen Denise Wade i en video publiceret på Facebook-siden Batzilla the Bat.\nReddede Benjamin fra plastikken\nHeldigvis kunne redningsarbejdet skue uden større dramatik. Denise kunne nemt tage plastikken af blomsten og løfte Benjamin væk.\nHan var noget forvirret, men virkede ikke til at være kommet til skade eller på nogen måde have det dårligt.\n– Eftersom han havde det så godt, tror vi, at han havde siddet fast siden samme morgen, fortæller Denise til The Dodo.\nDet viste sig, at en flagermuskoloni levede på loftet i det stormagasin, hvor blomsterne blev pakket, og Denise antog, at det var der, han kom fra.\nHun skulle også blive lettet, da hun fik at vide, at det ikke ville være noget problem at genforene Benjamin med restren af kolonien, så snart han var klar, og hun fik hjælp til at sørge for transport til ham bare nogle dage senere.\nGenforenedes med sin familie\nEfter et par dages hvile, væske og gode måltider var det så tid, Benjamin tog de 50 kilometer tilbage til supermarkedet, hvor hele hans familie ventede.\n– Benjamin er en voksen han, og fordi han ikke var skadet, blev han i tre dage, så vi kunne være sikre på, at alt var okay, inden han kørtes tilbage til sit hjem og blev genforenet med sin familie, fortæller Denise til The Dodo.\nBenjamin er nu tilbage hos sin familie og har det godt. I fremtiden vil de, som arbejder i bygningen, tjekke en ekstra gang for at være sikre på, at ingen flagermus, eller andre dyr, har det dårligt.\nPlastik kan være en dødsfælde for både dyr til lands og i vand. Vi er så glade for, at lille Benjamin kunne reddes fra en langsom død, men samtidig findes der andre dyr, som måske ikke er lige så heldige.\nVenligst, del artiklen for at gøre dine venner opmærksomme på, hvad plastik kan gøre ved vores smukke dyr. Det kan redde liv.\nRejsekongen Stig Elling må sælge sit sommerhus på grund af sygdom: 'Det er svært at sige farvel'\nChristian Eriksen med besked til kammerater efter stor sejr mod Rusland\nCengiz fyldte 30: Fik unik gave fra Stephanie\nKæmpe sejr: Danmark er videre i EM\n3-årig Jessica døde efter at være efterladt i en varm bil - vidner slog alarm: 'Har siddet der i lang tid'


Hurtig start af pc. da.phhsnews.com\nSite map Fordele og ulemper af Windows 10´s "Fast Startup" - Microsoft Community Nederland - Nederlands. Du kan deaktivere dem, men de ville ikke automatisk synkronisere filer i baggrunden. Der er andre måder at gøre din computer boot hurtigere også. Denne fil viser, hvor meget plads der er reserveret til ReadyBoost. jun Ved, hvordan man laver Windows 10 PC-boot hurtigere, trin for at rette op på langsom opstartstid, forbedre opstartsperioden på din Windows. jan Med en simpel indstilling i Windows 10 kan du få hurtig opstart af din pc, så du hurtigere kommer i gang. Se her, hvordan du gør.\nHURTIG START AF PC - vinslotte i norditalien. Tip til at forbedre pc'ens ydeevne i Windows 10\nHurtig start af pc, lej en bus uden chauffør Seneste indlæg\nMed en simpel indstilling kan du få din pc til at starte på kortere tid, så du hurtigere er i gang. Vi viser her hvordan. Noget af det, der kan gøre din computer langsom, er opstartsprogrammer. 3. maj Start computeren hurtigere i Windows Efterhånden som du installerer mange programmer på din pc, vil det tage computeren længere tid at. Windows 10 tilbyder en startprogramhantering, som praktisk talt enhver Windows -bruger kan bruge. Den er integreret i operativsystemet og er let at forstå - det. · Pas på, at du ikke fjerner nogle af de programmer, der afgørende for, at Windows kan starte. 2) Ryd op på harddisken. Det gør en kolossal forskel at fjerne den overflødige vægt fra din computer. Skriv ‘diskoprydning’ i Start – denne funktion tjekker din pc for uønskede, midlertidige filer, og andet “affald”, du ikke får glæde af. Lad ikke din computer sinke dig. Her får du en række stærke tips, som kan gøre en ældre pc dobbelt så hurtig. Alle tips er gratis og duer i Windows 7 – de fleste også i Windows 8. En forårsrengøring – det er ofte alt, hvad din pc skal bruge for at blive ligeså hurtig, som den var, da du købte den. Men gem støvekluden væk. hvordan bliver man studievejleder Er din computer blevet langsom som en sngl, så er der måske alligevel håb forude. Se de 7 tips i artiklen her under. Arkivfoto: Colourbox. Har du tid til en kop kaffe, mens din computer starter op?\nWindows 10 tilbyder en startprogramhantering, som praktisk talt enhver Windows -bruger kan bruge. Den er integreret i operativsystemet og er let at forstå - det. jun Hvis din pc kører langsomt, kan følgende forslag hjælpe med at øge hastigheden. Disse tip er . Deaktiver unødvendige startprogrammer. Ved at gemme operativsystemets tilstand til en dvalefil, kan det gøre din computers boot tid hurtigere, og det sparer værdifulde sekunder, hver. jun Hvis din pc kører langsomt, kan følgende forslag hjælpe med at øge hastigheden. Disse tip er . Deaktiver unødvendige startprogrammer. Ved at gemme operativsystemets tilstand til en dvalefil, kan det gøre din computers boot tid hurtigere, og det sparer værdifulde sekunder, hver. 5. mar Fordi du redigerer i Redigeringseditoren, anbefaler vi, at du tager en backup af din pc, før vi begynder. I startmenuen kan du skrive “Opret et. 1. feb Med en simpel indstilling kan du få din pc til at starte på kortere tid, så du hurtigere er i gang. Vi viser her hvordan. Datatid TechLife giver dig en række af de bedste, nemmeste og mest tidsbesparende trick. Den øjeblikkelige opstart er stadig lidt af en hellig gral for computer-brugere, og selv om Windows bliver hurtigere med hver ny opdatering, er den gennemsnitlige pc næsten tre minutter om at blive klar til brug. Med et par smarte justeringer kan du dog.\nHURTIG START AF PC - yami sushi hellerup. Tip til at forbedre pc'ens ydeevne i Windows 10\nHvis din pc kører langsomt, kan følgende forslag hjælpe med at øge hastigheden. Disse tip er angivet i rækkefølge, så du kan starte med det første, for at se, om det hjælper, og derefter fortsætte til næste trin, hvis det ikke gør. En de bedste måder at få det meste ud af din pc på er at kontrollere, at du har den nyeste version af Windows 10 installeret. Når du søger efter opdateringer, søger pc også efter de nyeste enhedsdrivere, som kan også hjælpe med at forbedre dens ydeevne. Du kan finde flere oplysninger om opdateringer, bl.\nFordele og ulemper af Windows 10´s "Fast Startup" hurtig start af pc · Få en lynhurtig opstart på din pc Tiden, fra du tænder din pc og til du kan arbejde i Windows, er ren spildtid. Du kan nå at hente og lave kaffe, imens du venter. Når du har benyttet dig af vores tips her, så er der kun tid til en hurtig kop Nescafé. · Sådan Gør Windows 10 PC Boot Hurtigere? Lad os prøve at gøre din Boot-proces hurtigere. Windows 10 giver sine brugere komforten til at optimere startprocessen automatisk. Du har dog andre muligheder for at gøre en hurtig opstart af din Windows Her er nogle af de trin, du kan tage for hurtigt at starte din Windows 10;.\nStart computeren hurtigere i Windows turen går til la palma\nWindows 10´s Fast Startup kaldet Fast Boot i Windows 8 virker på samme måde som hybrid dvaletilstand fra tidligere versioner af Windows. Ved at gemme operativsystemets tilstand til en dvalefil, kan det gøre din computers boot tid hurtigere, og det sparer værdifulde sekunder, hver gang du tænder computeren.\nHer er hvad du behøver at vide. Hurtig Startup kombinerer elementer af en kold nedlukning og dvale funktionen.\njun Hvis din pc kører langsomt, kan følgende forslag hjælpe med at øge hastigheden. Disse tip er . Deaktiver unødvendige startprogrammer. 1. feb Med en simpel indstilling kan du få din pc til at starte på kortere tid, så du hurtigere er i gang. Vi viser her hvordan. Ved at gemme operativsystemets tilstand til en dvalefil, kan det gøre din computers boot tid hurtigere, og det sparer værdifulde sekunder, hver. · For nylig havde vi et torsdagstip om genveje til Hurtig start-menuen i Vista, men bruger du overhovedet den smarte menu? Hvis ikke, så skulle du måske overveje at prøve den. Menuen kan spare klik og giver dig mulighed for at have færre genveje på skrivebordet, fordi de i stedet ligger i Hurtig-start.\nHurtig start af pc, eu lande areal Seneste indlæg\nWindows 10 tilbyder en startprogramhantering, som praktisk talt enhver Windows-bruger kan bruge. Den er integreret i operativsystemet og er let at forstå - det viser endda, hvilke programmer der sænker opstarten mest. Datagendannelse af Harddisk Komplet og sikker gendannelse start slettet eller formateret partition, fotos og filer. Gendan Filer Hurtigt og sikkert gendannelse af slettede eller tabte filer. Gendanne Mac Data Designet til Mac start til at yde omfattende restaurering af alle hurtig data. Gendan Filer Mac Hurtig version af filgendannelsessoftware understøtter genopretning af flere filtyper.\nJeg har købt en ny Medion PC med Windows 10 i okt. mdr. med ssp harddisk som skulle bevirke en hurtig start. Den var meget hurtig med opstart de første 2 mdr. Nu er den blevet meget langsom i. Det kan være med til at forbedre pc'ens ydeevne, hvis du reducerer antallet af filer, der synkroniseres med din pc. Hvis du vil have vist, hvilken version af Windows 10 din enhed aktuelt kører, skal du vælge knappen Start og derefter vælge Indstillinger > System > Om. Hvis du bruger dual boot, er det bedst ikke at bruge Hurtig start eller dvaletilstand overhovedet. Afhængigt af dit system kan du ikke være i stand til at få adgang til BIOS/UEFI indstillinger, når du lukker en computer med Fast Startup aktiveret. Når en computer er i dvale, betyder det ikke ind i . VELKOMMEN TIL LANGSOM PC COMPUTER. ADVARSEL: På denne side viser jeg dig, hvor nemt det er at speede din computer op – og få den til at starte nemt og hurtigt op. Det foregår i to nemme trin. Du er garanteret blevet introduceret for alle mulige programmer, som kan gøre din PC hurtig igen. Men lad være med at bruge penge på dem. Det er ganske få af dem, der virker. Sådan sparer du til på opstart:\nLangsom pc: Sådan starter du computeren hurtigere i Windows 10 Få spændende indhold direkte i din indbakke!\nLad ikke din computer sinke dig. Her får du en række stærke tips, som kan gøre en ældre pc dobbelt så hurtig. Alle tips er gratis og duer i Windows 7 — de fleste også i Windows 8. En forårsrengøring — det er ofte alt, hvad din pc skal bruge for at blive ligeså hurtig, som den var, da du købte den.\nHurtig start af pc 5\nSiguiente: Hvad er spinning » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hurtig start af pc prod.pemmlug.se


Ændre dit arbejdskatalog\nNår du starter en dialog for at åbne eller gemme et dokument, viser LibreOffice først dit arbejdskatalog. Du kan ændre kataloget ved at:For at ændre dette katalog skal du:\nVælg LibreOffice - IndstillingerFunktioner - Indstillinger - LibreOffice - Stier.\nKlik på Dokumenter og klik på knappen Rediger eller dobbeltklik på Dokumenter.\nI dialogen Vælg sti skal du vælge det arbejdskatalog, som du ønsker, og klikke Vælg.\nDu kan også benytte denne fremgangsmåde til at ændre det katalog, som vises af LibreOffice, når du vil indsætte grafik. Vælg LibreOffice - IndstillingerFunktioner - Indstillinger - LibreOffice - Stier - Billeder, og følg så trin 3.\nTitle is: Ændre dit arbejdskatalog


Aktivitetsparate | jumpout\nJumpout har fra slut 2012 til begyndelse 2015 arbejdet sammen med Jobcenter Halsnæs omkring at få flere aktivitetsparate fra offentlig forsørgelse til ordinær beskæftigelse, afklaring i forhold til flexjob, ressourceforløb eller uddannelse.\nArbejdet med gruppen af ledige, som har andre udfordringer end at være uden job, og som ofte ikke har deltaget på arbejdsmarkedet i mange år, kan være svære at motivere til en ny begyndelse inden for arbejdsmarkedet.\nOfte har borgerne været i mange forløb over en årrække hvor initiativet til at holde fortsat fokus på den enkelte er stoppet, og dermed ender alt for mange med at komme tilbage til ”sofaen” igen, og det liv som de så godt kender og som på en eller anden måde skaber en form for umiddelbar tryghed hos den enkelte.\nIndsats på indsats\nUndervisningsprogrammet som er et 10 til 12 ugers mestringsforløb, har været den første indsats som er iværksat for at tænde håbet hos den enkelte deltager igen i en række af indsatser.\nVores unikke undervisningsprogram er medvirkende til, at deltagerne er blevet inspireret og fået værktøjer til, at finde deres egne potentialer, blive modige og tage ansvar for egne tanker, følelser og handlinger.\nProgressionen som deltagerne har skabt under vores forløb bliver brugt af jobcentret og dets medarbejdere til at åbne op for at den enkelte deltager kommer i det som vi kalder ”intelligente” virksomhedspraktikker. Dernæst følger indsats på indsats, afklaring i forhold til flexjob, ressourceforløb eller førtidspension, for til sidst at skabe resultater som både kommer den enkelte borger til gode, men også jobcentret og dermed også samfundet.\nUd af 223 deltagere i perioden 2012 til 2015 er 38% pr. 1. december, 2015 startet i ordinært job, flexjob eller stoppet på kontanthjælp. Klyngen af borgere tilbage som er aktivitetsparate er 25% af dem som påbegyndte vores mestringsforløb.\nFra ledighedsydelse til flexjob 0 %\nFra aktivitetsparat til job 0 %\nUnge i uddannelse 0 %\nAktivitetsparate efter 2 år 0 %\nUnder vores forløb følger vi borgerne 24/7 hvor vi altid er kontaktbare, og både under og efter undervisningsforløb er vi til rådighed for sparring i forbindelse med den enkeltes indsatser / afklaringer.\nVi skaber et rum af fortrolighed hvor borgerne kan regne med, at det som bliver sagt enten ved individuelle samtaler eller i rummet, ikke bliver formidlet videre til jobcentret.\nEfter endt forløb udfærdiger Jumpout en statusrapport til beskæftigelsesrådgiveren omhandlende den enkelte borgers progression fra start til slut forløb.\nAt turde møde andre mennesker socialt. Har fået energi til mere.\nVærktøjer til at arbejde med handle-mønstre, følelser og tanker.\nEr blevet social igen. Tør tro på mig selv. Kender mine grænser igen.\nMere positiv. Lever i NUET. Er gladere og ser flere muligheder.\nNyt mod og positive forventninger, og nogle redskaber til nye måder at anskue problemstillinger på.