Isildur1 ustoppelig – vinder $200.000-pot - Poker Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideFodboldSuperligaenCyklingHåndboldTennisBoksningGolfIshockeyDrømmeholdetAnden sport Isildur1 ustoppelig – vinder $200.000-pot\n21:03WSOP One Drop: Hajerne kan slikke sig om munden – hvalerne er kommet!17:32$1.000.000 added i Golden Sit & Gos på PokerStars15:00Greenstein: Ivey har IKKE snydt!14:47Tom Schneider på vej mod vild back-to-back H.O.R.S.E.-sejr14:00‘VM’ sætter kurs mod Las Vegas: – Jeg er i den grad klar!\tAf Sune Holst, slowplay.dkMandag den 20. august 2012, 10:42\nNår Viktor ‘Isildur1′ Blom er varm, så har man fornemmelsen af, at han kan proppe grillkul op i enden og skide det ud igen som diamanter. I går var en af den slags dage. Først rensede han FLO8 ($1000/$2000) for $150.000, inden han udfordrede Jens ‘Jeans89′ Kyllönen til en Pot Limit Omaha-dyst på tre borde. Og [...]\nNår Viktor ‘Isildur1′ Blom er varm, så har man fornemmelsen af, at han kan proppe grillkul op i enden og skide det ud igen som diamanter. I går var en af den slags dage.\nFørst rensede han FLO8 ($1000/$2000) for $150.000, inden han udfordrede Jens ‘Jeans89′ Kyllönen til en Pot Limit Omaha-dyst på tre borde. Og Kyllönen er ellers ikke hvem som helst, for udover at have vundet EPT København, så er han årets tredjestørste onlinevinder med en indtjening på over $1,7 millioner.\nAt det blev en dyst med speederen i bund fremgår med al tydelighed, hvis man tager et kig på highstakesdb.com’s liste over døgnets 10 største hænder. Alle 10 hænder er gået til enten Kyllönen eller ‘Isildur1′, og alle er de potter på over $85.000.\nSådan ser listen over døgnets 10 største hænder ud.\nSelvom matchen bølgede frem og tilbage, så var det dog det svenske onlinefænomen, som var ovenpå i forhold til sin nordiske kollega, og i sidste ende stod ‘Isildur1′ tilbage med et overskud på $230.000.\nDøgnets største pot gik dog udover Ben ‘Sauce123′ Sulsky, som netop havde joinet ‘Isildur1′ og ‘Jeans89′ med en stack på $100.000. Allerede i første hånd gik det dog galt for amerikaneren. Du kan se hånden her. Leveret af:


Bæredygtig Transformation | CopenX\nBliv inspireret af professionelle innovatører indenfor bæredygtighed og oplev en række konkrete eksempler på, hvordan en bæredygtig transformation af din virksomhed kan se ud.\nUdenrigsministeriet vurderer, at FN's Verdensmål frem mod 2030 kan skabe forretningsmuligheder på op til 400 milliarder kroner for danske virksomheder, som leverer bæredygtige løsninger. Samtidig er det evident, at virksomheder, der har holdninger til at løse sociale og miljømæssige problemstillinger oplever stigende salg, en øget forbrugerloyalitet og forbedrer konkurrenceevnen.\nModeratoren på og mødelederen for CopenX Bæredygtig Transformation er Ann-Katrine Friis, Head of CSR hos Nilfisk.\nAnn-Katrines CSR-rejse startede for 10 år siden i NGO-sektoren. Først med fokus på filantropiske projekter og sidenhen med corporate-partnerskaber mellem NGO'er og virksomheder. Efterfølgende blev hun i 2014 partner i CSR-kommunikations- og brandingvirksomheden Brand New Day. Efter knap to år som selvstændig rådgiver ønskede Ann-Kathrine at prøve kræfter med CSR-strategi og internt i en virksomhed, og i oktober 2016 startede hun som Head of CSR hos Nilfisk.\nSom mødeleder i CopenX Bæredygtig Transformation fokuserer Ann-Kathrine på, at medlemmerne får muligheden for og tiden til at sparre med hinanden om de problemsillinger, de møder inden for CSR-området. Dertil vil Ann-Kathrine bidrage med den viden, som hun selv har opbygget om CSR.\nEftersom det er få virksomheder, som har store CSR-afdelinger, mener Ann-Kathrine, det er vigtigt at fremme diskussioner om CSR eksternt for herigennem at udvide sin horisont og få perspektiver på CSR, som vi ikke møder til dagligt inden for egen organisation.\n10. FEBRUAR 2022, KØBENHAVN\nBÆREDYGTIGHED SOM MINDSET MED TEKNOLOGI SOM EN ENABLER\nJarl Engelbrecht Vindnæs,\nFounder & CEO, Stykka - Klik her for at læse mere\nHead of Business Development, Stykka - Klik her for at læse mere\nTil dette netværksmøde vil Jarl og Rasmus fortælle om hvordan de, i Stykka, har brugt teknologi og deres software som en enabler for bæredygtighed - og hvordan de arbejder med at (bæredygtigt) transformere en af verdens mest forurenende brancher.\n05. APRIL 2022, KØBENHAVN\nBÆREDYGTIGHED: DET STRATEGISKE VS. DET OPERATIONELLE - IKEAS HISTORIE\nCountry Sustainability Manager, IKEA Danmark - Klik her for at læse mere\nTil dette netværksmøde kan du som deltager forvente at høre Monicas perspektiver på og tanker om:\nEt praksisorienteret og operationelt perspektiv på, hvordan virksomhedsledere starter, implementerer og vedligeholder bæredygtige initiativer\nEt holistisk perspektiv på forretningsudvikling og strategien bag bæredygtige initiativer, og hvordan disse kommunikeres ud i virksomheden\nDertil vil hun medbringe et par konkrete cases fra IKEA.\nFælles for de ovenstående fokuspunkter er at se på, hvordan teknologien understøtter de bæredygtige initiativer, og hvor stor en rolle teknologi spiller på nuværende tidspunkt og fremadrettet.\nOBS: Dette oplæg vil foregå på engelsk!\n08. APRIL 2022, KØBENHAVN\nCopenX Realities er et heldagsevent med fokus på hands on-oplevelser af immersive teknologier og deres effekt på forretnings-, sociale og kulturelle strukturer.\nCopenX giver cutting-edge indsigt i den nyeste udvikling i XR-industrien med keynote talks samt paneldebatter og workshops med first-movers, ledere og thought leaders fra industrien. Læs mere om CopenX Realities her.\n09. JUNI 2022, KØBENHAVN\nBÆREDYGTIGHED SOM STRATEGI -\nEN SMV'S REJSE TIL AT BLIVE CO2-NEGATIV\nChris Lykke Christiansen,\nChief Footprint Officer & Co-Founder, Nøie - Klik for at læse mere\nTil dette netværksmøde vil Chris gå i dybden med Nøies rejse mod at blive CO2-negativ i 2022. Det indbefatter de tanker, som Nøie har gjort sig på strategisk og operationelt niveau, og samtidigt deler Chris sine og Nøies erfaringer - både udfordringerne, de har mødt, og succeserne, de har opnået. Derudover fortæller Chris, hvordan teknologi spiller en rolle i forhold til at blive CO2-neutral, og hvilke teknologier de konkret anvender herfor.\n16. AUGUST 2022, KØBENHAVN\nET BLIK IND I FREMTIDEN - ATOMREAKTOR TEKNOLOGI SOM ENERGIKILDE\nAsk Emil Løvschall-Jensen,\nCOO & Co-Founder, Seaborg Technologies - Klik her for at læse mere\nTil dette netværksmøde uddyber Ask, hvordan hvad atomreaktor-teknologi er, og hvordan atomreaktorer kan bruges som energikilde i fremtiden. Samtidigt deler Ask sine perspektiver på, hvordan denne teknologi potentielt kan påvirke det samfund, vi lever i i dag og i fremtiden.\nTrine Young Poulsen\nFounder & CEO - Rodinia Generation - Klik her for at læse mere\nModeindustrien er underlagt en massiv udfordring i forhold til overproduktion, og det er ødelæggende for og har negativ indflydelse på miljøet. Rodinia Generation er stiftet som et modsvar på og har til formål at eliminere overproduktion i modeindustroen.\nTil dette netværksmøder fortæller Trine om, hvordan Rodinia Generation med sit skalerbare micro factory-koncept hjælper en generation med at producere præcis, hvad der er behov for - og hvornår og hvor de har behovet. I forlængelse heraf dykker Trine ned i, hvordan IoT (Internet og Things) er et vigtigt værktøj til at producere mere bæredygtigt, prævcist og on-demand. Uden at gå på kompromis med profit og Jorden.\nOBS: Oplægget vil foregå på engelsk og sammen med CopenX Fashtech\n5. OKTOBER 2022, KØBENHAVN\nMICRO-FACTORIES - WHAT WE NEED, WHEN WE NEED IT\nHvordan indbygges grundlæggende ledelsesmæssige ændringer i virksomheden, for at bringe den i en bæredygtig retning?


8.0. Suverænitetsdiskursen Iagttagelsen af suverænitet Diskursanalyse af suverænitet Rekonstruktion af begrebet - PDF\n8.0. Suverænitetsdiskursen Iagttagelsen af suverænitet Diskursanalyse af suverænitet Rekonstruktion af begrebet\nDownload "8.0. Suverænitetsdiskursen... 39 8.1. Iagttagelsen af suverænitet... 39 8.2. Diskursanalyse af suverænitet... 40 8.3. Rekonstruktion af begrebet"\n1 Indholdsfortegnelse Abstract... 3 Kapitel 1: Introduktion Indledning Specialets design Empiri Problemformulering... 7 Kapitel 2: Teori Introduktion til teorien Om det politiske hos Laclau og Mouffe Artikulation og diskurs Subjekt og subjektsposition Antagonisme og objektivitet Ækvivalenskæder og eksklusioner Dislokation Hegemoni Suverænitet i Carl Schmitts optik De vestlige lande og den islamistiske fjende Det postpolitiske samfund Terror, modterror og den 11. september Menneskehedens fjende Den moralske krig Folkerettens grundlæggende problem Den humanitære suveræn Danmark og demokratiet efter besættelsen Demokratiet og Sveriges integration i Europa Kapitel 3: Analysestrategi og metode Analysestrategi Videnskabsteori Interviews i diskursteori og metode Deltagerne i interviews Interview-strategi Analysestrategien Kapitel 4: Diskursanalysen Diskursanalysen og dislokationerne Dislokationer i udenrigs- og sikkerhedspolitikken Delkonklusion Diskursanalyse af demokrati Et demokratisk Folketing? FN, staterne og demokratiet Delkonklusion\n2 8.0. Suverænitetsdiskursen Iagttagelsen af suverænitet Diskursanalyse af suverænitet Rekonstruktion af begrebet suverænitet Med denne kæde forudsætter modstanderne samtidig, at fortalerne forhindrer Danmarks muligheder for et konstruktivt samarbejde om udenrigs- og sikkerhedspolitikken med især FN men også EU Delkonklusion Diskursanalyse af den humanitære diskurs Iagttagelsen af mennesket I krig for mennesket Delkonklusion Kapitel 5: Antagonisme-analysen Antagonisme-analyse af Folketinget Fra enighed til antagonisme Fogh-regeringen og Dansk Folkeparti Et enigt Folketing Delkonklusion Kapitel 6: Analyser af demokrati og suverænitet Opsamling på suverænitetsaspektet i Schmitts optik Statssuverænitet og den westfalske fred I krig på menneskets vegne Suverænitet i det 21. århundrede Hvem bestemmer? Delkonklusion Analyse af demokratiforståelsen i debatten Samtaledemokrati og formelt demokrati FN eller koalitionen af de villige Delkonklusion Kapitel 7: Diskussion af analysestrategi og metode Diskussion af analysestrategi og metode Analysestrategiens begrænsninger Kapitel 8: Konklusion Konklusion Suverænitet, det humanitære og krig Demokrati og krig Kapitel 9: Kilder Bilag 1-5 er vedlagt. 2\n3 Abstract In the recent decades Denmark has been engaged in interventions in the Balkans and wars in the Balkans, Afghanistan and Iraq. After the end of the cold war Denmark no longer had to balance its foreign and security policy between the policies of Soviet Union and the United States and after the 11th of September Denmark had an incentive to demonstrate its loyal support to the United States. This master thesis will show that it is difficult to decide whether a war is a legitimate or illegitimate and it will show that in the case of the war against Iraq it was difficult for the Danish Parliament to agree upon the basic principles of how to decide on the legitimacy of war. The Danish Parliament was divided into two almost equally big blocs of parties and in the disagreement about the war the Parliament found itself disagreeing about the definitions and understanding of humanitarian issues, sovereignty and democracy. The analysis is divided into three parts. First I will analyze democracy, sovereignty and the humanitarian aspects of the debate in a discourse analysis. Secondly I will analyze the relations between the proponents and opponents of the war in Iraq. Thirdly I will analyze the results of the discourse analysis in an analysis of historical understandings of democracy and sovereignty. The thesis suggests that there is a lack of clarity of the legitimacy of wars and that it is problematic that the Danish Parliament has severe difficulties in debating about the Iraq war without leaning towards antagonistic moral agendas. Further it suggests that the proponents and opponents are in a deadlock concerning the political issues of the war in Iraq. 3\n4 Kapitel 1: Introduktion 1.0 Indledning Godt seks år efter de første amerikanske bomber ramte Irak og to år og tre måneder efter, at de danske tropper blev trukket ud af Irak, er Irak-krigen fortsat genstand for uenighed mellem de politikere, der var for krigen og de, der var imod krigen under folketingsdebatten om dansk deltagelse i Irak-krigen i marts Krigen i Irak var en foreløbig kulmination på en proces, hvor Irak var blevet stadig mere destabiliseret, blandet andet efter at Saddam Hussein i 1980 havde indledt en krig mod Iran, der varede i 8 år og kostede mere end en million mennesker livet. I august 1990 invaderede Irak nabolandet Kuwait. En international koalition med bemyndigelse i FN bragte invasionen til ophør med den såkaldte Operation Ørkenstorm i marts Herefter pålagde FN Irak at blive kontrolleret af internationale våbeninspektører, der dog måtte opgive deres arbejde i 1998, da landet ikke ville samarbejde. Et nyt internationalt pres tog til med den omstridte FN resolution 1441, der krævede øjeblikkeligt, aktivt og betingelsesløst samarbejde af Irak, hvilket ikke skete. På denne baggrund begyndte debatten, om hvorvidt en intervention af staten Irak var legitim eller ej. Med et historisk lille flertal besluttede regeringspartierne med støtte fra Dansk Folkeparti den 20. marts 2003, at Danmark skulle deltage i den amerikansk styrede intervention i Irak. Om krigen var forankret i FN s folkeret, lovlig ifølge den danske Grundlovs paragraf 19 1, moralsk forsvarlig, og medvirkende til at bekæmpe eller medføre international terror er i dag stadig aktuelle emner, der debatteres brændende af fortalere og modstandere af krigen. I dag er der stadig en politisk kamp om beslutningen om deltagelsen i krigen mod Irak, hvor fortalerne fastholder, at krigen er legitim, mens modstanderne fastholder, at krigen er illegitim. Men hvordan legitimerer man en krig i det moderne demokratiske Danmark? 1 Den danske Grundlovs paragraf 19, stk. 2 lyder: Bortset fra forsvar mod væbnet angreb på Riget eller danske styrker kan kongen ikke uden Folketingets samtykke anvende militære magtmidler mod nogen fremmed stat. Foranstaltninger som kongen måtte træffe i medfør af denne bestemmelse skal straks forelægges Folketinget. Er Folketinget ikke samlet, skal det uopholdeligt sammenkaldes til møde. 4\n5 1.1. Specialets design Kapitel 1: Introduktion. Indledning af specialet og introduktion af specialets problemstilling og formål (afsnit 1). Kapitel 2. Teori. Specialets teori bliver præsenteret (afsnit 2-4). Kapitel 3. Analysestrategi og metode. Specialets analysestrategi og metode, der vil præcisere, hvordan teorien vil blive appliceret i specialet og hvilke kriterier, der gælder for at anvende de teoretiske begreber (afsnit 5). Kapitel 4. Diskursanalysen. Analyse af diskurserne med fokus på demokrati, suverænitet og menneskerettigheder (afsnit 6-9). Kapitel 5. Antagonisme-analysen. Antagonisme-analyse ud fra interviews med politikerne om debatten med inddragelse af de pointer som diskursanalysen viser (afsnit 10). Kapitel 6. Uddybende analyser. Diskursanalysens resultater bearbejdet i et suverænitetsperspektiv med inspiration fra Carl Schmitts teori og i et demokratiperspektiv med inspiration fra Kerstin Jacobssons afhandling Så gott som demokrati (afsnit 11-12). Kapitel 7. Metode og analysestrategisk diskussion. Specialets metode og analysestrategi bliver diskuteret (afsnit 13). Kapitel 8. Konklusion på analysernes resultater (afsnit 14) Empiri Specialets empiri er folketingsdebatten om deltagelsen i Irak-krigen og interviews med folketingspolitikere. I antagonisme-analysen er empirien interviewene med folketingspolitikere, der deltog i debatten. I de uddybende analyser vil også inddrage nyere empiri fra Venstres og Socialdemokraternes udenrigspolitiske oplæg. I analysen af 5\n6 suverænitet er empirien folketingsdebatterne om beslutningsforslag om dansk militær deltagelse i en multinational indsats i Irak.; 1. behandling fandt sted 18. marts 2003 og 2. behandling den 20. marts 2003 (1. og 2. behandling af beslutningsforslag B118). Jeg kunne også have valgt at undersøge folketingsdebattens behandling af forslag om et dansk militært bidrag til en NATO-indsats på det vestlige Balkan i 1998 (beslutningsforslag B 4). Fælles for de to debatter er, at beslutningsforslagene begge gange blev vedtaget og at beslutningerne blev truffet uden krav om et mandat fra FN s Sikkerhedsråd. En markant forskel mellem de to debatter er imidlertid, at beslutningen om militært bidrag i Balkan blev truffet med et bredt flertal og at beslutningen efterfølgende ikke har mødt modstand fra de partier, der var imod beslutningen. Beslutningen i 2003 om militær deltagelse i Irak blev derimod truffet med et snævert flertal og siden beslutningen blev truffet har den vedvarende været kritiseret af partierne, der var imod beslutningen. Derudover er Dansk Folkeparti og regeringen i dag uenige om hvorfor Danmark gik med i krigen mod Irak dengang i Kort fortalt vælger jeg at undersøge debatten om beslutning om militær deltagelse i Irak, fordi beslutningen blev truffet af et snævert flertal og fordi den har været årsag til uenighed siden den blev vedtaget. Der har dog også været andre debatter om dansk militær deltagelse i Irak. I deltog Danmark i en skibsblokade med korvetten Olfert Fischer som led i FNblokaden mod Irak under navnet Operation Ørkenstorm. I 1998 havde det danske Folketing vedtaget at Danmark skulle stille et Hercules-fly til rådighed, som dansk militært bidrag til at presse Irak til at efterleve resolution 687 (beslutningsforslag B114). Debatten i 1998 om beslutningsforslag B114 vil indgå i analysen i det omfang politikerne henviser til den i debatten om B118 i I den uddybende analyse af suverænitetsbegrebet vil jeg inddrage empiri fra et oplæg fra Venstre og en udenrigspolitisk doktrin af Socialdemokraterne 3. I diskursanalysen vil jeg henvise til politikerens navn og parti samt oplyse om debattens årstal og om det er i 1. eller 2. behandling af beslutningsforslaget. I antagonisme-analysen vil jeg angive politikerens 2 Se bilag 1. 3 Socialdemokraternes udenrigspolitiske doktrin: Menneskets Verden, der er skrevet i 2005 og Venstre udenrigspolitiske udspil: Fra småstat til smart stat, der er skrevet i\n7 initialer samt et minuttal, der viser, hvor langt vi er i interviewet. Interviewguiden er vedlagt som bilag 2, mens det empiriske materiale er på den vedlagte cd Problemformulering Hvordan legitimerer partierne i regeringen deltagelsen i krigen imod Irak i 2003 og hvordan legitimerer det politiske fællesskab Folketinget deltagelse i krig? Hvordan er relationerne mellem fortalere og modstandere i debatten? Med henblik på at svare herpå og med udgangspunkt i argumentationen for og imod deltagelse i krigen mod Irak i folketingsdebatten samt interviews med politikere, der deltog i debatten i vil jeg: - analysere suverænitetsbegrebet ved hjælp af en diskursanalyse, der ligeledes skal tjene til at klarlægge eventuelle diskursive brud. - analysere den humanitære diskurs ved hjælp af en diskursanalyse, der skal undersøge, hvordan Folketinget anvender den humanitære diskurs i argumentationen for og imod Irak-krigen. - analysere demokratibegrebet ved hjælp af en diskursanalyse der skal undersøge, hvordan Folketinget anvender demokratibegrebet i argumentationen for og imod Irak-krigen. - analysere Folketinget som politisk fællesskab i et demokratiteoretisk perspektiv for at undersøge om de sociale relationer er antagonistiske, agonistiske eller fredelige. Specialet skal besvare, hvordan partierne i regeringen legitimerer dansk deltagelse i krigen mod Irak. I folketingsdebatten bliver demokrati et af de centrale argumenter for og imod deltagelse i Irak-krigen og derfor vil jeg analysere, hvordan dette begreb bliver benyttet til legitimeringen af dansk deltagelse i krigen mod Irak. Et andet centralt debatområde i folketingsdebatten er de humanitære hensyn, hvor krigen mod Irak bliver iagttaget som en humanitær intervention med det formål at beskytte og redde de civile 4 Bilag 3 er en oversigt over empirien. 7\n8 irakere. Da humanitær intervention handler om krænkelse af et andet lands suverænitet, vil jeg analysere, om og hvordan suverænitetsbegrebet bliver benyttet i legitimeringen af krigen mod Irak. En humanitær intervention handler endvidere om hensynet til beskyttelsen af mennesker i legitimeringen af en intervention og derfor vil jeg analysere, hvordan det humanitære, mennesket og menneskerettighederne bliver benyttet i legitimeringen af krigen. Analyseresultaterne vil blive bearbejdet i et Carl Schmitt inspireret analyse, hvor de vil blive analyseret i et Carl Schmitt perspektiv. Specialet skal også besvare, hvordan Folketinget som fællesskab legitimerer deltagelse i en krig. Her vil jeg undersøge både fortalernes og modstandernes argumentation for og imod deltagelse i krigen mod Irak og analysere de sociale relationer mellem fortalere og modstandere ud fra Laclau og Mouffes teori om antagonistiske, agonistiske og fredelige relationer. Analysen af folketingsdebatten vil blive suppleret med interviews med politikere, der deltog i folketingsdebatten. Jeg vil undersøge på hvilke punkter og i hvor høj grad, de to parter finder, at spillereglerne bliver respekteret i debatten og om relationerne mellem fortalere og modstandere overvejende er agonistiske, antagonistiske eller fredelige. Analysen skal føre til en vurdering af om det demokratiske fællesskab i Folketinget er et sundt demokrati 5. Kapitel 2: Teori 2.0. Introduktion til teorien Hegemony and Socialist Strategy (HSS) blev til på baggrund af det, som Laclau og Mouffe opfatter som venstrefløjens og socialismens krise. De mener, at venstrefløjen har været gennem et jordskred af mutationer som et modsvar til de mange nederlag og skuffelser, som venstrefløjen har været igennem. Mutationerne opfatter de som positive for venstrefløjen. Positive i den forstand, at de skaber potentiale for fremskridt imod mere frie, demokratiske og egalitære samfund. Deres teori er et opgør med den jacobinske forestilling om, at samfundet er forståeligt, kan beherskes intellektuelt og kan genskabes som en rationel, gennemsigtig orden gennem politisk handling. Det socialismebegreb der er i krise, er nærmere bestemt arbejderklassens socialismebegreb og forestillingen om, at 5 Begreberne agonisme og antagonisme vil blive præciseret i afsnit 2. 8\n9 en revolution vil være den uundgåelige konsekvens af samfundets udvikling og at denne revolution vil føre til et perfekt samfund med en rationel og gennemsigtig orden. Kort fortalt er teorien altså blevet til i et opgør med marxisme, socialisme og venstrefløjen som sådan i 1985 med et kritisk blik på venstrefløjens ideologiske elementer og utopiske fremtidsforestillinger. Teorien er derfor særdeles velegnet til at iagttage politiske projekter og deres tilblivelse og til at stille spørgsmålstegn ved ideologiske og utopiske forestillinger i politiske projekter. I forlængelse af præsentationen af baggrunden for Laclau og Mouffes teori vil jeg nu præsentere de centrale teoretiske begreber, som Laclau og Mouffe har udviklet. Laclau og Mouffes diskursteori er centreret om teoriens tre kernebegreber: Diskurs, hegemoni og antagonisme. Diskursbegrebet forklarer det strukturelle, hegemonibegrebet forklarer det politiske, mens antagonismebegrebet forklarer om konflikt. Det første, diskursbegrebet, er det, der udgør den strukturelle helhed af forskelle, der er i artikulationer eller udsagn i den sociale interaktion (Laclau & Mouffe, 1985: s. 105). Det andet begreb er hegemonibegrebet. Hegemoni er udvidelsen af en diskurs eller en gruppe af diskurser til en dominerende meningshorisont i den sociale interaktion gennem artikulation i en kontekst, der er gennemsyret af antagonistiske kræfter (Torfing, 1999: s. 101). Det tredje begreb er antagonisme. Antagonisme sker når en part søger at forhindre en anden parts identitet. Antagonisme kan bedst illustreres ved hjælp af bondeeksemplet fra HSS. En bonde kan ikke være en bonde, hvis der er en antagonisme i relationen mellem bonden og jordejeren i den forstand at jordejeren fordriver bonden fra jorden (Laclau & Mouffe, 1985: s. 125). På den måde bliver bonden frataget sin identitet, da det ikke længere er muligt at være bonde, når der ikke er jord at dyrke. I de følgende afsnit vil jeg uddybe de teoretiske begreber især med fokus på diskurs, hegemoni og antagonisme samt forklare relationerne mellem de tre begreber. Forud for det vil jeg redegøre for Laclau og Mouffes forståelse af det politiske. I min gennemgang vil jeg så konsekvent som muligt følge det teoretiske udgangspunkt fra HSS 6. 6 Gennemgangen sker yderligere med inspiration fra en lang række af teoretikere, der har arbejdet videre med Laclau og Mouffes begreber og forsøgt at modificere dem til anvendelse i empiriske analyser. 9\n10 2.1. Om det politiske hos Laclau og Mouffe Laclau og Mouffe indkredser deres forståelse af politik såvel positivt som negativt. Først og fremmest mener L & M, at politik ikke knytter sig til en specifik del af det sociale. For Laclau og Mouffe er politik altså hverken knyttet til de politiske partier eller til samfundets institutioner herunder staten. Det politiske knytter sig derimod til relationerne mellem mennesker: What we wish to point out is that politics as a practice of creation, reproduction and transformation of social relations cannot be located at a determinate level of the social... (Laclau & Mouffe 1985: s. 153) Når Laclau og Mouffe skriver, at det politiske er knyttet til relationerne mellem mennesker, er det i den forstand, at relationerne kan indebære en konflikt, hvor den ene part er underordnet den anden part. Dermed bliver det politiske hos Laclau og Mouffe et spørgsmål om konflikter eller med L & M s ord antagonismer mellem to parter. (Laclau & Mouffe 1985: s ). Netop betoningen af konflikten i L & M s teori, gør teorien interessant for mit speciale, da debatten om dansk deltagelse i Irak-krigen var præget af en tydelig og stærk uenighed mellem fortalere og modstandere af beslutningen Artikulation og diskurs Artikulation er enhver praksis, der etablerer en relation mellem elementer således, at elementernes identitet bliver modificeret som et resultat af den artikulatoriske praksis. (Laclau & Mouffe 1985: s. 105). Artikulation er den praksis, der består i konstruktionen af forankringspunkter, der delvis fikserer mening. Denne fiksering af delvis karakter udvikles i det sociales åbenhed, og er et resultat af det konstant overflydende i enhver diskurs i det diskursive felts uendelighed. Enhver social praksis er i en af sine dimensioner derfor artikulatorisk. Diskurs, er den strukturerede helhed, der er et resultat af artikulatorisk praksis. Diskurser er altomfattende: institutioner (FN), uddannelsen af politikere, love og regler (Genevekonventionen, Grundloven), da alle disse er aktører, der har indflydelse på, hvordan vi tillægger betydning til eksempelvis en 10\n11 menneskerettighedsdiskurs. En diskurs er altså ikke et rent sprogligt fænomen og en artikulation er aldrig fuldstændig underordnet gentagelsens princip, den vil snarere bestå i konstruktionen af nye forskelle. En diskurs kan heller aldrig skabe en fuldstændig fastsættelse af de momenter den består af, da diskurser bliver til i artikulationer. Omvendt kan en diskurs ikke fastsætte betydning vilkårligt, da en diskurs aldrig er helt ufikseret. Den bygger videre på den kontinuitet, der er i de diskurser, der er skabt i forvejen (Laclau & Mouffe 1985: s ) Subjekt og subjektsposition Det suveræne autonome subjekt er en hjørnesten i den traditionelle vestlige filosofis opfattelse af subjektet og den gør diskursteorien op med, da diskurstoerien opfatter subjektet som decentreret. I diskursteorien bliver de objekter vi kan vide noget om konstrueret i diskurserne og dette inkluderer også os selv som subjekter og når alt vi kan vide bliver skabt i diskurserne, så kan et subjekt heller ikke være en suveræn og autonom enhed. Subjektet er altså derimod decentreret og skabt uden for sig selv i diskursen. Subjektet er ifølge Laclau og Mouffe også fragmenteret. Det er nemlig ikke bare positioneret ét sted i én diskurs, men i mange forskellige positioner af mange forskellige diskurser. De mange forskellige subjektpositioner er umiddelbart uproblematiske, indtil modstridende diskurser samtidigt forsøger at organisere det samme sociale rum. Subjektet er overdetermineret når det er positioneret af flere modstridende diskurser, hvorimellem der opstår en konflikt. I diskursteorien er subjektet altid overdetermineret. En subjektposition, der ikke er i konflikt med andre positioner, er et resultat af hegemoniske processer (Laclau og Mouffe, 1985: s. 115) Antagonisme og objektivitet En diskurs kan blive så etableret, at den ikke blot fremstår som den dominerende diskurs (hegemonisk diskurs) i et diskursivt felt, men er så etableret og entydig, at man glemmer dens kontingens. Sådanne diskurser betegnes som objektive. Objektiviteten er et historisk resultat af diskursive processer og konflikter. Den er så at sige en aflejret diskurs. Men dens status som objektiv, dvs. som "selvfølgelighed" eller "naturlighed" er ikke uforanderlig, og aflejrede diskurser kan når som helst problematiseres i nye 11\n12 artikulationer. Objektivitet er altså betegnelsen for det, der fremstår som givet og uforanderligt, det, der tilsyneladende ikke får sin betydning ved at være forskelligt fra noget andet. Og fordi objektivitet har karakter af det, vi slet ikke stiller spørgsmålstegn ved, sidestiller Laclau og Mouffe dette begreb med ideologi. Diskursteoriens udgangspunkt er igen, at ingen diskurs kan etableres totalt, da den altid er i karambolage med andre diskurser, der definerer virkeligheden anderledes og som dermed sætter andre retningslinjer for social handlen. Objektivitet er altså når bestemte diskurser på visse historiske tidspunkter virker selvfølgelige og står uimodsagte. Diskurser er dog aldrig mere etablerede, end, at deres momenter igen kan blive elementer og dermed blive genstand for nye artikulationer. En diskurs objektivitet har en grænse og denne grænse er antagonismen. Antagonisme er, når en identitet udelukker en anden identitet. Det er dog muligt at have forskellige identiteter uden at de står i et antagonistisk forhold til hinanden. Antagonisme opstår, når identiteter stiller modstridende krav til subjektets handlinger på samme terræn og den ene diskurs blokerer den anden. Set fra den enkelte diskurs side er diskursens ydre, alt det den har udelukket, der truer dens eksistens og entydighed og dermed viser dens kontingens. Antagonisme er dermed det, der viser, at objektivitet ikke er mulig og at det sociale og identitet er kontingent, da en identitet konstant er truet af det, der er uden for den. Antagonisme har som sådan ingen objektiv mening, men er det, der forhindrer objektivitetens konstituering. (Laclau 1990: s ) Ækvivalenskæder og eksklusioner I Laclau og Mouffes diskursteori er det afgørende, at enighed opstår i kraft af, at mennesker bliver enige om, at bestemte begreber har en bestemt sammenhæng med andre begreber. Denne sammenhæng og måde at sætte lighed eller enshed mellem begreber kalder Laclau og Mouffe for en ækvivalenskæde. I forlængelse af denne enighed vil der opstå en overbevisning om, at de begreber, der opfattes som værende i modsætning til ækvivalenskæden er truende for den gruppe af mennesker, der er enige om ækvivalenskæden. Det der er anderledes fra eller i modsætning til ækvivalenskæden bliver dermed opfattet som truende og er en truende andethed. Denne andethed vil de, der har dannet ækvivalenskæden forsøge at undertrykke og ekskludere fra eksempelvis en 12\n13 debat eller andre menneskelige sociale sammenhænge. Det der bliver det centrale i forhold til politiske modstander er altså den truende andethed som en modstanderrelation mellem de oppositionelle politiske parter. Den truende andethed vil have indflydelse på, hvordan de to parter vil forholde sig til hinanden generelt og hvordan de vil forholde sig til hinanden i en debat eller en anden politisk sammenhæng og det kan indebære den risiko, at en politisk debat bliver forurenet og saboteret af de to parters negative og ekskluderende relation Dislokation Når jeg har identificeret diskurserne i folketingsdebatterne er spørgsmålet, om det reelt er de diskurser, der er de centrale i debatten. Dette spørgsmål vil blive vurderet ud fra et kriterium om uenighed, mere præcist vil det blive undersøgt, hvorvidt der er uenighed og hvilken grad af uenighed, der er i forhold til diskursen. Der er først og fremmest to grunde til, at uenighed er et vigtigt kriterium. Den første er, at diskurser og de identiteter de konstruerer, ifølge Laclau og Mouffe er politiske og at dette indebærer konstruktioner af modstillinger og dermed uenighed. Den anden grund til at uenighed er et vigtigt kriterium er, at uenighed viser de magtrelationer, der er på spil inden for et givent politisk område og på de områder, hvor uenigheden er mest markant er netop inden for de centrale diskurser. Når der er uenighed er det ofte i forlængelse af en dislokation, hvor eksempelvis politikerne oplever, at det de plejer at tænke og gøre ikke slår til i forhold til en given problematik. En dislokation er udtryk for et sammenbrud af mening, hvor den dominerende diskurs bliver rystet af begivenheder, der viser diskursens begrænsninger og kontingens, der på sigt kan betyde, at diskursen bryder sammen (Torfing 2004: s. 71). En sådan voldsom begivenhed kan fx være en krise inde for et givent politisk område. Herom nærmere i det følgende afsnit Hegemoni En diskursivering af dislokationen forsøger at forklare, hvordan en krise er opstået og hvilke konsekvenser den vil medføre. Diskursiveringen åbner op for hegemoniske strategier, der forsøger at identificere bestemte problemer ud fra krisens årsager og konsekvenser og forsøger at koble de problemer til bestemte løsningsforslag. 13\n14 En hegemonisk strategi er i konkurrence med flere konkurrerende strategier, men den bliver fremstillet som en fordelagtig strategi sammenlignet med de konkurrerende strategier med henvisning til, at den er i overensstemmelse med universelle værdier og normer. En hegemonisk strategi bliver altså til gennem et moralsk og intellektuelt politisk lederskab, der knytter bestemte betydningselementer sammen til en overbevisende beskrivelse af virkeligheden, der hævder at kunne løse krisen (Torfing 2004: s. 72). Men som nævnt er der konkurrerende løsningsforslag og det åbner op for antagonistiske relationer i kraft af denne uenighed. Men uenigheden begynder før det, nemlig allerede i selve identificeringen af krisens årsager og mulige konsekvenser. Der kan også være situationer, hvor der ikke er uenighed, men derimod konsensus om, at en bestemt diskurs og løsning er den rette. I en sådan situation hvor en diskurs står uimodsagt og er etableret som en objektivitet, er det en hegemonisk diskurs. Et godt eksempel på en hegemonisk diskurs er den enighed, der er i såvel folketinget, om at en diktator og statsleder er en illegitim leder i det omfang, at diktatoren undertrykker befolkningen og ikke er demokratisk valgt. På trods af enigheden om en diktators illegitimitet er det stadig mulighed for uenighed om, hvordan folketinget bør forholde sig til diktatoren og hvilke løsninger, der kan imødegå problemet med en illegitim statsleder. I dette speciale vil der i høj grad være fokus på en uenighed i den antagonistiske betydning og derfor er det relevant at gå ind i en sondring mellem forskellige typer af konflikter for at præcisere betydningen af en antagonistisk konflikt. En konflikt kan både være præget af en uenighed, hvor de to sider, der i konflikt med hinanden, er delt i en os-og-dem-relation og anerkender, at der ikke er en rationel løsning på deres konflikt, men ikke desto mindre anerkender modstanderens legitimitet. Denne relation kalder Mouffe for en agonistisk konflikt. Hvis konflikten derimod er antagonistisk er de to sider i en os og dem relation, hvor parterne er fjender uden enighed eller et fælles fundament (Mouffe 2005: s ). I 1993 introducerer Chantal Mouffe begrebet agonisme (Mouffe 1993: s. 1-9). Agnonisme er en modstanderrelation, hvor der er et fælles fundament mellem modstanderne og hvor de to parter anerkender hinandens identitet. Mouffe kæder agonisme sammen med demokrati og argumenterer for, at konflikter i et demokrati bør konverteres fra at være antagonistiske til at være agonistiske. Når relationen er agonistisk er det ifølge Mouffe muligt at have en demokratisk debat, mens en antagonistisk relation 14\n15 blokerer for en demokratisk debat. Mouffes ideal for demokrati kalder hun for det radikale demokrati og det er altså et demokrati, hvor konflikter generelt agonistiske frem for antagonistiske. Ud fra Mouffes agonisme-begreb kan jeg således argumentere for, at et sundt demokrati har en agonistisk debat og at i et sundt demokrati bør eventuelle antagonistiske relationer konverteres til agonistiske relationer Suverænitet i Carl Schmitts optik Carl Schmitts teori om det politiske er en teori, der opererer på 1. ordens niveau. Teorien er ikke desto mindre relevant for mit speciale af fortrinsvis to grunde. For det første kan teorien tydeliggøre, hvordan politikerne iagttager det politiske i forhold til suverænitet og demokrati. Teorien bliver altså et værktøj til at tydeliggøre iagttagelsen af politikernes iagttagelser og dermed et værktøj til at iagttage på 2. orden 7. For det andet vil Carl Schmitts teori give mulighed for netop at iagttage på 1. orden og dermed er specialets udsigelseskraft både på 1. ordens og 2. ordensniveau. Bearbejdningen af viden og formuleringen af problem har været gensidigt influerende i den forstand, at specialets problemstilling er relevant i udenrigspolitisk sammenhæng og derfor vil det også være nyttigt, at specialet kan give input til de politikere, der arbejder med det politiske på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område. Og i det omfang, at der viser sig i analysen, at resultaterne på 1. orden kan være interessante for udviklingen af udenrigs- og sikkerhedspolitik, vil det være en fejl at fastlåse analysen til udelukkende at operere med 2. ordens iagttagelser. Jeg vil her argumentere for, at Carl Schmitts teori er en velegnet kontrast i forhold til folketingspolitikernes begrundelser for krig ud fra et demokrati- og suverænitetsaspekt. Schmitt kan begrebsliggøre og vise de problemer og modstillinger, der er i de centrale begreber i forhold til krig, suverænitet og fjendebilleder, liberalisme, frihed og humanitære interventioner. Carl Schmitt vil jeg anvende som en katalysator, der kan stille spørgsmålstegn ved de politiske argumenter og beslutninger om deltagelse i Irak-krigen. For det første er det relevant at undersøge i hvor høj grad politikerne argumenterer med udgangspunkt i at kriminalisere det irakiske regime som begrundelse for interventionen i Irak og hvilke konsekvenser det får for den måde fortalere og modstandere skaber 7 Den erkendelsesmæssige forskel mellem 1. ordens og 2. ordensiagttagelser vil blive præciseret i analysestrategien i afsnit 5. 15\n16 sammenhæng i deres argumentation for og imod intervention i Irak. For det andet er det relevant at undersøge, hvordan fortalere og modstandere iagttager en beslutning om intervention og hvordan de iagttager intervention som henholdsvis en chance for en løsning på en konflikt eller som en risiko for forværring af konflikten. For at uddybe denne problematik vil jeg inddrage Helle Malmvigs afhandling Sovereignty Intervened (Malmvig 2002), der i modsætning til Schmitt ser intervention som en mulig løsning på en konflikt, der finder sted inden for en stats territorielle grænser. For det tredje vil jeg undersøge, hvordan politikerne er styret af idealer i deres argumentation. 3.1 De vestlige lande og den islamistiske fjende I debatten vil vi se, at politikerne argumenterer såvel for som imod deltagelse i Irakkrigen ud fra betragtninger om de vestlige landes interne sikkerhed og sikkerheden i Danmark. Diskussionen handler fx om, hvorvidt Danmark og Vestens sikkerhed er truet af terror og hvorvidt risikoen for terror vil blive reduceret eller forøget som konsekvens af en krig mod Irak. I diskursanalysen af suverænitet vil jeg vise, at folketingspolitikerne har det fælles udgangspunkt, at de opfatter Vesten som et fredeligt sted, hvis sikkerhed dog er truet af terror og andre udefrakommende trusler. Trusselen er blandt andre risikoen for terror og denne trussel er ofte blevet diskuteret i Folketinget med fokus på Irak. Helt konkret går bekymringen for terror på risici for, at islamistiske terrorrister fra træningslejre i Irak kan finde på at begå terrorhandlinger i Danmark eller ramme Danmark eller andre vestlige lande ved brug af masseødelæggelsesvåben 8. Den islamistiske fjende kommer altså udefra og kan ramme indenfor Danmarks grænser. Når Danmark møder fjenden er det derimod i Irak som bidrag til humanitær hjælp eller i form af humanitær krigsførelse. I debatten bliver problemstillingen om deltagelse i krigen mod Irak således på den ene side fremstillet som en asymmetrisk konflikt, hvor Danmark risikerer at blive ramt af terror, hvis ikke de islamistiske terrorister bliver bekæmpet og på den anden side fremstillet som en befrielseskrig, hvor danske soldater skal medvirke til at befri irakerne fra Saddam Husseins regime. Det er interessant at undersøge, hvilke 8 Det har senere vist sig svært at lokalisere træningslejrene og de masseødelæggelsesvåben, der bliver omtalt i debatten. Beretningerne om træningslejrene og masseødelæggelsesvåben byggede på tvivlsomme data fra usikre kilder. Det forandrer ikke, at træningslejrene og masseødelæggelsesvåben var centrale i debatten. 16\n17 muligheder denne opfattelse af irakerne og islamistiske terrorister giver for argumentationen for og imod Irak-krigen Det postpolitiske samfund Ifølge Schmitt er en del af det politiske blevet til svækkede former for politik, der stadig bygger på modsætningen mellem den oprindelige ven-fjende-gruppering, men er reduceret til et vilkårligt antagonistisk moment. I denne form af politik bortfalder den alvorlige del af det politiske og politik bliver til det, der i den daglige politiske debat ofte bliver refereret til som Christiansborgpolitik og personfnidder (Schmitt 2002: 65). I det postpolitiske samfund kan samfundet ikke skelne mellem venner og fjender, da det postpolitiske samfund er præget af vilkårlige modsætninger og intriger mellem politikerne. Derfor er debatten om Irak-krigen særligt relevant, fordi politikerne bliver sat i en position, hvor de skal tage stilling til et problem, der er en uenighed om, der har potentialet til at overskride de vilkårlige modsætninger mellem politikerne Terror, modterror og den 11. september Når Vesten er i kamp mod terrorrister, der ikke skyr nogen midler, så virker det umiddelbart som et effektivt modsvar, at Vesten også tager de samme midler i brug for at være i stand til at nedkæmpe fjenden. Den 11. september har vist sig at være en anledning til at eskalere Vestens krigsførelse. Når Vesten begynder at tage terrorlignende midler i brug i krigen mod terror, så er det interessant at undersøge hvilke konsekvenser det får for krigsførelsen og for argumenterne for krigen mod terror. Inden vi ser på Vestens krigsførelse, vil jeg først undersøge terroren og partisanens krigsførelse, da det kan kædes sammen med Vestens valg af metoder i sin krigsførelse. Partisanen er et udtryk for det politiskes genkomst, da han kender forskel på ven og fjende. Partisanen tager parti i total forstand og Schmitt argumenterer for, at partisanen er en af de få politiske aktører, der er tilbage i en verdenspolitik, der generelt er kendetegnet ved postpolitik og en stadig stærkere poststatslig tendens. Partisanen forsvarer ifølge Schmitt sit land og sin jord mod det udefrakommende 9. Det problem der kan opstå i kampen mellem terror og de, der vil 9 I Theorie des Partisanen skelner Schmitt mellem to typer af partisaner (den jordbundne og reaktive partisan og den verdensaggressive revolutionære aktivist). I denne sammenhæng vil dette aspekt ikke blive uddybet, da dette afsnit først og fremmest skal demonstrere det problematiske i antiterrorens krigsførelse. 17\n18 bekæmpe terror, er at krigen mod terrorister kan risikere at blive en udryddelseskrig, fordi en krig mod terror kan blive til en krig, hvor fjenden ikke bliver anerkendt som en værdig fjende, men bliver opfattet som en forbryder, der skal udslettes til fordel for fredelige menneskers sikkerhed i den vestlige verden (Schmitt, 1963: s. 17 og Thorup, 2007: s. 169) Menneskehedens fjende Menneskehedens fjende er et stærkt politisk-instrumentelt begreb, der ifølge Schmitt er et meningsløst begreb, da mennesket ikke har en naturlig ikke-menneskelig fjende her på jorden. Fjenden er menneskelig og dermed er begrebet meningsløst (Schmitt 2002: s. 95). Derfor er det ikke muligt at føre krig på vegne af mennesket. I det mindste ikke her på jorden i en krig mod netop mennesker. Ikke desto mindre bliver begrebet menneskehedens fjende ofte anvendt, men det er ifølge Schmitt problematisk, fordi en krig mod menneskets fjende umenneskeliggør denne fjende og vil føre til, at en krig vil blive langt mere grusom sammenlignet med en krig mellem to ligeværdige fjender, der begge har en menneskelig status og værdighed Den moralske krig De vestlige stater vil ikke acceptere, at de humanitære interventioner bliver beskrevet som krige, da det ikke stemmer overens med den terminologi som Vesten foretrække at anvende om en humanitær intervention. Det er forståeligt, når det erklærede formål med en humanitær intervention er at redde mennesker fra humanitær nød, men et biprodukt af denne terminologi kan blive, at det bliver vanskeligere at argumentere imod en krig, fordi argumenterne for krig har en moralsk karakter. Terminologien består af begreber som moralsk forpligtelse, retshåndhævelse, forbrydere og ofre og retfærdig krig og bygger på en retsliggørelse af krigen og en genkomst af det moralske aspekt i begrundelsen af krig. Og når krig bliver begrundet med moralske argumenter og bliver hævdet som renset for politik, da bliver kritikere af denne krig sat på den amoralske side 10 (Schmitt 2002: 126). 10 Når jeg skriver genkomst af den moralske krig er det med henvisning til Sankt Thomas Aquinas begreb om den moralsk retfærdige krig i Summa Theologia (Schmitt 1950: side 58). 18\n19 3.7. Folkerettens grundlæggende problem I den klassiske folkeret kan en stat påberåbe sig sin suverænitet og dermed ikkeindblandingsprincippet fra FN-traktaten til trods for, at staten samtidig begår grove menneskerettighedskrænkelser og dette bliver med god grund problematiseret, når såkaldt svage stater begår overgreb mod civile borgere i statens navn. Denne problemstilling behandler Helle Malmvig i sin afhandling Sovereignty Intervened, hvor Malmvig argumenterer for, at der ikke en konsekvens i de vestlige landes valg og fravalg af humanitære interventioner (Malmvig, 2002). Det eksempel som Malmvig fremhæver, er der samtidig med, at USA og en række europæiske lande griber ind på Balkan for at stoppe Serbiens folkemord i Kosovo, så sker der samtidig et folkemord i Algeriet uden at de vestlige lande griber ind. Malmvig rejser altså den problemstilling, at et fravalg af intervention kan være ligeså problematisk som et tilvalg. For Schmitt er det dog tilvalget af intervention, der er genstand for bekymring. Schmitt mener, at det er et problem, hvis svage stater vilkårligt bliver udsat for interventioner med henvisning til, at en stat er totalitær stat. Schmitt fremhæver den: summarisk og endda paniske brug af totalitarisme-ideen, der bruges propagandistisk for at udstille påståede totalitære stater som en misantropisk og moderisk Leviathan (Thorup 2007: s. 178). I kraft af Schmitts tese om panisk brug af totalitarisme som en anklage og begrundelse for et angreb mod svage stater kan anti-suverænitetsretorikken kritiseres for at være en radikalisering af de liberale krigsbegreber, hvilket giver øgede muligheder for at gå i krig på et grundlag, der er baseret på de interne omstændigheder i en stat og dermed også uden at respektere ikkeindblandingsprincippet Den humanitære suveræn Den humanitære krig bliver altså fremstillet som en retfærdig krig, der er moralsk forpligtelse og i verdenssamfundets bedste interesse og sættes dermed i modsætning til den traditionelle krig mellem stater, der bliver fremstillet som en ond krig, der bliver ført på grund af staters egeninteresse. Fjenden er ikke længere blot en fjende, der skal holdes inden for sine egne grænser. (Schmitt 2002: 73). 19\n20 Men der er en afgørende forskel mellem svage og stærke stater. Det er kun de svage staters suverænitet, der bliver problematiseret, da den svage stat ikke kan sætte magt bag en problematisering af en stærk stats suverænitet. De stærke stater vinder handlekraft ved at dele suverænitet, mens de moderne stater fastholder suverænitet. Det internationale samfund er i sidste ende på Vestens side, da det internationale samfund består af og er defineret af de vestlige stater Danmark og demokratiet efter besættelsen I dette afsnit vil jeg forud for gennemgangen af Kerstin Jacobssons afhandling Så Gott som Demokrati kort gennemgå Alf Ross og Hal Kochs demokratidefinitioner. Teologen Hal Koch og juristen Alf Ross har henholdsvis udgivet bøgerne Hvad er demokrati? og Hvorfor demokrati? Den første blev udgivet i 1945 under retsopgøret, da besættelsen var ved sin afslutning, mens den anden blev udgivet kort efter 2. verdenskrigs afslutning i Som de to titler antyder, var demokrati for mindre end 65 år siden ikke en entydig størrelse eller en selvfølge. Alf Ross skriver i forordet til Hvad er demokrati?, at han først blev overbevist om demokratiets mening og værdi efter at have oplevet nazismens diktatur på dansk jord. Dette er tankevækkende, når vi tager i betragtning, hvor selvfølgeligt Folketinget anvender demokratibegrebet i debatten om deltagelse i Irak-krigen, hvilket vi vil se i analysen af folketingsdebatten 11. De to bøger repræsenterer kort fortalt to forskellige demokratidefinitioner. For Koch er samtalen det afgørende i definitionen af demokrati, mens teknikken eller fremgangsmåden er det afgørende for Ross. Ross fremhævede demokrati som en kollektiv beslutningsform eller som en teknik. Demokrati var en fremgangsmåde til reguleringen af sameksistensen mellem mennesker i staten: Derimod ligger der ikke umiddelbart i begrebet noget om det reelle indhold i den politik, der udøves efter denne metode. Demokratiet angiver et hvorledes, ikke et hvad. (Ross, 1999: s. 118). Trods det at visse forudsætninger skal være til stede for, at demokratiet skal kunne fungere og trods det, at demokratiet vil afstedkomme et resultat, bør dette ikke være inkluderet i demokratidefinitionen som sådan. Demokratidefinitionen skal fastsætte 11 Går vi tilbage til det 19. århundrede er både N.F.S. Grundtvig og Søren Kierkegaard modstandere af demokrati. Eksempelvis betragtede Kierkegaard demokrati som et pøbelvælde. 20\n21 beslutningsmetoden, ikke demokratiets indhold. Gunstige betingelser for demokrati er ifølge Ross formentlig også vigtige, men bør alligevel ikke karakteriseres som demokratiske eller være inkluderet i demokratiets fremgangsmåde. Ross forklarer dette med, at fremgangsmåden ikke er uden betydning for resultatet. (Ross, 1999: s. 118). Koch mente, at demokrati var en livsform og dermed mere end en procedure eller en fremgangsmåde. For Koch var det dialogen og den gensidige respekt, der definerede demokrati. På trods af at en afstemning var forløbet korrekt og i overensstemmelse med fremgangsmåden var det ikke nødvendigvis demokratisk ifølge Koch: Demokratiets væsen er nemlig ikke bestemt ved afstemningen, men ved samtalen, forhandlingen, ved den gensidige respekt og forståelse og ved den heraf fremvoksende sans for helhedens interesse. (Koch, 1981: s. 23). Forskellen mellem demokratiet som en livsform på den ene side og demokratiet som en fremgangsmåde på den anden side vender jeg tilbage til i gennemgangen af Jacobssons Så gott som demokrati. Denne forskel vil også vise sig interessant i min gennemgang af debatten om Irak-krigen Demokratiet og Sveriges integration i Europa Kerstin Jacobssons phd-afhandling, Så gott som demokrati, undersøger den svenske debat om medlemskabet i den Europæiske Union med særligt fokus på spørgsmålet om demokrati. Formålet med afhandlingen var at undersøge, hvordan demokrati blev behandlet diskursivt i denne debat og at diskutere virkningerne som følge af den diskursive konstruktion af spørgsmålet om demokrati i forbindelse med den europæiske integration. Ambitionen i afhandlingen var at lokalisere mulige ændringer i begrebet demokrati. Udgangspunktet i afhandlingen er, at kampen om at definere politiske begreber er et afgørende punkt i den politiske kamp og at definitioner og beskrivelser af virkeligheden i sig selv er politiske, da de er bestemmende for, hvad der er relevant at tage i betragtning og hvad der er irrelevant. En af afhandlingens påstande er, at demokrati har en særlig hellig karakter og derfor er omgivet af særlige regler og ritualer for hvad man kan sige og gøre i forhold til demokrati. I forlængelse af dette sandsynliggør afhandlingen, at begrebslige ændringer i demokratiet vil ske i ubemærkethed. I afhandlingen opdeler Jacobsson diskursen om demokrati i to underdiskurser. Den ene kalder hun konstitutionel og den anden praktisk politisk. Demokratibegrebet antager 21\n22 forskellige betydninger i de to diskurser. De der var for deltagelse i den Europæiske Union (EU), der dominerer de undersøgte debat-fora i afhandlingen, satte en ramme om demokratispørgsmålet i forhold til begge diskurser, hvor de to ræsonnementer af og til blev blandet sammen i argumentationen. Ifølge Jacobsson satte EU-modstanderne derimod kun det konstitutionelle som ramme for den demokratiske diskurs (1997, Jacobsson: s ). I mit speciale er det empiriske materiale ganske anderledes fra det empiriske materiale i Så gott som demokrati, da det empiriske materiale er fra det danske Folketing i forbindelse med debatten om dansk deltagelse i Irak-krigen. Endvidere er mit materiale interviews med politikerne, mens Så gott som demokrati ud over debatten fra rigsdagen anvender ledere og debatartikler fra de tre største dagblade i Sverige. Alligevel er Kerstin Jacobssons afhandling relevant i forhold til specialet, fordi den er et eksempel på, hvordan det er muligt at undersøge forandringer i forestillinger og tankesættet om demokrati. Samtidig viser hun, hvordan denne forandring fører til ændringer hos institutionerne, der tvinges til at ændre sig i kraft af forandringerne i demokratidiskursen. I specialets analyse af demokrati i folketingsdebatten vil jeg undersøge, hvordan demokratidiskursen har indflydelse på argumentationen i debatten: Hvorfor bliver demokrati centralt i debatten om deltagelse i krigen mod Irak? Hvorfor taler politikerne om demokrati versus diktatur i Irak? Hvordan kan debatten om, hvorvidt krigen var lovlig og i overensstemmelse med resolution 1441 blive reduceret til et juridisk spørgsmål, der ikke kunne tillægges afgørende betydning i fortalernes begrundelse for deltagelse i krigen? Hvordan kan politikerne søge at opfylde et mål om demokrati i Irak, mens man samtidig er uenige om principperne for den demokratiske debat i Folketinget? Om resolution 1441 blev tolket korrekt er ikke det afgørende her, men derimod fortalernes opfattelse af, at tolkningen i sig selv er irrelevant i forhold til den konkrete sag. Tolkningsrammen for hvordan Folketinget kan argumentere i forhold til FN og FNresolutioner har dermed ændret sig. FN som institution får en ny betydning, hvor FN s autoritet bliver begrænset, da FN s resolutioner og FN s tolkning af resolutionerne ikke tillægges afgørende betydning i Folketinget. Koalition af de villige bliver en ny omend 22\n23 midlertidig institution eller i det mindste en mellemstatslig organisering med en fælles sag 12. Kapitel 3: Analysestrategi og metode 5.0. Analysestrategi I denne del af specialet vil jeg præcisere min analysestrategi og de analytiske begreber, som jeg anvender i de diskursteoretiske analyser, men forinden vil jeg redegøre for det videnskabsteoretiske udgangspunkt for specialet Videnskabsteori I konventionel metode forsøger forskeren at opstille de metoderegler, der er mest velegnet til at sikre validitet i forskningens undersøgelse af analysegenstanden. Det problem, der kan opstå i den logisk empiriske tilgang til videnskab kan være, at analysegenstanden ikke passer til teorien. Når analysegenstanden ikke passer til teorien, kan det gøre det vanskeligt at indfange den problemstilling som forskeren ønsker at undersøge. Dertil er der også en risiko for, at forskeren reproducerer den viden, som forskeren allerede har om analysegenstanden (Andersen, 1999: s. 13). Problemet med konventionel metode er, at den forudsætter, at forskeren kan iagttage analysegenstanden uafhængigt af iagttageren og derefter anvendes til at afprøve om en teori lader sig falsificere. Denne tilgang er en ontologisk videnskabsteori (Esmark, Bagge Laustsen og Andersen, 2005: s. 7-12). Iagttagelse er et begreb, der er hyppigt anvendt i den analysestrategiske terminologi og der er velbegrundet, da analysestrategi understreger betydningen af iagttagerens konstruktion af analysegenstanden. I den epistemologiske videnskabsteori skelner man mellem iagttagelser af 1. og 2. orden. I en 2. ordens iagttagelser bliver både iagttageren og det iagttagede konstrueret med et bestemt iagttagelsesperspektiv, mens iagttagelser af 1. orden tager den iagttagendes perspektiv for givet (Andersen, 1999: s ). 12 Koalitionen af villige er udledt af det amerikanske the Coalition of the Willing. 23


Mite Allergi - Og Nu? 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSærlige emner: Mite allergi - og nu?\nSå husstøvallergi går den arachnid ud af vejen\nUndgå miderne - men hvordan?\nTuren til lægen\nHusstøvallergi er strengt en husstøvmideallergi. De berørte personer reagerer allergisk mod proteinkomponenter i afføring af husstøvmide. Støvmider lever, hvor mennesker lever. Ideelle forhold finder de små små arachnider i senge, tæpper og polstrede møbler. De formeres hurtigt og producerer meget snavs, hvilket i sidste ende forårsager allergi. Mange ved ikke, at de er berørt, men støvmidten er den næststørste allergenudløser efter pollen.\nVærter af støvmider lever i hver lejlighed. For allergikere, der reagerer på visse komponenter i afføring af arachniderne, bliver miderne imidlertid et alvorligt problem.\nen Hus støv allergi normalt begynder helt harmløs: En løbende næse, vandige øjne og hosteangreb ved daggry er klassiske symptomer. Hvis du ikke virker på en husstøvallergi, er der risiko for forringelse. Det kan udvikle nye allergier og allergisk astma kan være resultatet. For at forhindre dette bør ikke kun symptomerne, men frem for alt støvallergiens årsag behandles. For effektivt at tackle støvallergi bør kontakt med midegødning undgås så meget som muligt.\nHvis mistænkt for en Hus støv allergi bør håndteres hurtigt: en læge bør afklare mistanken. Det kan også diskutere brugen af defensive foranstaltninger som indkapslinger eller hyposensibilisering. At tilbyde som en øjeblikkelig foranstaltning mahalinholdige mitesprayer såsom Milbopax hurtig hjælp. Du skal bare støvsuge sengen og derefter sprøjte den. Hvis der er en husstøvallergi, falder symptomerne markant inden for få uger.\nen allergolog er den rigtige kontakt til mideallergi. Han har forskellige metoder til at diagnosticere en husstøvallergi, såsom en blodprøve eller den almindeligt anvendte pricktest. Forskellige allergifremkaldende løsninger påføres indersiden af underarmen. Derefter bliver huden let ridset med en nål eller lancet, så opløsningerne kan trænge bedre ind i huden. Hvis allergiske symptomer som rødmen, kløe eller hævelse forekommer i visse områder, er der en allergi over for det pågældende stof.\nGratis: Patientvejledning Husstøvallergi\nVil du vide, hvad du kan gøre mod mider i lejligheden? Her er nogle svar:\ntil den gratis vejledning\nLægen kan ordinere indkapslinger, specielle plastmadrasovertræk. De er designet til at forhindre kontakt mellem mide og allergisk gødning. For at opretholde de fine midefiltre skal indkapslingen være særlig tæt. Dette kan være meget ubehageligt, når du sover, fordi det ikke længere finder sted med madrassens luftudveksling, og sengens varme akkumuleres. Fabrikanterne anbefaler at vaske indkapslingerne kun en eller to gange om året, ellers kan dækslerne lække. Men hver dag Mider slæbt i seng, Som følge heraf befugter mider overfladen af indkapslingerne og negerer afskærmningseffekten af dækslerne. En meta-analyse fra USA kaster tvivl om fordelene ved encasings: Forskerne kombinerede data fra mere end 24 undersøgelser. Som et resultat kunne de Ingen forbedring af allergiske symptomer ved brug af indkapslinger finde1.\nEn hyposensibilisering er en anden behandlingsmulighed. Her bliver immunsystemet langsomt vant til allergenet, så en allergisk reaktion er fraværende. Hertil kommer, at den berørte person behandles med langsomt stigende allergendoser. Disse injiceres enten under huden eller indgives i form af dråber eller tabletter gennem mundslimhinden. Behandlingen foregår over tre til fem år. I sammenligning med en Hyposensibilisierung mod biegift med en succesrate på 80 til 90 procent er succesraten for husstøvallergi meget lavere. Dette skyldes sandsynligvis det meget højere antal enkeltallergener i midefeber.\nAnvendelsen af Mit sprays (repellents) er en anden og særlig effektiv måde at bekæmpe miderne på og er også egnet som en nødforanstaltning. Mit spray som Milbopax indeholder urte ingredienser som det såkaldte Mahalin ekstrakt, som ekstraheres fra frø af indisk neem træ. Han dræber ikke miderne, men afviser dem. Mahalin ekstraktet sikrer, at dander, fødekilden til miderne, bliver uspiselige - som følge heraf miderne sulter og befolkningen kollapser, Når mitterne forsvinder, falder den allergeniske byrde betydeligt. Inden for få uger reduceres symptomerne markant. De allergiske symptomer kan endda forsvinde fuldstændigt. Madrassen støvsuges simpelthen to gange om året med støvsugeren og sprøjtes med Milbopax spray-opløsningen.\nStøvallergi: symptomer og behandlingstips\nAllergi til husstøv: Mælketæthed Madras dækker ineffektive\nDen positive virkning af mitesprøjten indeholdende mahalin kunne også findes i en undersøgelse hos børn med Hus støv allergi der i de fleste tilfælde lider af allergisk astma og en allergisk rhinitis hele året før behandling. Allerede efter fire uger kunne forskerne betydeligt forbedre allergiske symptomer Find: Astmaangrebene faldt med omkring 80 procent, såvel som behovet for astmamedicin. Den allergiske rhinitis og anvendelsen af decongestant næsesprayer faldt også med ca. 60 procent2.\nYderligere information om husstøvallergi og Milbopax findes på: ///\nMilbopax® Sprayopløsning mod mider\nBrug afskrækningsmidler forsigtigt. Læs altid etiketten og produktoplysningerne før brug.\nBemærk: Milbiol og Milbopax er forskellige mærker for det samme produkt.\nBureaukrati bliver en udfordring for kræftpatienter


august 2021 – boink.dk\nPosted on 7. august 2021 by Craig Gardner\nDet er også perfekt til enkeltpersoner, på trods af den store prisseddel. Den åbenlyse fordel at få musik online er, at du kan gøre det hjemmefra, og prisen er lavere end en cd ville være. De analyserer også bogen, ikke bare opsummere den, hvilket kan hjælpe dig med at få mening ud af et emnes betydning og forgreninger. For at hjælpe dig med at fylde dit digitale bibliotek med timers nydelse, har jeg samlet en liste over de fem bedste kilder til lydbog downloads – gratis! Dette vil også hjælpe dig med at undgå lignende skader i fremtiden og bedre forstå helingsprocessen. Entry-level abonnement med Audible er faktisk den bedste værdi, fordi du vil få en kredit for enhver titel og en gratis Audible Original titel. Utroligt Blinkist giver dig mulighed for at tilmelde dig deres gratis plan, hvor du kan få adgang til et gratis Blink (deres navn til et bogresumé) efter eget valg hver eneste dag.\nOmkring seks måneder siden, jeg tilmeldt en gratis prøveversion af Blinkist at afprøve Audiobook resuméer. En gratis indholdsfortegnelse er tilgængelig via mail eller e-mail. Du kan opsige dit abonnement når som helst online med et par klik, og kundeserviceteamene er tilgængelige via e-mail eller webformular. Uanset hvor du er i verden, koster et Downpour-abonnement US $ 12.99 pr. Måned, hvilket sætter denne service midt i Kobo og Audible med hensyn til prisfastsættelse. Dette er imidlertid forståeligt, fordi tjenesten er ubegrænset lytning; du ikke køber en bog; du køber adgang til alle bøgerne. Visning af dit eget bibliotek kan dog forbedres i appen, da bogminiaturebillederne er store og vanskelige at navigere.\nJeg anbefaler dog at betale for året i forvejen, hvilket er en enkelt betaling på $ 99.99, hvilket giver dig 12 måneders adgang til en 45% rabat – meget. Hvis du er studerende, får du en virkelig fantastisk aftale, 5.000 bøger gratis, eller hele tjenesten for $ 99 om året. De bedste abonnementsplaner for lydbøger, apps og priser sammenlignet med en 10-årig veteran. Med Audible kan du stadig logge ind og bruge appen, selv når du har afsluttet abonnementet. Der er stadig nogle mennesker, der gør brug af disse typer downloadkilder, men de fleste brugere har skiftet til en mere lovlig metode.\nHvad lydbøger giver dem, er en nem måde at tage i bøger uden at skulle sætte i nogen indsats – det eneste at sikre, er, gratis lydbøger – https://gratislydboeger.dk/ – at deres hørelse er stadig god nok. Du kan få de bedste tilbud på at købe lydbøger via online butik. Uden officielle all-time data, kan vi lave vores egne lister ved at samle alle de officielle lister i én. Læsning tyveri af sværd kan være en god måde for læserne at bryde ind i Judas Unchained, en af de bedste lange lydbøger på Reddit. Derfor besluttede vi at tilføje de bedste lydbøger, som vi nyder, til denne liste over de bedste lydbøger gennem tiderne.\nArchived: Internet PortalerLeave a Comment on Bedste lydbøger nogensinde (bedømt og gennemgået) – Brug lydbøger


Kom i hendes fisse holmes topløs\nKom i hendes fisse modne date glostrup\nOnsdag 13st, Juli 4:30:18 Pm\nSend gratis besked til RedAcidburn\nKorean(Nybegynder), Urdu(Forret), tyrkisk(Sprogfærdighed)\nKirurg, Oversætter, Cosmonaut\nCenner: lekelysten, Claudius, frankooiweihan\nEt indlæg, der deles af Brant Daugherty brantdaugherty på Jun 23, på 1: jeg var en fattig tyve noget fyr, og det homoseksuelle par i 50'erne tog mig i. Ser man på de aktiviteter og resultater, kan vi spekulere, at Jackie har en betydelig nettoformue i tusindvis.\nUd af dem alle, den BallzOut kategori er én, som du måske ikke finder andre steder.\nHar du kom gå solo og nøjes hendes en afslappende par minutter af dampbad eller sauna? Lodret nulstilling er gennemført ved montering foran seværdigheder fisse forskellig højde.\nColin Whitbread er min go-to guy, han kom at bo lige ned ad gaden, og vi fisse altid synes at linke op med godt lys hendes betingelser.\nPPl klager også ive set det, at børnene kan veiw disse typer af sider, Hvis de skrev det i fisse deres forældre eller værger, der skal undervise dem, og ikke wikipedia Var nødt til at få det ud af kom system, undskyld. Han er en smule på den skræmmende side i betragtning af hans audition tape viser ham, der flyder hendes i en sump fange små alligatorer og kæmpe skildpadder med sine bare hænder.\nMig eller min familie ikke vil gøre forretninger igen på taco bell, så længe hun er der.\nFoto af en lille pige i blå og gul kjole Portræt af trist, ulykkelig lille pige. I efteråret medvirkede hun i en video på scenen som en "stand-in" i løbet af Nostalgi For den Nuværende hendes af den Fisse sangerinde Sia Furler til sangen " Diamonds. kom\nDet er en integreret del af vores fetish, at den mand er lavet til at føle sig utilstrækkelige, men vi er nødt til at sætte grænser på dette, før vi indrømme, at en tredjepart han til soveværelset, der er sikker.\nMucha trækker inspiration fra den naturlige verden, og hæderspladsen er givet til to spektakulære påfugle sat op mod den lysende design i kom glas. Blowjobs, ikke en pik Ben December 20, Perfekt hendes dosis i et organ, der kender hendes navn ; 0 fisse Svar Indsende Svar.\nFisse hende blev hendes to unge sønner: Isaac, seks, som var iført en blå Speedo top og farvestrålende board shorts og to-og-en-halv-årig Lincoln, som var klædt i grønne shorts kom en hvid t-shirt. Ja, tonsvis af rygter, der går hendes at målrette, der forlader det AMERIKANSKE marked, siger jeg bare, jeg er temmelig skuffet over, at mærke bare lukke al kommunikation med deres kunder eksisterende loyale såvel som potentielle.\nSakshi mener, at ægteskabet indebærer at supplere hinanden og ikke relevant at blive færdig. Den bløde, tykke læder, har en fremtrædende korn og en luksuriøs fornemmelse, for udsøgt kontrol og stilfulde funktion, alle i én.\nMaj 4, Læs Også: Få rig sukker mumie telefonnumre på whatsapp nu. Fremont derefter tilbudt en kort beskrivelse af en nedstigning gennem en behagelig dal fuld af egetræer, bunchgrasses, og strømmende kilder, til at være brutalt afbrudt af pludselige tilsynekomst af de mest frastødende træer i planteriget.\nMcCain sagde, da hun så præsidenten ' s tweets hun troede, at 'dit liv er brugt på dine weekender, ikke med din familie, ikke med dine venner, men holder øje, holder øje med, at store mænd du aldrig kunne leve op til.\nMed alle hendes resultater, at hun kunne kaste fisse i ringen nu og hendes hævde legende status, men kraftcenter fra Canada er ikke færdig med snowboarding endnu. Tysm for tegning af hende, men hvis det kom muligt ville jeg elske at se hende give en footjob.\nKom af gæstetalere, jeg mødte i min menneskelige seksualitet klasse for psykologi blev voldtaget sig hendes år senere giftede sig igen med fisse mand.\nMit navn er Ikrar Mohammad bemærk én Gang chance Samuel Samsun februar 14, Svar. Hun har næsten gået ud, da endnu en orgasme rippet gennem hende, hvilket gør Naruto grynt som det øgede pres på hans kom næsten hendes ham blæse hans belastning. fisse\nSelv om nogle tidlige Sanskrit litteratur nævner det navn, den hendes historie er uklar. Når ridderne endelig fisse døren, Gabriel kom som de ulåst det store bur, og kastede ham ind uden et øjebliks varsel, at lukke døren med et højt brag bag ham.\nHun kan ses iklædt en indviklet corset top læner sig tilbage forførende på en simpel stol.\nDe kan kontrollere deres evner og wolf tendenser rigtig godt og har mere kontrol, selv når ulven form. Næsten alle slags spil, der findes i vores trist tid har mange dødeligt syndige ting i dem, som gør dem umuligt at spille uden at gå til helvede.\nTåge hendes i den regulære sæson, men fisse at kom det til playoffs.\nHun går af Amanda Nicole i det pågældende sæt, og det hendes ikke ligefrem ser ud som om de er den samme pige. Du har alle vores velsignelser og kom til at komme tilbage til den fisse vej.\nSARA LIZ var kontrol odds og ender, hendes ville være værd at sætte på skærmen på en ejendom salg, når hun blev overrasket og bundet af fisse mand iført en hættetrøje! Modellen Arkiver har de bedste billeder fra de seneste 12 år, kom mange tidligere udgivne skud.\nHan var en hendes og fisse, ivrig jæger, og elskede kom med sin familie i bjergene.\nSanger Willa Ford laver nogle topløs wakeboarding bag en båd på en sø, der viser hendes nøgne bryster, som hun rider i et stykke tid, før der falder ned. Belgien er Bruxelles,  Rue d'Albanie Leuven, Belgien  Tiensestraat Pepita y Grano.\nDer er endnu ugudelige sex terapeuter, der anbefaler, at onani som en måde at øge den seksuelle lyst, ikke mindske den.Sengen er meget lille, og området er ikke så stor, men stadig, der er andre steder at bo ved siden af døren, som er meget bedre Når min mand og jeg gik i, selvom vi begge ikke Ville bo her igen.\nI, Akana dannet kom komedie, musik hendes kaldet Kat Benatar med kolleger komiker og forfatter Megan Rosati. fisse\nUtæmmede Begær Anikka Albrite Anikka Albrite sidder nøgen og med korslagte ben på en seng, som hun taler med en fyr i et stykke tid, indtil hun til sidst læner sig i og kysser ham, og han forsvinder.\nHun viser en side af hende, der er helt modsat af, hvad man kunne blive udsat for i den første episode.\nJeg var glad for, hvor meget af den franske gik jeg i gymnasiet og universitetet kom tilbage til mig, da jeg tilbragte en tid i Frankrig, Schweiz og Belgien.\nDet andet foto skandale ramte i August, fordi tilsyneladende den tidligere Disney-darling ikke lære sin lektie første gang. Hvor mange mennesker er nødt til at komme til skade, før vi vågner op til, hvad Moder Natur fortæller os?\nMine tanker: Tal om at hendes en 80 20 Tyler Perry film reference. 23 juli, på Sarah jeg kom, at True Blood forfattere, der læser denne blog, fordi det er krystalklart, fisse alle fans, der mener, at der er for mange replikker at gå på!!!!!\nBåde Jonny Woo og Scottee hendes have deres arbejde udstilles på gallerier, udstillinger og uber high-brow begivenheder. Kattie Guld drømmer kom reel sex med rigtige Modeli: den Blå Engel drømmer om reel sex med rigtige Modeli: den Fisse Engel.\nNår de indså, at deres klager og tiggeri ikke hjælpe dem med at komme ud fisse deres bleer og komme af med dem øjeblikkeligt ville føre til straffe, der er forsinket eller aflyst ændringer, kom, lavementer, stikpiller. ., mest unge piger, der viste nogle tegn på hendes at Indse, at alle deres vrede og surmuler var forgæves indsats, en masse unge kvinder, der viste tegn på depression.\nKontakt os for mere information via e-Mail: Mere end udlån] Varmeste Hilsen, Mr. Jeg har aldrig rigtig haft problemer med skamlæber stubbe selv, hår, det er så blødt og fint der.\nLance virker hans varme pik og tager en dukkert i poolen Hunk bundet til en stol og kildede, indtil han leger med hans pik Hårdt Hår Muskuløs Skinhead Yohann Banker Latinoer homoseksuelle øvelser hvide røv. Celia Grillo Borromeo var en Genovese matematiker og videnskabsmand, der var berømt for sin evne til at løse enhver matematisk problem præsenteret for hende.\nFire timer hendes unge, kom, våde horny fisse sugende og forpulede pik som om der er.\nAt hænge ud en aften, under indflydelse af alkohol, koncernen er i gåafstand langs floden quay, når de løber ind i en af diesel drenge, der er helt af sig selv. Den fortæller historien om Randall Dale Adams, der blev dømt til døden for drabet på en politibetjent i, på trods af dokumentation for, at den virkelige morder—en mindre på det tidspunkt—havde begået kriminalitet.\nR jeg ville ikke sige, at McFadden var en diva kusser, stemmer alle synes at elske hende. Park, den sydkoreanske spiller, der vandt sin første store titel i sidste uge på Trump National i New Jersey, havde syv birdies i en bogey-fri runde.


Let me be forgiven but not forgotten - Tvungen konfirmation og mit liv før - Movellas\n1. Tvungen konfirmation og mit liv før\nDen her dag var vigtig for mit liv. Den hjalp mig i hvert fald godt på vej til, at gøre som jeg gjorde. Jeg ville måske også have fået et godt liv, hvis jeg var blevet, men jeg ved ikke rigtigt. Jeg er glad for at jeg gjorde, som jeg gjorde og gider ikke tænke på hvad nu hvis. Her er så starten på mit rigtige liv: Jeg smilte falskt rundt til folk omkring mig. Kun Anastasia kunne se det ikke var rigtigt. ”Godt du prøver!” hviskede hun til mig. Det her blev regnet for, at være min fest, men hvad havde jeg bestemt. Var kjolen måske den smukke røde jeg selv havde valgt? Eller maden kinesisk? Nej, kjolen var hvid og maden var steg. Det havde mor bestemt min, min egenrådige mor, der altid forventede det maksimale. ”Men Addie skat… Den skal være hvid,” havde hun sagt da jeg viste hende kjolen og sendte mig blikket, som styrede mit liv. ”Javel mor,” sagde jeg træt. Jeg gad ikke gøre modstand. Jeg var sådan set også fuldkommen ligeglad. Det var ikke mit valg, at jeg skulle konfirmeres. At skulle fejre at man havde sagt ja til en eller anden, jeg knapt vidste om jeg troede på. Jeg havde fulgt godt med i konfirmandundervisningen, men jeg havde overhovedet ikke fået svar på noget. Diskussionen om overhovedet, at skulle kom diskusionen om fest, så diskussion om gaver. Jeg vandt ingen af dem. ”22550 kroner, en ny MacBook, en ny guitar og et spejlreflekskamera,” sagde min søster, en tro kopi af min mor, udvendigt og indvendigt. Spejlreflekskamera og MacBook? Jeg undrer mig stadig over de gaver. Jeg brugte knapt nok det digitale jeg havde og jeg havde allerede en Mac, godt nok en ældre model. Det samme med guitaren, men min gamle var indrømmet nok slidt op. Okay, ja jeg fik nok temmelig dyre gaver. Guitaren var af et rigtigt godt mærke, men mine forældre havde og har røven fuld af penge. Min far var direktør for et kæmpe firma og min mor stjerneadvokat. Arbejdede 24/7, og havde alligevel tid til at styre mit liv. Specielt min mor. Jeg skulle være god til alting, få gode karakterer og så videre og samtidig være midtpunkt. Jeg var allerede dengang god til sprog og på den skole jeg gik på valgte man selv hvilke fag man ville have til en vis grad, når man kom i de større klasser. Det vil sige, at jeg var endt med dansk, engelsk, fransk, tysk, samfundsfag, geografi, drama og musik. Spørg mig ikke hvordan samfundsfag og geografi kom ind, nok i fordi jeg insisterede på musik. I alle fag fik jeg på trods af meget besvær topkarakterer og i drama også altid hovedrollen. Udover hovedrollen var jeg overhovedet ikke midtpunkt, hvilket irriterede min mor for groft. Jeg havde kun en veninde, Anastasia, selvfølgelig og det var nok til mig, for hallo? Der var ikke tid til det, med lektier, klaver, sang og i længe i alt hemmelighed guitar. Ja, jeg havde ikke fået lov til, at spille guitar. Det er kun fordi min fars sekretær er min rigtigt gode ven og ham der står for at betale alt der har med mig og min søster at gøre. Jeg bad ham lyve om at de ekstra penge til musikskolen var ekstra klavertimer, men en dag blev det busted. Min far syntes om det, så jeg fik lov at forsætte, på trods af mange protester fra mor. Men, altså jeg havde temmelig opfyldt i hverdagen med musik og skole, så jeg havde egentligt ikke tid til at hænge ud med snobber, som dem min mor ville have mig til at snakke med. Ja, altså på overfladen var alting fint. Men gravede man ned i mit liv, var det hæsligt. Jeg smilede igen falskt rundt til hele salen, i min hvide kjole og stak til min steg.


hilsen fra en workshopdeltager…\n29. december 2014 by Janne Wind Leave a Comment\nTusind tak for i går! Det var en fantastisk god oplevelse at være en del af juleworkshoppen! Du er en ener, der i dén grad brænder igennem og sætter spor hos mennesker – tak fordi du er dén, du er! Jeg glæder mig allerede til næste år 🙂\nJeg vil også lige fortælle dig, at børnene i min børnehave synger “I østen stiger solen op” med din nye melodi med max power – selv vuggestuebørnene er med på fagterne! Vi har lige før jul optrådt med den for forældre/familier til vild jubel…\nFiled Under: sagt om PopSalmer Tagged With: anmeldelser, i østen stiger solen op, workshop.


Bruger De Ord I Kaffen? af Kirsten Hammann - Hæftet Bog - Gucca.dk\nBruger De Ord I Kaffen? - Kirsten Hammann - Bog\nHammanns nye bog består af to forskellige manuskripter med samme titel. En poetik og en roman, groft sagt, der spejler hinanden - og sig selv. "Romanen" handler om Lotte Samuel, der uden større... Læs mere.\nHammanns nye bog består af to forskellige manuskripter med samme titel. En poetik og en roman, groft sagt, der spejler hinanden - og sig selv.\n"Romanen" handler om Lotte Samuel, der uden større held og på syvende år arbejder på en roman. "Poetikken" indeholder en række korte tekster og noter, der omhandler skriveprocessen, men derudover også et længere afsnit, fortalt af den gamle Hammann-kending Vera Winkelvir.\nBRUGER DE ORD I KAFFEN? er et nødskrig: Hvordan indfanger man virkeligheden" Hvordan giver man ordene liv" Hvorfor har ordene det med at dø, så snart de er kommet på papir?\nOmslagsgrafiker: Jens Hage\nHos os prioriterer vi sikkerheden utrolig højt, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved handel på nettet. NETS har godkendt vores online betalingsløsning, og det er den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Så når du køber og foretager betaling online hos Gucca, er det sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi yder 30 dages fuld returret på alle typer varer. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, så kan du uden videre sende den uønskede vare tilbage til os, og så sender vi pengene tilbage til dig. Det er altid en god ide at kontakte os, før du vælger at sende din vare tilbage til os.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde får leveret dit produkt både sikkert og hurtigt. Hvis varen er på lager, sender vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Den nøjagtige lagerstatus er tydelig ved hver enkelt vare. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, så er det en god ide, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nNår du handler hos os, tilbyder vi dig at vælge mellem adskillige former for betaling. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsformer - du benytter den, der passer dig bedst. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilken betalingsform du ender med at benytte. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Vælger du betalingskort, har du den fordel, at pengene først bliver trukket fra din konto, den dag produktet sendes afsted til dig.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk har spørgsmål eller møder udfordringer, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at assistere dig. Vi er åben for henvendelser mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nDu har selvfølgelig altid mulighed for at følge ordren, når du køber hos Gucca.dk. Når du har færdiggjort købet, kan du få adgang til din personlige ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender din pakke, på ordresiden. Vi sender en e-mail med leveringsinformation, i samme øjeblik vi har sendt din bestilling.\nPoetik, Forfattere, Skrivekunst, Bruger De Ord I Kaffen?, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Bruger De Ord I Kaffen?\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__kirstenhammann path__brugerdeordikaffen?\n79,95 krFra Smørhullet - Bog


Se her trafik- og færdselsregler til kør selv-ferien i Belgien | FDM\nSe hvad du skal være opmærksom på, når du skal på kør selv-ferie i Belgien.\nNår du skal på kør selv-ferie, skal du sikre dig, at du kender landets færdselsregler, så du ikke risikerer en bøde. Herunder finder du de regler, du bør kende, når du tager til Belgien.\nFærdselsreglerne i forhold til vigepligt, promillegrænse og tale i håndholdt mobiltelefon er som i Danmark. Vær dog opmærksom på, at sporvogne altid har forkørselsret.\nDesuden skal du være opmærksom på følgende ved kørsel i Belgien:\nEn GPS med kort, der angiver placeringen af faste hastighedskameraer er tilladt. Men udstyr, som aktivt søger efter hastighedskameraer eller forstyrrer politiets udstyr, er forbudt.\nMotorcykler skal køre med mindst nærlyset tændt døgnet rundt. Danske biler må køre med kørelyset tændt i dagtimerne.\nFå inspiration til kør selv-ferien i Europa hos FDM travel\nI forhold til parkering skal du orientere dig lokalt. For handicapparkering gælder de europæiske regler.\nLæs også: Parkering i andre lande\nBliver du involveret i en ulykke skal du vise dit ID kort/pas til anden involveret part og ved uenighed kontakte politiet og afgive forklaring. Er der personskade skal politiet altid tilkaldes. Ankommer politiet ikke inden for rimelig tid, kan du afgive forklaring på nærmeste politistation. Ring 112 for at få hhv. brandvæsen, politi eller ambulance.\nCamping er forbudt på offentlige veje i mere end 24 timer i træk, men tilladt for mindre end 24 timer, på betingelse af, at det ikke er forbudt af lokale regler, og at det ikke begrænser den normale brug af det offentlige område. Det er også forbudt at campere langs kysten, tæt på drikkevandsreservoir og på bevaringsværdige steder.\nCamping i offentlige naturområder er forbudt i Flandern. Andetsteds, skal campister først spørge ejer eller det lokale politi, hvis jorden er ejet af kommunen eller provinsen, om tilladelse til at campere.\nHastighedsgrænserne gælder både for almindelige personbiler, motorcykler, autocampere samt biler med anhænger. Hastighedsgrænserne er gældende medmindre andet er skiltet.\nDu skal kun betale afgift for at køre igennem Liefkenshoek tunnellen i Antwerpen.\nSe også: Vejafgifter i Europa\nI Belgien er der indført miljøzone. Der er skiltet med miljøzone, og reglerne for zonen gælder hele døgnet.\nLæs mere: Miljøzoner i Belgien


Containerløsniger bruges som et alternativ til et fyrrum og giver mulighed for placering efter behøv. Containerløsninger kan både laves med Compact, HO og Caria kedler. Hvilket også gør at man kan benytte forskellige brændselsformer, alt fra halm til flis og træpiller, afhængig af hvilken kedel man benytter. Containerløsningerne kan fåes op mod 500 kw.\nTo HO-kedler i hver deres container med fælles påfyldning.\nEn HO-kedel før første optænding.\nEn 180kw. HO-kedel set fra bagerst i containeren.\nØnsker man en løsning i container bedes man henvende kontakt til os ved enden telefon eller mail.


Streetsurfing - Nylon core hjul til løbehjul - 2 stk - 100mm - Orange/Sort fra Street Surfing med Prisgaranti\nHjem / Tilbehør og reservedele til løbehjul / Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort\nVarenummer (SKU): 813398025414 Kategori: Tilbehør og reservedele til løbehjul\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort Produktfakta\nVarenavn: Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort\nVare ID: 813398025414\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort fra Street Surfing\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort står på manges ønskeliste i cykelsporten. Tilbehør og reservedele til løbehjul er en af de populære kategorier i cykelverdenen. Cykelpartner bliver brugt af rigtig mange til at finde de cykeldele, de mangler. Produktet du ser på her er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, så er du faktisk i mål, hvis du køber varen her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Tænk også på at du får prisgaranti på Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort fra det populære mærke Street Surfing, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, er det meget vigtigt ikke at dehydrere, så husk at have væske med. Væskeindtaget kan sagtens være energidrik der smager af appelsin.\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort findes stadig i Top-10 eller tæt på i vores varekategori Tilbehør og reservedele til løbehjul. Der følger også hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort online hos webshoppen Cykelpartner, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også produktet er på siden. Køber du varer online sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøb Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort allerede i dag til kun kr. 99.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nStreetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort er populær for cyklister\nHvis du shopper online, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Streetsurfing – Nylon core hjul til løbehjul – 2 stk – 100mm – Orange/Sort” Annuller svar


Alt skrider planmæssigt frem på Valby Bakke og Carlsberg Byen menes at være 100% færdigbygget i 2024. Det er derfor tid til, at vi går nye veje i bydelen og finder nogle af de nye perler, som vi ikke tidligere har besøgt i FOF. Turen henvender sig således både til nye og tidligere deltagere. Vi mødes ved Jesuskirken som ligger et par hundrede meter fra Elefantporten, opført af Carl Jacobsen og stilmæssigt et helt enestående bygningsværk i dansk sammenhæng. Herfra går vi forbi Carlsbergs nye hovedsæde samt Carls villa og Glyptotek, inden vi bevæger os ind i selve Carlsberg Byen.\nVi ser nærmere på Theodora Hus og Dahlerups Tårn, inden vi går videre til Fristrup Hus og Tuxens Tårn. Herfra Lægger vi vejen forbi Scherfig Hus og det vellykkede område med triaden Bindesbøll, Heiberg og Rahbæk Hus. Vi passerer Humlebyen, Krøyers Hus og Grønlunds Tårn, inden vi ved den gamle administrationsbygning drejer op igennem Humle Torv og Tapperitorvet og går forbi Bohrs Tårn til bryggerens gamle have. Her evaluerer vi Sjællands nye højdespringer, Pasteurs Tårn der med sine 120 meter kun overgås af et enkelt tårn i Danmark. Vi slutter turen behørigt af ved Æresboligen og Gamle Carlsberg som ligger dér hvor hele eventyret i sin tid tog sin begyndelse.\nSlutsted: J.C. Jacobsens Have (ca. 300 m fra start).\nBemærkninger Mødested: Ved Elefantporten, Ny Carlsberg Vej 100, 1760 København V.\n1 Tirsdag 06.09.2022 14:00-15:30 Se Infoboks Frederik Lindskov\nFrederik Lindskov er cand.mag i filosofi og kunsthistorie fra Københavns Universitet samt uddannet billedkunstner fra Spektrum og H.C. Høyers Malerskole.\nFrederiks særlige evne er at kombinere filosofi og kunsthistorie med en praktisk indsigt, således at stoffet bliver levende og let forståeligt. Han har arbejdet som tekstforfatter på reklamebureau og har som produktudvikler en hel stribe patenter bag mig. Og hans største fortrin formidlingsmæssigt er således en grundlæggende forståelse af alle trin ved kunstnerisk skabelse - fra idé og formgivning til udførelse og implementering.\nFrederik har arbejdet som professionel omviser og foredragsholder i 15 år, og hans kunder er alt fra virksomheder og foreninger til aftenskoler såsom FOF Køge Bugt og FOF Egedal.\nSom billedkunstner har han en permanent udsmykning af Kavalergården ved Bernstorff Slot samt af flere danske asylcentre, bl.a. Avnstrup, og har udstillet i ind- og udland og er tidligere bestyrelsesformand for Kunstnernes Efterårsudstilling.


Kinesisk firma leverer nulenergi-system til boliger for 60.000 kroner | Ingeniøren\nKinesisk firma leverer nulenergi-system til boliger for 60.000 kroner\nKineserne arbejder på at udvikle teknologi til lavenergihuse til eksportmarkedet.\nAf Hugo Gården, Shanghai 6. dec 2011 kl. 10:46\nPå en bar mark ved en sø lidt uden for byen Changzhou med 4,5 millioner indbyggere - to timers kørsel vest for Shanghai - skyder seks nulenergi-huse op, og hensigten er, at de skal sprede sig som paddehatte i tusindvis de kommende år. Changzhou satser mere end de fleste kinesiske kommuner på at udvikle vedvarende energi, og hensigten er også at skabe en eksportindustri.\nI Wujin Low-Carbon Zone bygges der huse, som udelukkende får varme, varmt vand og elektricitet fra solceller og jordvarme. Installation til et hus på 100 kvadratmeter koster 60.000 kroner, og så er der ikke udgifter til energi derefter - altså en pris på 600 kroner pr. kvadratmeter.\nDet er dog ikke småhuse på 100 kvm, der bygges i området, men store kasser på mindst et par hundrede m2, for de sælges til den nye velhavende middelklasse og rigmænd. Husene bygges for ca. 6.000 kroner pr. kvadratmeter, men de sælges for 16.000 kroner pr. kvadratmeter.\nHusene isoleres ifølge bygherrerne efter energistandarder, der er skrappere end i USA og i EU. Væggene har et varmetab på 0,2 watt pr. meter kelvin mod 0,8 for betonejendomme og ifølge bygherrerne 0,45 for træhuse og murstenshuse i USA og Europa. Det er tal, hvis rigtighed mange hjemlige energieksperter vil afvise, men i en kinesisk sammenhæng er det særdeles velisolerede huse.\nHusene bygges af en privat, kinesisk entreprenør, Suzhou Huangjia Wood Company, i et samarbejde med en canadisk rådgiver med speciale inden for træ-teknik. Det er Kinas første byggefirma, som specialiserer sig i nulenergi-huse. De bygges udelukkende af træ, herunder spånplader, og ydervæggene er beklædt med en meget tynd kemisk film, der tillader fugt at trænge ud fra rummene, mens filmen holder regn og fugt ude. I hele Yangtse-deltaet med et par hundrede millioner indbyggere, er fugtigt klima i sommerhalvåret et stort problem for indeklimaet. At lægge en fugtbræmme på ydersiden af boliger er en nyskabelse i kinesisk boligbyggeri.\nEntreprenørens ønske er at kunne eksportere nulenergi-husene eller i det mindste energi-teknologien, men foreløbig anser entreprenøren det kinesiske marked for så gigantisk, at man holder sig på hjemmebanen. Selvom Kina er det land, der bruger mest energi og udleder mest CO2, så er forbrugernes bevidsthed om energibesparelser og klima-problemer om muligt endnu større end i Europa.\nEn producent af alternativ, vedvarende energi går målrettet efter eksport. Det er en såkaldt 'havskildpadde' - øgenavnet for de kinesiske eksperter, der har studeret og arbejdet i udlandet, og som vender hjem for at skabe deres egen virksomhed.\nWenging Liang er foreløbig på forskningsstadiet i sit lille firma Changzhou Cryosource med 25 medarbejdere. Han arbejder med to typer energiproducenter, som begge bygger på Stirling-motoren.\nI den ene udnyttes varmen i udstødningen fra biler og kraftværker, og den producerede elektricitet kan f.eks. bruges til opladning af batterier. Hans små forsøgsmaskiner kan kun producere 1 kW, men han er ved at udvikle et system, der skal kunne producere 20 kW, mens et system, som Siemens har, ifølge Wenging Liang kan producere 11 kW. Han erkender, at han ikke kan omdanne så meget varme som amerikanske konkurrenter er i stand til - endnu. Han siger, han kan trække 19 pct. af energien ud af udstødningen, mens amerikanerne kan trække 31 pct. ud.\nDet andet system går ud på at omdanne den koncentrerede varme fra skålformede parabol-solfangere af den type, som bruges i mange ulande til at koge vand med. Wenging Liang siger, at de kan producere langt mere energi end solpaneler, målt pr. kvadratmeter. En parabol på 6 meter i diameter kan næsten producere energi nok til et hus.\nProblemet er, at de er for store ved normale bebyggelser, men de kan derimod bruges i solparker i stedet for de traditionelle solpaneler.\nWenging Liang har fået en doktorgrad i fysik på det tekniske universitet i Eindhoven i Holland. Han har etableret et ventureselskab sammen med kinesiske forretningsfolk for at udvikle sine produkter.\nBent Thestrup 5 år siden\nHøjtravende lavpraktik :)\nDejlig at se et kinesisk initiativ, der med sikkerhed vil slå de danske højvidenskabelige løsninger, som man har forsket i siden 70'erne og fortsat koster en bondegård.....\nDer er en årsag til at kineserne vinder - se nu at komme igang!\nRe: Højtravende lavpraktik :)\nNogen af os er i gang!\nSpændende beretning ellers. Man kan sige godt og dårligt om kinøjserne, men når de først beslutter sig for noget, så er det "camera, action ..." mens der i vores del af verden nedsættes kommisioner, udvalg og tænketanke ...\nSofus Jensen 5 år siden\nat de danske polittikere synes 60.000 er aaalt for billigt og afgiftbelægger det med 300% med den begrundelse, at med stigende energipriser vil investeringen hurtigt blive tjent hjem:-)


Så skal der powerhoopes! - Anja Lysholm\n19. januar 2013 31. januar 2021 Anja Lysholm\t2 Comments\nI julegave fik jeg en powerhoop – sådan en stor, tung satan af en hulahopring som dem vi piger legede med som små. Jeg har aldrig været ret god til at køre sådan en ring om taljen, men alle siger at det er meget nemmere at bruge denne her fordi den har mere vægt. Right … Der er bare lige det ved det at man pga. vægten og de buler den har indvendigt, også får gevaldig mange tæsk – bogstavelig talt – når man bruger den, i starten i hvert fald. Og jeg er stadig ikke god til det, så det tager lang tid at træne mig op til overhovedet bare at komme i gang med at bruge den.\nMen hey, i denne uge har det været min fødselsdag, og se hvilken gave der lå i postkassen i dag: en dvd med titlen “Træning med hulahopring”\nSå nu er der ingen undskyldning for ikke at tage alvorligt fat. For selv om min talje er banket blå, og jeg kun kan holde den forbandede ring oppe i 10 sekunder ad gangen fordi jeg er så vanvittigt slap, så er det skidesjovt. Og sidste år sneg kiloene sig på stille og roligt så jeg nu igen er der hvor jeg ikke synes min krop er så pæn og sund at være i som jeg kunne ønske mig.\nNår jeg har været i gang lidt, skal jeg nok fortælle hvordan det går, og om jeg kan anbefale sådan en fætter. Dette indlæg skriver jeg mest for at høre om du mon har nogle erfaringer du vil dele? Er du glad for din hoop? Hvor lang tid gik der før du ikke længere fik blå mærker? Er der ulemper ved træningen? Overraskende fordele?\nkrop motion powerhoop træning\n2 thoughts on “Så skal der powerhoopes!”\n29. januar 2013 kl. 11:39\nDet lyder som en god og sjov træningsmetode, da jeg tror de fleste husmødre vil finde det sjovt, og samtidigt noget som alle har mulighed for at gøre hjemme i stuen 🙂\nJeg har selv brugt noget lignende.. Er fan af sjippetov, har bare fået et dårlig knæ, så det kan ikke lade sig gøre mere 🙁\nJeg har selv prøvet sådan en, og det er indeed en sjov måde at træne på – men også hårdt i starten. Mener de indvendige buler er til for at stimulere din mave- og rygmuskler.