Dage på DOX #3: Der er et tyndslidt land... • POV\nFrederik Bojer Bové\t 25.04.2021\nFILM // FESTIVAL – En festival med 177 film er også en samling af 177 idéer, udsagn, visioner. Det er en vidensbank man for en kort periode kan dykke ned i og lære af. Frederik Bojer Bové havde lyst til at lære mere om en særlig slags film om Danmark. Og hip hurra, der var tre eksempler på årets DOX!\nFilmfestivaler er de bedste steder at lære nyt om film. DOX samler 177 film i år, så hvis man er interesseret i en særlig form for dokumentarfilm, så er der en god chance for, at man kan se et eller flere eksempler på det i løbet af de næste par uger.\nJeg har været heldig. Der sker noget lidt specielt i dansk film i disse år, og DOX har hjulpet mig med at sætte ord på det. Det drejer sig om noget jeg skrev om tilbage i min årsrapport om dansk film i slutningen af 2019. Her hyldede jeg hvad jeg kaldte for ‘film fra randområderne’, film som Frelle Petersens Onkel om Sønderjylland, Anna Sofie Hartmanns Giraffe om Lolland og Emil Langballes Q’s Barbershop om Vollsmose.\nDet er formentlig noget, der er oppe i tiden, for jeg kunne finde hele tre film om det emne i årets program. Min teori er, at det har noget at gøre med den megen debat vi har om den ting vi kalder Danmark i disse år. Danmark fylder meget, men hvad er den egentlig for en størrelse? Det kan til tider virke som en rigtig utydelig størrelse, en tynd membran strakt udover en samling mere eller mindre selvbevidste lokalområder, slidt tyndere og tyndere af både stærk lokalbevidsthed og mere og mere globalisering.\nDagens tre film skildrer tre forskellige ting: Et lokalt område, et tvær-nationalt område, og den helt specifikke grænse mellem Danmark og ikke-Danmark. De kan alle tre siges at slide membranen Danmark lige den del tyndere. Men en enkelt af dem gør det meget mere effektivt end de to andre.\nThyland (Vibeke Bryld)\nSom navnet antyder er Thyland en film om en særlig del af Danmark. Thy, området nordvest for Limfjorden, nærmest så langt væk fra København som man kan komme. Hvor Skagen er smukt lys at male i og koncerter med Sussi og Leo, så er Thy blæst og naturparker. Det er her hvor Danmark går i et med naturen, det tætteste vi kommer på det sublime. Hvis man altså kan abstrahere fra surferne ved Klitmøller, de bringer det måske lidt ned på jorden igen…\nThyland dyrker virkelig mystikken. Det mørke, det blæsende. Små varme stuer hvor folk søger tilflugt. Fiskere der fortæller om faren for at drukne. Til tider er det ret så fremragende, som f.eks når kameraet fanger en person der står i vinduet i en fuldt oplyst stue, og stirrer ud i mørket. Her fornemmer man, at det mystiske ikke forsvinder, bare fordi lyset bliver tændt. Eller et helt vidunderligt klip af bølgende grønt korn, nærmest et hav af planter. Her bliver det så abstrakt at alt nærmest bliver opløst.\nDet er i de abstrakte scener, at filmen er bedst. Når man ikke er helt sikker på hvad det egentlig er man ser. Når ting bølger eller blæser, når grene og buske dækker hele synsfeltet, når man ikke helt kan regne ud hvor grænsen går mellem parcelhushaverne og skoven lige udenfor. Her kan man fornemme noget typisk Thy’sk.\nThyland har på den anden side visse skavanker, som jeg desværre synes er en smule typiske når danske film forsøger at gøre noget nyt og anderledes. Det er meget, meget tydeligt hvad det er filmen foretager sig, vi får det fortalt rigtig mange gange. Der er en voiceover, baseret på et brev fra 1800-tallet, der fortæller om mystik og overnaturlige folk ude i naturen. Kameraet lader til tider som om det selv er en art mystisk observatør, der glider uset rundt. Tesen er tydelig: Thy er særlig, Thy er mystisk, Thy er præget af trolddom og folkemystik. Men det virker lidt for meget som om det er noget filmskaberne forsøger at sige.\nMin fars slægt er fra Thy, så det er et område som jeg er kommet rigtig meget i. Jeg er nok langt bedre kvalificeret til at vurdere, om skildringen af Thy er ‘korrekt’ end hvorvidt f.eks Hartmann giver et retvisende billede af Lolland. Og altså, nej, det er egentlig ikke rigtigt det Thy jeg kender. Men jeg er egentlig ret ligeglad, enhver kunstner har lov til at skabe sin egen fortælling om et område, det kræver bare, ihf for en dokumentarist, at man kan finde materiale nok til at skabe en overbevisende kunstnerisk fremstilling af sit område.\nDer er elementer af Thyland som er stærke nok. Der er fiskerne der fortæller, der er havet, heden, det hårde landskab. Til sidst er der en lille pige der går ind i urlandskabet, og nærmest bliver væk. Al den slags skaber en vision om Thy som et sted hvor membranen mellem natur og kultur er aller mest tyndslidt. Det fungerer bedre end voiceover og lidt fortænkte kamerature.\nDet er lidt synd. Men Anna Sofie Hartmanns anden film om Lolland var også bedre end den første, så Vibeke Bryld kan da bare lave en til. Thy er for evigt.\nSilence of the Tides handler kun lidt om Danmark. Den handler om hvad filmen hævder er verdens største sammenhængende tidevandsområde: Vadehavet. Filmen er hollandsk produceret, og fokuserer mest på den del af Vadehavet der ligger i Holland og Tyskland. Det sydvestlige Danmark er lige med her og der.\nDet er en anden central ting ved ‘randområderne’, de er jo sådan set kun randområder for os der selv hævder at være i centrum. Set fra en anden vinkel, så er Vadehavsområdet tæt på alt, tæt på Tyskland, Holland, for trækfuglene er det praktisk tæt på ynglestederne i Canada.\nDet er den helt store kvalitet ved Silence of the Tides. Den nærmest udraderer vores vanlige fornemmelse af geografi, og skaber sit helt eget rum, som den definerer og portrætterer ved hjælp af filmiske elementer. Det er en af de bedste film jeg har set på DOX i år.\nDer er visse karakterer som filmen vender tilbage til. Vi ser et postbud igen og igen, som kører med post på en helt særlig lille togbane. Ned langs kysten kører han, binder det øde vadeområde sammen med sit posttog. Der er kystvagten, der overvåger vejr og vindforhold, og sender besked ud når der er fare på færde. Der er ornitologerne, der indfanger fugle, sætter trackere på dem, og tegner linjer på kortet mellem vadeområdet og fuglenes yngleområder langt lang tvæk. Og der er filmens mærkeligste indslag, en organist ved en kirke, der lægger dyster underlægningsmusik på flere af filmens passager.\nHvordan skal man forstå den orgelmusik? Er det ligesom i Thyland, at det signalerer noget mystisk og guddommeligt, der kendetegner vaderegionen? Eller er det den polyfone musik der er den vigtige pointe: Hvordan vadehavet består af en hel masse delelementer, der spiller sammen? Sådan kan man godt se det, der er grundtonen: Naturen, vand og vejr, der sætter rammerne for området. Og så en hel masse mindre melodier: Dyr og folk, fugletræk, turistindryk, yogahold.\nDet helt særlige ved vadehavet er naturligvis dens tidevand. Det er den konstante skiften mellem ebbe og flod der skaber det helt særlige vådområde. I en af filmens mest bemærkelsesværdige passager ser vi blot en tidevandssekvens, hvordan vandet langsomt strømmer ind, pludselig stiger og stiger, og så begynder at falde igen. Det er naturligvis speedet op, men det er forbløffende godt lavet, det ser ud som om at det hele sker på et par minutter. Helt så stærkt kan det umuligt gå i virkeligheden (vel?), men det skifter naturligvis meget hurtigt, der er den helt særlige springflod.\nJeg tror også filmen forsøger at illustrere dette, ved nogle meget pludselige stilskift undervejs. Der skiftes meget hurtigt mellem passager. En fremragende sekvens, der skildrer fest og farver rundt omkring i ferielandet, med dans og jubel og en konstant bund af trompetmuzak, klipper lige pludselig over til et yogahold i komplet stilhed. En anden langsom og eftertænksom sekvens klipper pludselig over til et slagteri. Der er en helt særlig rytme i Silence of the Tides, som jeg tror skal forsøge at efterligne en særlig vadehavsrytme.\nEller måske er det bare instruktøren Pieter-Rim de Kroon der godt kan lide den slags rytmeskift? Det ved jeg ikke, jeg har aldrig set noget af ham før. Generelt er det heller ikke fordi hollandsk dokumentarisme fylder så meget på verdensplan. Men Silence of the Tides præsenterer et helt nyt blik. Man forstår virkelig en del af Danmark på en helt ny måde, når man har set den her film.\nOs på grænsen (Jens Loftager)\nDet er naturligvis ikke alle der har lyst til at se Danmark på nye måder. Vores politiske virkelighed er præget af folk, der sikkert er enige i, at Danmark er tyndslidt og hænger sammen med andre områder, men som ikke ser det som noget godt eller spændende. Det er de politikere, der fik vedtaget, at der skulle bygges det berømte vildsvinehegn nede ved grænsen mod Tyskland. Så er grænsen da lidt tykkere, landet lidt mindre porøst. Det er der nogle, der godt kan lide. Men måske nok ikke så meget dem dernede, der nu har fået en grænse i deres baghave.\nJeg tror dog heller ikke ret mange vil forstå ret meget nyt, når de har set Os på grænsen. Det er lidt den slags film som man kun ser hvis man er enig i forvejen. Filmens åbning forbløffer med at tage en pointe helt derud, hvor det begynder at blive mærkeligt. En af filmens karakterer fortæller rasende om den dag de satte hegnet op, han kalder det nærmest traumatiserende, og sammenligner det med Berlinmuren. Og filmen følger ham! Vi ser klip af bygningen af Berlinmuren! Det er altså lidt ufrivilligt komisk at sammenligne et halvandet meter hegn mellem to EU-lande med en gigantisk mur der adskilte diktatur fra demokrati. Og jeg er ellers bestemt ikke fan af grænser.\nFilmen bløder det lidt op. Førnævnte karakter er traumatiseret af at have været udsendt soldat i Jugoslavien, og han mente at det var re-traumatiserende at se sådan et grænsehegn igen, hvilket sådan set er forståeligt nok. De fleste andre tager da også hegnet med lige dele vrede og frustration, tilsat en god portion rysten på hovedet, for det er mest af alt bare et irriterende hegn, og ikke rigtig noget der nytter noget.\nDet gør dog bare filmen lidt mere fjollet. Den er 75 minutter lang, og inkluderer ganske mange karakterer, der introduceres, har et narrativ, diskuterer hegnet. Men hele filmens pointe bliver nærmest leveret i en enkelt scene, hvor to unge kvinder kører rundt i den tyske del af grænseområdet. Kameraet er bare sat om bag i bilen, så vi kan kun se deres rygge, og så høre det de taler om. De snakker om, at det da egentlig er lidt fjollet med det vildsvinehegn, for der er så store huller i at vildsvinene da bare går igennem der. Og kan vildsvin i øvrigt ikke også svømme?\nDen scene indkapsler hele absurditeten perfekt. Hvilket ikke er ret godt, når resten af filmen tager sit emne dybt seriøst. Men det var måske netop med så vigtigt et emne som det her bedre at understrege absurditeten?\nDen østrigske instruktør Nikolaus Geyrhalter er dybt optaget af grænser og grænsehegn, og udgav i 2018 filmen The Border Fence, som er så god, at den nok bliver standardværket når det gælder film om grænsehegn. Det er endda et langt mere kontroversielt hegn som Geyrhalter skildrer: Det skulle sættes op ved grænsen mellem Italien og Østrig specifikt for at holde flygtningestrømmen ude, og det skulle sættes op i et område, Tyrol, som har en langt større regional selvbevidsthed, og hvor man virkelig ikke brød sig om at dem deroppe i Wien pludselig ville bestemme.\nMen Geyrhalter skildrer det helt neutralt, og han undersøger filmisk hvad en grænse egentlig er. Så han filmer grænsevagternes uendelige bureaukratiske arbejde. Han interviewer folk i deres huse om hvordan de plejer at forholde sig til grænsen, og han får vist hvor umuligt det reelt er at lave en tyk streg et sted hvor folk foretrækker sammenhænge på tværs. Ret uforglemmeligt er der et sted, hvor de lokale har kreeret en smuk lille trappestige på begge sider, så de kan komme over uden for meget bøvl. For altså, hvem faen gider at gå den omvej?\nDer er dele af det samme i Os på grænsen. F.eks hos ham der sætter dildoer på toppen af grænsepælene, det er faktisk et virkelig sjovt billede. Eller når en karakter lige klemmer sig igennem hegnet, for at forklare lidt bedre hvordan hun plejede at kælke på den anden side. Grænsehegn er et forsøg på at tydeliggøre noget utydeligt, så de er egentlig virkelig filmiske. Helt uden arkivklip, musik, og løftede pegefingre.\nOs på grænsen bliver for overtydelig. Jeg fik næsten klaustrofobi, følte mig indespærret. Hvilket jo for faen også er problemet med hegn, så det er jo ikke sådan man skal bekæmpe dem!\nNej, den kunst, der bedst behandler hegn og andre tykke streger, det er en kunst der omvendt er tynd og smidig, danner overraskende forbindelser, åbner op for frie tanker. Den slags sætter tydelige spor i et tyndslidt land.\nAlle filmene kan streames online hos CPH:DOX


Når Amalie bliver vred og rigtig hidsig, udvikler hun sig til en agressiv Humlepige. Om drillerier, mobning og om at vise respekt. Frilæsning for alle piger fra 9 år\nBogen er 1. bind i en ny serie om Humlepigen. Kirsten Ahlburg har skrevet bogen med en jeg-fortæller, Amalie, og hendes bedste veninde, Laura, som hovedpersoner. I skolen er Mads offer for mobning, og de to piger bliver også drillet af nogle piger i klassen. Efter Amanda er blevet stukket af en bi, kan hun pludselig forvandle sig til en aggressiv humlebi. Hun har en brod, hun stikker med, når hun oplever, at nogen bliver drillet. Historien er inddelt i 29 kapitler, og teksten har lix 19. Bogen har illustrationer og vignetter på alle sider\nTemaet om mobning og drillerier er relevant og realistisk fortalt. Mange vil kunne genkende problemerne. At Amalie bliver forvandlet til Humlepigen er sjovt og gør hende i stand til at sætte sig i respekt. Bogen er farverig med karikerede illustrationer af personerne. Omslaget i hardback viser Amalie som skolepige, og øverst er hun, i nærbillede, den aggressive Humlepige\nHistorien om hønsepigen er en forvandlingshistorie om en pige, der vokser op i en hønsegård. Lidt lettere at læse er bogen Populær i 9 nemme trin, der også er en pigebog om at være med eller ude af gruppen


Tankanlæg i Ebeltoft lækkede 2000 liter benzin | Syddjurs | stiften.dk\nEt olieudskilleranlæg arbejder på højtryk for at reducere forureningen af jorden under et tankanlæg i Ebeltoft. I øjeblikket er der gang i en kortlægning af forureningen, der skete på grund af et ødelagt rør. Foto: Henrik Ask\nUndersøgelser af omfattende forurening af jorden under benzintank i Ebeltoft er i gang. Pludselig begyndte benzin at pible op gennem tankanlæggets flisebelægning.\nEBELTOFT: Jorden under en benzintank i Ebeltoft er ramt af omfattende forurening.\nOnsdag 22. februar strømmede 2.000 liter benzin ud af de underjordiske tanke på Go'on-anlægget i Ebeltoft, og miljøvagt, beredskab samt andre aktører gik i aktion for at bremse forureningen. I øjeblikket er der gang i en fuldstændig kortlægning af forureningen.\n- Det lykkedes at indkapsle forureningen i jorden under benzintanken. Desuden er der etableret rensning ved hjælp af et olieudskilleranlæg, men sagen har endnu ikke fundet sin afslutning. Nu skal jordforureningen undersøges nøje, og det kan ende med fjernelse af den forurenede jord, siger miljøchef Morten Hundahl fra Syddjurs Kommune, der er myndighed i forureningssagen.\nForureningen blev opdaget onsdag 22. februar om morgenen. En chauffør på en benzintankvogn var ved at fylde brændstof i de nedgravede tanke under Go'on-anlægget på Færgevej 3 i Ebeltoft, da der begyndte at strømme benzin op gennem belægningen på pladsen.\nIngen fare for naboer\nChaufføren slog straks alarm.\nOnsdag 22. februar kl. 9.55 ankom indsatslederen fra Beredskab & Sikkerhed. Der blev fundet benzin i et afløbssystem med direkte afløb til Ebeltoft Havn. Benzinen var også i to brønde i afløbssystemet, men der var ingen forurening i havnebassinet.\nDet skyldtes, at afløbsvand og benzin blev holdt tilbage af højvande.\nKl. 11.30 kom den første af to slamsugere til tankanlægget. Slamsugerne blev sat til at tømme afløbssystemet, der samtidig blev blokeret ved udløbet i Ebeltoft Havn. En time senere var den akutte indsats på og omkring tankanlægget slut.\nIfølge Morten Hundahl er forureningen begrænset til jorden under tankanlægget.\n- Naboer og andre i nærområdet skal ikke være nervøse for forurening af eksempelvis havejord. Forureningen har heller ikke mulighed for at true drikkevandsinteresser, understreger Syddjurs Kommunes miljøchef.\nEt ødelagt rør\nÅrsagen til uheldet på benzintanken i Ebeltoft blev hurtigt lokaliseret.\nDet viste sig, at et rør til en af de nedgravede tanke var ødelagt. Røret blev efter alt at dømme gravet midt over af en entreprenørmaskine i forbindelse med en modernisering af benzintanken.\nModerniseringen blev gennemført i ugerne op til mandag 20. februar, og i den periode var tankanlægget lukket.\nAnsvaret for uheldet er en sag for de implicerede forsikringsselskaber. Omkostningerne er endnu ukendte.\nHos Go'on håber direktør Mick Kjær, at der så hurtigt som muligt kan laves den nødvendige oprydning på grunden ved Færgevejen.\n- Vores første og klare prioritet er, at hele forløbet omkring håndteringen af forureningen kører efter bogen. Men samtidig er det oplagt, at vi taber penge på at have en lukket benzintank i Ebeltoft. Derfor arbejdes der på en hurtig genåbning - måske i løbet af en måned. Vi vil gøre det hele så rigtigt og hurtigt som muligt i overensstemmelse med myndighedernes krav, fortæller Mick Kjær.


Skau & Co.: Strikkede bukser\nDengang jeg gik i 10. gik jeg i klasse med en pige der havde de lækreste strikkede gamacher. Hendes mormor havde strikket dem på maskine, af alle sine strømpegarnsrester. Stribe på stribe, nogen af striberne endda småmønstrede over 3-4 rækker, i alverdens farver.\nEn del af fachinationen var helt sikkert provokationsværdien, for jeg var ret sikker på at hverken min mor eller bedstemødre ville finde dem særlig pæne.\nDe gamacher figurerer stadig et sted i mine erindringer og somme tider dukker de op og sender tanker om at en dag skal jeg lave sådan nogen eller bare tanker om hvor fede de egentlig var.\nJeg havde lige ti minutter tidligere på dagen og satte mig og strikkede. Straks kom en af drengene hen snakkede lidt, kiggede på hastigheden af strikkepindenes bevægelser og udtrykte beundring for mine færdigheder.\nHan sad lidt, hvorefter han fortalte at hans farmor også kunne strikke… men kun strømper. Vi snakkede lidt om at hun havde strikket både til ham og til hans søskende.\nHan sad lidt længere, liggede lidt mere og sagde så:\n“Hun kan også strikke bluser… Men jeg tror ikke hun kan strikke bukser…”\nHer dukkede billedet af de lækre stribede op i mit hovede.\nAnonym 22. januar 2010 kl. 19.37\n...og så kommer jeg da straks til at tænke på de flotte hotpans min mor strikkede til mig, tilbage i starten af ´70érne...uha de var smarte\nLene 22. januar 2010 kl. 23.49\nDe bukser skal du nu nok få strikket :-)\nPernille 23. januar 2010 kl. 07.38\nAnne, hotpants i starten af 70'erne - de må have været flotte og helt rigtige :)\nLene, måske er det i virkeligheden en af de ideer, der gør sig bedre i teori end praksis :)\nKost og klude\nGammelt håndværk på ny\nSne på min rude\nEn hyggelig aften og snefygning\nGrå med et tvist af lilla\nNår amorinerne blomstrer\nSjov med bollerne\nPowwow i Rødovre\nSokker, snoninger og farvesammensætning\nVarme om halsen\nDet yderste Vesterbro\nPå isen i Ørstedsparken\nDomino til baby\nSuccesoplevelse … eller noget\nMasser af snoninger\nEn oplivende oplevelse\nFlere isglatte søer\nTusmørke over snepudret landskab


Hvis du tøver med at søge i web-websteder, hvor der er mulighed for at overveje erotisk indhold, nemlig porno-video Erste lesbische erfahrungen mauritiustherme köln, så er du til os. Arbejdere af denne hjemmeside har forberedt det til fans af forskellige erotiske videoer. Arbejdstagere på hjemmesiden valgte omhyggeligt dette unikke videoindhold Erste lesbische erfahrungen mauritiustherme köln, som kan ses på dine telefoner, tablets, smartphones eller bærbare computere. Vi forsikrer dig, at internetprojektmedarbejderne har noget at forundre dig. Slap af og få utænkelig lyksalighed.\nCuckold forum feelings köln\nSwinger rostock köln fetisch


Vores anden udgave af den ikoniske og populære defend lommelygte, med en unik Soft Touch urethane belægning. Den benytter de bedste egenskaber fra Q7defend i en vandtæt, klassisk og meget lettere udgave.\nDen ekstremt kompakte og kraftfulde Q3defend er yderst holdbar og kombinere den nyeste teknologi i et gennemført design og en sand kvalitetsoplevelse.\nVAND -OG STØVTÆT\nQ3defend er IP68 klassificeret, hvilket betyder at den er vandtæt og testet op 10 meters dybde! Q3defend er den perfekte taktiske lommelygte til alle typer operationer, og kan modstå vand, støv, skidt og mange andre udfordringer!\nBagenden af Q3defend er designet til selvforsvar og til at kunne knuse lettere overflader. Derudover er lygten udstyret med en integreret metal clip, der gør det muligt at hænge lygten i snor, karabinhager etc.\nLygtehovedet er taktisk udformet, så forenden kan bruge til selvforsvar. Derudover gør udformningen det også muligt at lokalisere lygten hvis den står på hovedet i mørke.\nMateriale: Anodiseret, Aluminium med stor styrke\nKontakt: Kvalitetstestet metal touch-kontakt\nDimensioner: L: 124mm, ø 27mm\nKapslingsklasse: Vandtæt til 10meter IP68\nLysstråle / Lyslængde: 210 meter\nLysstyrke: 280 LM\nTilbehør: Professionel kvalitets taske med Magnetisk lås, Strop\nVandtæt op til 10 meter\nQ3defend har en IP68 klassificering, hvilket betyder at den er vandtæt og testet op til 10 meter\nDen perfekte taktiske lommelygte til alle opgaver. Den er modstandsdygtig overfor både støv, skidt og vand og kan håndtere langt de fleste udfordringer. Uanset hvilke vejrforhold du udsætter den for, vil denne taktiske lommelygte være din trofaste følgesvend. Du skal dog huske at lukke produktet korrekt og kun udsætte det for ferskvand.\nIP (International Protection) Rating – Klassificering\nDet første tal angiver beskyttelsesfaktoren mod solide udekommende objekter så som støv. Det sekundære tal angiver beskyttelsesfaktoren mod indtrængning af vand. Q3defend’s første tal 6, betyder at det er komplet beskyttet mod støv. Det sekundære tal 8, fortæller om at produktet er komplet beskyttet mod nedsænkning i vand.\nHøjkvalitets aluminum i taktisk sort farve og Soft Touch urethane belægning\nAlle vores lygter er lavet af meget stærk aluminium, og defend lygterne har fået en taktisk sort farve med en Soft Touch urethane belægning. Urethane tilbyder høj modstand mod fugt og mekanisk skade Der er mange fordele ved at bruge aluminium; det giver en robust og holdbar lygte, som kan tåle at blive brugt. Vores aluminium hus virker også som stort kølelegeme, som sikrer at LED’en bliver kølet korrekt\nDen høje håndværksmæssige standard i vores lygter, sikrer at vores produkter altid yder sit bedste. En silikonekontakt med berøringsfunktion, særdeles effektiv optik, en rillet ergonomisk overflade, som giver dig et fast greb. Alle disse ting tilsammen er Suprabeam.\nDefend serien kommer som standard med to linser. Den ene er placeret lige over LED’en for at øge effekten af optikken og give dig ret kraftigt 5-graders spotlys. Den anden er placeret mellem LED’en og det øverste modul af lygten. Dette giver lommelygten et ekstra lag af beskyttelse og kan let skiftes i tilfælde af slidtage. Særligt ved brug i ørken terræn med risiko for sandstorme, kan linsen blive sløret over tid. På denne måde kan du let skifte den ydre linse eller tilføje et farvefilter ved at skrue lygtehovedet af.\nKontakten i en Suprabeam lygte er første klasses elektronik, som sikrer lang levetid og korrekt funktionalitet hver gang.\nKontakten er en metalkontakt med berøringsfunktion, som gør det muligt at få fantastisk lys med én enkelt berøring.\nTodelt silikone cover\nVores kvalitets kontakt er beskyttet med en todelt slidstærk silikone cover, som effektivt beskytter mod skidt, støv og vand. Nedenunder silikone coveret ligger aluminium kontakten, som er testet til at virke mindst 20.000 gange og er vandtæt op til 10 meter. Denne kombination giver dig en yderst pålidelig lommelygte og den mest slidstærke løsning på markedet. Selv hvis der mod forventning skulle opstå et problem, er lommelygten modulopbygget og designet til let at kunne udskifte en del.


hvordan man laver tåge i en flaske\nDu kan lave tåge i en flaske på samme måde naturen skaber tåge på jorden eller skyer på himlen . Skyer og tåge er lignende , bortset fra at tåge opstår når dampe fra varmt vand mødes kold luft . Her er , hvordan du opretter et eksperiment at vise , hvordan tågen former\nPlastic 2- liters flaske eller krukke\nSi eller plastpose .\nSprit-hvis det ønskes\nFyld en tom 2- liters sodavandsflaske helt med meget varmt vand\n<. . br > Lad vandet forblive i flasken i ca 60 sekunder .\nHæld det meste af vandet ud af flasken , så der nu kun 1 cm af varmt vand tilbage.\nSæt en si på toppen af sodavandsflaske .\nSæt flere isterninger i sien .\nWatch tåge form inde i flasken som dampen fra det varme vand mødes den kolde luft fra isterninger .\nSpeed the dug processen ved at tilsætte et par dråber sprit til en flaske tredjedel fuld af varmt vand . Tilføjelse af gnide alkohol forårsager tågen til at danne hurtigere , da alkohol fordamper hurtigere end vand . Du kan købe sprit i supermarkeder , kiosker eller store kasse butikker .\nStedfortræder en krukke , eller andet egnet glas eller plastikbeholder , for de 2- liters sodavandsflaske .\nBrug en plasticpose i stedet for si . Sæt isterninger indersiden af plastposen på toppen af flasken .\nGround tåge er også stråling tåge .\nFog og skyer er bittesmå dråber af kondensvand .\nhvordan man opbygger en vand ur\nhvordan man kan gå ørn se i Oklahoma\nhvordan man kan læse en ephemeris for trigoner af planeter\nhvordan man skaber entropi i virtual reality\nLæs mere: hvordan man kan fotografere en måneformørkelse


Fedtrig kost bremser aldring af hjernen\nEn fedtrig kost fjerner tegn på aldring i hjernen og giver blandt andet hørelsen tilbage hos mus med førtidig aldring, viser nyt danskledet studie. Ekstra fedt i kosten kan potentielt hjælpe folk med Alzheimers og Parkinsons sygdom, vurderer forskere.\nMåske kan fedt i vores kost hos vores hjerneceller unge. I hvert fald kan en fedtrig kost gøre mus, der lider af for hurtig aldring, unge igen, viser ny danskledet forskning.\nMåske kan fedt i vores kost hos vores hjerneceller unge. I hvert fald kan en fedtrig kost gøre mus, der lider af for hurtig aldring, unge igen, viser ny danskledet forskning. (Foto: Colourbox.dk)\nMættet fedt har et dårligt ry, da det lader til at give os øget risiko for hjertekarsygdomme. Men nyere forskning peger på, at noget mættet fedt også har positive virkninger på vores krop.\nNu viser en ny danskledet undersøgelse på mus, udgivet i det anerkendte tidsskrift Cell Metabolism, at mættet fedt fra kokosolie kan hjælpe celler, der ældes for hurtigt, med at fungere normalt igen.\nFaktisk fik musene på den fedtrige kost en normal hørelse igen efter nogle uger. Samtidig genvandt de aldrende mus på den fedtrige kost også et udtryk i generne, der lignede det, man ser i normale vildmus.\nEn vej til ny behandling mod Alzheimers og Parkinsons?\nResultatet giver håb om en ny behandling af mennesker med lidelser, der giver en fremskyndet aldring, for eksempel Alzheimers og Parkinsons, konkluderer forskerne bag undersøgelsen.\n»Vi tror, en lignende virkning vil gøre sig gældende hos mennesker, da mekanismerne bag kan ses i mange arter og ligger langt tilbage i evolutionen. Derfor giver resultatet også håb om en større forståelse for aldringslidelser som Alzheimers og Parkinsons sygdom, og hvad der skal til for at hjælpe de hurtigt aldrende lidelser,« siger seniorforsker Vilhelm Bohr, professor på Center for Sund Aldring ved Københavns Universitet og National Institute on Aging i Baltimore, USA.\nKetonstoffer, der findes i blodet, dannes i leveren ud fra fedtsyrer og fra visse aminosyrer. Ketonstofferne afgives derefter til blodet, hvor cellerne så omdanner det til acetylcoA. Det er en energikilde, der opretholder cellernes funktioner.\nDet er slet ikke utænkeligt, at han har ret, vurderer Tinna Stevnsner, lektor på Institut for Genetik og Molekylærbiologi ved Aarhus Universitet.\n»Det er ret sandsynligt, at en fedtrig diæt i én eller anden grad kan gå ind og hjælpe aldrende celler hos mennesker også. Det er der efterhånden en del forskning, der peger på. Men det er stadigvæk uvist præcist, hvordan kosten kan påvirke menneskeceller i en positiv retning,« siger Tinna Stevnsner. Hun forsker selv i aldring, men har ikke været med til at lave den danske undersøgelse.\nForskere mener også, at en kost rig på mættet fedt kan gøre dig mere social og mindre aggressiv. Men derfor skal man ikke bare begynde at spise masse af fedt. Det vender vi tilbage til senere.\nFedt gør aldrende mus unge igen\nDet internationale forskerhold med to danskere i spidsen undersøgte, hvordan forsøgsmus, der var avlet med et manglende gen, så de blev hurtigt ældre, reagerede på forskellige kosttyper.\nForskerholdet tog også hjerneceller ud og så på alle 20.000 gener i musehjernerne. Analyserne viste, at den fedtrige diæt havde normaliseret den måde musenes gener var kodet på eller udtrykt på, så det lignede unge vildmus’.\nMitokondrier kan betragtes som cellens kraftværker, da det hovedsageligt er her, cellens energimolekyler, ATP, dannes. ATP-dannelsen sker under forbrug af ilt gennem en række kemiske reaktioner.\n»Det ser ud til, at fedtet, der omdannes til ketonstoffer (se faktaboks) i leveren, hjælper cellerne med at reparere sig selv og genfinde deres oprindelige funktionalitet. Et normalt genudtryk indikerer, at cellerne fungerer, som de skal, og det kunne også ses på musenes hørelse. På mange områder blev musene unge eller normale igen,« siger læge og førsteforfatter til forskningsartiklen, Morten Scheibye-Knudsen. Han er til dagligt research fellow på National Institute on Aging i Baltimore, USA, i Vilhelm A. Bohrs laboratorium.\nFedt forebygger skader på cellerne\nEn fedtrig kost er nok ikke noget, der kan redde os fra at blive gamle, men det kan sandsynligvis forhindre skader på vores celler, så de klarer sig bedre i længere tid, vurderer Niels Gregersen, professor i molekylær medicin på Aarhus Universitetshospital Skejby og Institut for Klinisk Medicin på Aarhus Universitet.\n»Vores DNA i cellerne bliver hele tiden beskadiget. Heldigvis har vi en reparationsmekanisme, der går ind og retter op på skaderne. Men hvis cellernes kraftværk ikke fungerer optimalt, som man ser i disse mus og i aldringslidelser hos mennesker, så kan reparationssystemet ikke reparere skaderne. Så mister cellerne evnen til at agere som de skal og så dør de. Det giver de her alderssymptomer, som man også ser i musene,« siger Niels Gregersen og fortsætter:\n»Derfor er resultatet meget spændende, da det peger på noget som mange forskere har tænkt - nemlig at ketonstoffer, der udskilles i blodet fra leveren, hjælper de dysfunktionelle celler til at reparere sig selv. Noget lignende er også set med menneskeceller i tidligere undersøgelser. Spørgsmålet er nu, hvorvidt det kan hjælpe folk med aldringslidelser eller måske forebygge dem.«\nNiels Gregersen har ikke været med til at lave undersøgelsen, men forsker selv i geners betydning for fedtomsætning i cellerne.\nFedttypen har noget at sige\nDet ser ud til, at fedtet, der omdannes til ketonstoffer (se faktaboks) i leveren, hjælper cellerne med at reparere sig selv og genfinde deres oprindelige funktionalitet. Et normalt genudtryk indikerer, at cellerne fungerer, som de skal, og det kunne også ses på musenes hørelse. På mange områder blev musene unge eller normale igen.\nDet er ikke sikkert, at alle typer fedt vil have en lige positiv effekt på cellerne. Det handler om, hvor effektivt fedtet omdannes til ketonstoffer. Her har fedt fra kokosolie vist sig at være ekstra effektivt. Og så skal man jo også tage højde for, at noget fedt lader til at kunne øge risikoen for sukkersyge og hjertekarsygdomme, påpeger Morten Scheibye-Knudsen.\n»Det mellemkædede, mættede fedt, som findes i kokosolie, omdannes ekstra hurtigt til ketonstoffer. Det har muligvis haft noget at sige. Det skal vi have undersøgt. I hvert fald skal ældre mennesker ikke bare kaste sig ud i at spise en masse fedt, da vi endnu ikke ved, hvad en sund balance vil være hos mennesker,« siger Morten Scheibye-Knudsen og fortsætter:\n»Vi håber at kunne afprøve det med mennesker i kommende undersøgelser, men det er min stærke overbevisning, at der faktisk allerede er flere undersøgelser på vej på dette område. Der er i øjeblikket meget opmærksomhed blandt forskere omkring, hvad fedt og ketonstoffer kan gøre for at bremse aldring og hjælpe cellereparation.«\nTidligere forskning har vist, at fed mad også hjælper epileptikere. Her er det også ketonstofferne, der hjælper cellerne til en mere stabil aktivitet.\nDen danskledet undersøgelse kiggede blandt andet på mus med et manglende gen, der gjorde, at de ældedes hurtigere end normale mus. Én gruppe af genmodificerede mus fik en kost, som normale mus trives på. En anden gruppe fik samme kost, bare med ekstra fedt i form af koncentreret kokosolie. En tredje gruppe fik 40 procent mindre at spise.\nEfter nogle uger testede forskerne musenes hørelse og gener i hjernecellerne.\nde genmodficerede mus, der havde spist en fedtrig kost, havde fået en normal hørelse igen og reagerede alle på høje lyde. Samtidig viste en vævsprøve, at musene stort set havde fået alle deres celler tilbage i deres indre øre i hjernen.\nmusene på en normal diæt derimod havde et moderat høretab. Og kun cirka halvdelen af musene reagerede på en høj lyd på 106 decibel.\nmusene, der fik 40 procent mindre at spise, blev helt døve og reagerede slet ikke på lyden.\nmusene på den fedtrige diet fik normaliseret deres kropsvægt og metabolisme mens musene der fik 40% mindre at spise fik forværret deres metabolisme.\nForskerprofil: Vilhelm Bohr (KU)\nForskerprofil: Tinna Stevnsner (AU)\nForskerprofil: Niels Gregersen (AU)\n"A High-Fat Diet and NAD+ Activate Sirt1 to Rescue Premature Aging in Cockayne Syndrome" DOI: http://dx.doi.org/10.1016/j.cmet.2014.10.005


C-vitamin kan forebygge blodpropper - Sundhedspanel\nC-vitamin kan forebygge blodpropper\nForskning viser, at C-vitamin kan have effekt på den tidlige udvikling af skader i karsystemet.\nDet kommer nok ikke som en overraskelse, at det er usundt at spise for meget fed mad. Fedtstoffer, kolesterol og andre affaldsstoffer kan i løbet af en årrække hobe sig op i blodkarrene og til sidst resultere i hjertekarsygdomme. Mere overraskende for nogle er det, at C-vitamin kan være en vigtig spiller i bekæmpelsen og forebyggelsen af den slags sygdomme. Forskning viser nemlig, at C-vitamin kan vedligeholde og fremme væksten af vigtige celler i blodkarrene.\nC-vitamin i de specialiserede celler\nPå indersiden af kroppens blodkar ligger et lag af specialiserede celler. De bliver kaldt ’endotelceller’. De er vigtige og har flere forskellige funktioner. Udover at udvide og indsnævre blodkarret, sørger de også for, at blodet ikke størkner.\nHvis endotelcellerne beskadiges, kan det betyde, at de har lettere ved at størkne og til sidst bliver til blodpropper. Blodtilførslen til organerne bliver også vanskeligere, og der kan opstå betændelseslignende tilstande i karret.\nC-vitamin har vist sig at have betydning for at endotelcellerne holder sig skarpe. Hvis skaden allerede er sket, kan C-vitamin også sætte mere fut i væksten af nye celler.\nC-vitamin til muskelcellerne\nDet er ikke kun inde i blodkarrene, at C-vitamin kan gøre gavn. Længere ude i karvæggene ligger nemlig de glatte muskelceller nemlig, og de har evnen til at omprogrammere sig selv og reparere karret igen, hvis blodkarret beskadiges. Netop denne smarte omprogrammering bliver hjulpet på vej af C-vitaminerne.\nNår der opstår en skade i blodkarret, flytter muskelcellerne sig ind til arnestedet og danner proteiner, som kan reparere karret. Det er blandt andre proteinet kollagen, som mange sandsynligvis har stiftet bekendtskab med i forbindelse med skønhedsprodukter. Kollagen er nemlig med til at sørge for, at sår heler hurtigt.\nProteinernes reparationer er især en vigtig funktion ved åreforkalkning, da de kan forhindre aflejringer i karvæggen i at hobe sig sammen til en prop. Derfor er det altså vigtigt at sikre sig, at man får nok C-vitamin.\nGode kilder til C-vitamin\nDet anbefales, at voksne mænd og kvinder får 75 mg C-vitamin om dagen. Det svarer til en halv peberfrugt om dagen. Eller en hel kiwi. Det er især grøntsager og frugt som hyben, peberfrugt, solbær, broccoli og kiwi, der indeholder C-vitaminer. Kartofler er også en god kilde.\nDet er med andre ord ikke svært at få tilstrækkeligt med C-vitamin. Og da vitaminet er vandopløseligt, bliver den overskydende mængde udskilt gennem urinen.\nMåske vigtigere end vi tror\nC-vitaminer har måske flere funktioner, end vi tror. Eksempelvis er de en aktiv spiller i blodkarrenes sundhed og medvirker til, at de fungerer optimalt. Men netop vitaminets bidrag til forebyggelse og helbredning af skader i karrene kan vise sig at være mere værdifuld, end vi hidtil har troet. Derfor vil en forskergruppe fra Københavns Universitet de næste tre år forske i C-vitaminers rolle i muskelcellernes omprogrammering.


Mange børn forbinde deres liv til sporten. Og når de sædvanlige pull-ups er begyndt at vise sig stor, opstår spørgsmålet, hvordan man lærer at indhente på den ene arm. Selvfølgelig, alt er muligt. Umiddelbart skal det bemærkes, at op til en alder af seksten ikke bør gøre, fordi kroppen stadig ikke producerer tilstrækkelige mængder af hormoner, der fremmer muskelvækst. Men hvis i denne alder den unge mand til at lære at gøre det på to hænder til ti eller femten gange, vil det være et absolut plus.\nNu, hvordan man lærer at indhente på den ene arm. Det første mål, som er nødvendigt for dem at sætte sig og nå - fem og tyve til tredive-hager. Og det bør ske "rent", uden den såkaldte chittinga (svinger hans fødder , etc.). Som for greb, er det ligegyldigt, hvilken du foretrækker, og bruge det. Sådan sagtens lære at fange op på to hænder? alt her er meget enkel. Gør denne øvelse flere gange om dagen, og resultatet kan du se med det samme.\nNår lært at gøre alle de ovennævnte, vi går videre til næste trin. Nu er vi nødt til at lære at hænge ud med den ene hånd på baren for ti til tredive sekunder. For det første er det gjort i en fuldt bøjet, og senere bøjet vinkelret på armen. Hvis du er på udkig efter svar på spørgsmålet om, hvordan man fanger op på den ene arm, så dette skridt skal tages i god tro nok.\nOpgaven er kompliceret\nDernæst vil vores udfordring være at lære under kontrol og langsomt sænkes ved hjælp af kun én hånd oppefra og ned. At være i en skruestik på en helt bøjet arm, skal du forsigtigt og langsomt synker (dette efterår, ikke falde) i VIS på en udrettet arm. I denne situation, den langsommere det vil ske, jo bedre og mere effektivt for dig.\nDen næste og sidste mål med vores anbefalinger til, hvordan man lærer at fange op på den ene arm, er i sig selv direkte at trække op i den ene hånd. Bedre at starte med en lille amplitude. Hang, den ene af dem bøjet i en vinkel på tredive grader, og gøre øvelsen. Gradvist øge vinkel på tres grader, så halvfems, derefter til ethundredeogtyve. Og så længe det ikke udgør et hundrede og firs næret.\nDet skal siges, at kompleksiteten af den enkelte er det første trin i pull-ups på den ene side, nemlig, når sidstnævnte er helt glatte, og du skal starte den til at bøje. Her kommer vi til den støtte, bør delta. Men hvis du trofast følger alle de ovennævnte anbefalinger, og nå milepæle, vil skuldermusklerne være klar til at udføre denne vigtige funktion.\nOgså, gør det ikke ondt udøvelsen af udgangseffekten på baren, push-ups og spichaga på barer og så videre. Det er netop for at forberede den krævede belastning fra dine skuldre. Og, selvfølgelig, skal være opmærksom på, at jo mindre din vægt, desto lettere vil du opnå den skattede mål. Nu hvor du ved, hvordan man lærer at indhente på den ene arm. Endelig vil jeg tilføje, at på trods af enkelheden i alt du læser, kan det tage mere end et år, men den, der vil holde ud at nå deres mål, skal du sørge for at lære, hvordan man gør det.\nDe bedste donorer af nitrogen\nTriceps træning i motionsrummet og hjemme\nCasino "Skatteøen": anmeldelser, bonusser gennemgang\nOsho Dynamic Meditation. meditationsteknikker\nTaittinger - Champagne af den franske elite: foto, beskrivelse, anmeldelser


Enevældet afskaffedes i 1849, eller blev det? | AVISEN\n17:41 - 24. januar 2021\nPoul Rand, bliver du aldrig flov over dig selv?\nHej Poul, har du ikke nogen, der kan hjælpe dig med at skrive?\nSygt nok JJ\n… Du giver Poul en nedladende bemærkning….\nDagen efter har du behov for at besøge Pouls artikel igen og aflevere endnu en nedladende kommentar, til trods for at der ikke er nogen andre der har været forbi med deres mening….\nEr du ked af at Poul ikke giver dig nogen opmærksom overhovedet…\nFøler du dig lidt som jj på sit børneværelse der råber op skriger skældsord ud i luften af dine lungers fulde kraft efter opmærksom, mens forældrene bare sidder i stuen og ser tv, og er pisseligeglade med dig…?\nKære Jesper, du er sikkert en god mand.\nHar du behov for at være pædagog?\nDet tager jeg som en undskyldning. Den er, på Pouls vegne, godtaget. Han kigger nok alligevel ikke forbi.


De 15 farligste broer i verden – Page 23 – Travel Den\nMosesbroen i Holland er måske en af de broer, der ser mindst “broagtig” ud på denne liste over verdens mest skræmmende broer, og den er næsten usynlig.\nBroen blev bygget som led i et nyligt restaureringsprogram, efter at området blev forsømt og forfaldt til ruin i det 19. århundrede, og den er en del af West Brabant-linjen af fæstninger og gamle byer, der blev bygget i området i det 17. århundrede.\nMosesbroen er en genial løsning til at forskønne området omkring det største fort, Fort de Roovere. Der blev lagt mange tanker i at omdanne området til et sted, der er ideelt til vandre- og cykelture, og Mosesbroen danner en slags “grøft” på tværs af voldgraven. Den er lavet af vandtæt træ og er usynlig i landskabet, og dæmninger på begge sider er kontrolleret for at undgå, at “broen” bliver oversvømmet.\nMed en tydelig fornemmelse af, at vandet i dette enestående smukke område har delt sig for dig, er det ikke så underligt, at denne bro er opkaldt efter Moses. Dens genialitet ligger i det faktum, at den er næsten usynlig, indtil man nærmer sig den, så den ikke ødelægger landskabet, og når man krydser den, er man altid bange for, at den måske oversvømmes.


Holiday home Opstrupvej Ringkøbing IX i Ringkøbing til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Opstrupvej Ringkøbing IX\nHoliday home Opstrupvej Ringkøbing IX er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Ringkøbing; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Opstrupvej Ringkøbing IX tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Ringkøbing. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som parkering.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Holiday home Opstrupvej Ringkøbing IX opfylde dine behov på mange måder.


stilfulde teen soveværelse ideer\nTeenagere er i en akavet alder, hvor de endnu ikke en voksen , men hverken eller de et barn . Således din teenagers værelse er sandsynligvis på en akavet tilstand så godt. Hvis hendes er en smule barnligt for hendes behov , overgangen rummet i en mere elegant værelse , der er bedre egnet til hende . Teenagere har særlige behov , såsom opbevaring behov og et arbejdsområde til at huse en computer og en undersøgelse område . Tilføj tekstiler og dristige farver for at skabe et stilfuldt tilflugtssted for din teenager .\nNøglen til et elegant teen soveværelse er at skabe en underholdning område . Hvis det er stort nok , skal du tilføje en lille sofa til soveværelset. Foran det , placere et tv og dvd -afspiller . Tilføj i mindre stole rundt i området . Under dette siddeområde , tilføj et område tæppe i en spændende farve , såsom krikand eller lilla .\nPynt din teenagers soveværelse i et tema . Mange temaer er tilgængelige at vælge imellem , herunder tropiske , marokkanske og preppy . Tal med din teenager om, hvilken type emne han gerne vil , hvis nogen . Tage sine interesser i betragtning ved planlægningen af temaet i soveværelset . Et tema er sjovt at planlægge , som du kan optage alt i temaet , fra sengelinned til tæpper .\nAnimal prints er en stilfuld supplement til et soveværelse . Når du bruger dyreprint i et soveværelse , holde din teenagers soveværelse forholdsvis neutral . Køb sengetøj og væg farve i varmt neutrale , såsom creme , kaki eller en blød beige . Tilføj dyreprint , såsom zebra print , tiger print eller giraf print , i hele lokalet ved hjælp af tæpper , billedrammer eller endda en stor sækkestol .\nBeaded gardiner er et stilfuldt touch til soveværelset vinduer . Prøv dem i pink eller lilla . For privatlivets fred årsager , kan du ønsker at sætte mørkere gardiner nedenunder . Når du ønsker at lade lys ind i rummet , trække sig tilbage gardinerne , og lad beaded gardinerne hænge alene . Lyset vil skinne ind og gøre dem til at ligne juveler .


Sri Lanka på egen hånd og Maldivernes ø-hav | Jysk Rejsebureau\nKombiner Sri Lankas duftende te-plantager med Maldivernes smukke øhav.\nOplev Sri Lankas duftende te-plantager, hvide palmestrande, rige dyreliv og imponerende templer. Her kan man blandt andet udfordre sin sjæl med meditation og sin krop med dykning, rafting og cykling. På Maldives Dhoni krydstogt oplever du Malidivernes smukke ø-paradis, kridhvide sandstrande og turkisblåt vand. Perfekt til afslapning og vandaktiviteter.\nFå information og fakta om Sri Lanka og Maldiverne\nSe alle vores andre fantastiske rejseforslag i Sri Lanka og Maldiverne\nAfgang fra Danmark mod Colombo, hvor du ankommer næste dag. Afhængig af flyselskabet, vil der være én til to mellemlandinger undervejs.\nDu bliver hentet i lufthavnen og kørt til dit hotel i Negombo, som ligger ca 35 km nord fra Colombo. Byen var engang en vigtig handelsby for portugisere og hollændere, men i dag er det ikke længere handel, der lokker gæster hertil, men de utrolig smukke strande. Her får du både lokalt byliv, hvor du oplever det ægte Sri Lanka, gode strande samt en masse udflugtsmuligheder. Overnatning på turistklasse hotel. (M)\nSri Lanka er en farverig ø og har utrolig meget at byde på. Frodige bjerge dækket af velduftende te-plantager, rismarker og jungle samt smukke, hvide strande. Det vrimler med forskellige dyrearter lige fra påfugle og læbebjørne til elefanter og leoparder. Landets kultur og historie går mere end 2500 år tilbage i den srilankanske kultur, og lever stadig dybt i nutidens Sri Lanka. Dans, musik og teater er tæt forbundne, og mange ældgamle danse og ritualer praktiseres stadig af de livsglade srilankanere. Overnatning på turistklasse hotel. (M)\n4.-12. dag: Sri Lanka på egen hånd\nI dag fortsætter din rejse rundt i Sri Lanka. Du er på egen hånd og står selv for overnatninger. Et bud på seværdigheder kunne være i hele Sri Lanka:\nTag på en tog tur til den charmerende by Nuwara Eliya med bygninger fra kolonitiden og smukke omgivelser.\nOplev elefanter, bøfler og, hvis du er heldig, den vilde leopard i evt. Udawalawe Nationala Park, Yala Nationala Park eller Sinharaja Rain Forest\nSlap af ved Sri Lankas skønne badebyer som for eksempelv Bentota, Unawatuna, Mirissa, Tangalle eller Dikwella, hvor afslapning og badning kan kombineres med skøn ayurveda massager samt dykkerture.\n13. dag: Fra Sri Lanka til Male\nEfter en spændende rejse i Sri Lanka går turen til Maldiverne. Du tager selv en taxi til lufthavnen. Tidspunktet afhænger af hvornår dit fly afgår. Ved ankomst bliver du afhentet af en chauffør og kørt til dit hotel på Hulhumale. Overnatning på turistklasse hotel i Hulhumale\n14. dag: Hop på båden til et fantastisk eventyr på vandet\nEn lokal repræsentant sørger for, at du kommer frem til båden, der ligger klar. Når alle har fundet sig til rette i kahytterne, begynder eventyret, der starter med en sejltur igennem Vaadhoo kanalen. (M,F,A)\n15.-19. dag: Sejl mellem Maldivernes atoller\nDe næste fem dage sejler du rundt mellem de sydlige Male- og Felidhu-atoller. Undervejs lægges der anker ved lokale øer og små sandbanker, som bliver udforsket til fods. På Fulidhu kan du snakke med de lokale indbyggere og opleve det traditionelle trommespil, mens Bodu Moro Island byder på idylliske ubeboede strande - den perfekte billedmulighed. Ved de sydligste atoller er hovedindustrien fiskeri, og der er typisk en mulighed for at se traditionel bådebygning på mindst én af øerne. Ombord på dhoni-båden kan du bruge tide som du ønsker – Nyd varmen på soldækket med udsigt over det krystalblå hav, slap af med en god bog eller snak med andre rejsende, som kommer fra hele verden. På båden er der et fuldt mandskab, og kokken sørger for blandt andet lækker lokal seafood. Fra båden kan du vælge at svømme og nyde snorkling ca. to gange om dagen blandt Maldivernes spektakulære undervandsliv. Maldiverne har et fantastisk koralrev, som udgør en vigtig kilde af føde for mange arter af tropiske fisk, og sørg for at holde øje med skildpadder, revhajer, stingrays og blæksprutter. (M,F,A)\n20. dag: Tilbage til Male/Afrejse fra Male\nI dag er den sidste dag ombord på båden, og turen går nu retur til Male. Hvis du har tid før dit oversøiske fly afgår, kan du slappe af, gå en tur i byen eller måske ordne det sidste shopping. Du tager selv en taxi til lufthavnen - tidspunktet afhænger af, hvornår dit fly afgår. (M)\n2 overnatninger på turistklasse hotel i Negombo, Sri Lanka\n1 overnatning på turistklasse hotel på Hulhumale, Maldiverne\n6 overnatninger i mindre kahyt på Dhoni Cruiset.\nDu vil komme til at dele kahyt med din rejsepartner eller en af samme køn, hvis du rejser alene. Det er ikke muligt at få en enkeltmandskahyt på denne tur.\nBådturen på Maldiverne har en minimumsalder på 12 år. Der er en lokal engelsktalende guide med under hele turen på Maldiverne.\nVores kreative og berejste rejsekonsulenter sidder klar til at videregive deres rejseerfaringer med rejser i og omkring Sri Lanka og Maldiverne.\nDenne rejse kan arrangeres med afgang hver dag. Dog afgår bådturen på Maldiverne 1-2 gange om ugen i højsæsonen (vinterhalvåret). Da cruiset er meget efterspurgt, og der er et begrænset antal pladser, anbefaler vi, du booker det i rigtig god tid.\nPå Sri Lanka rejser du på egen hånd, mens du på Maldiverne cruiset er en del af en gruppe på 5-8 personer.\nFlybillet Danmark - Colombo / Colombo - Male / Male - Danmark (inkl. bagage)\nTransfers fra lufthavn til hotel samt til bådleje på Maldiverne\nMaldives Dhoni Cruise inkl. engelsktalende guide og alle måltider\nDaglige snorklingture (Husk at oplyse str. inden afrejse) og aktiviteter på Maldiverne ifølge program\nDrikkepenge - Både i Sri Lanka og Maldiverne er det god skik at give drikkepenge til guider og chauffører\nDrikkevarer (udover vand på bådturen i Maldiverne)\nPriserne er afhængig af afrejse tidspunkt og pladssituation. Tilbuddet er sammensat som inspiration - kontakt Jysk Rejsebureau og få skræddersyet din rejse.


Hvad er livet uden garn ?: Knækbrød og hygge\nKarin Hørkilde 17 oktober, 2011 18:21\nUhmmmmmmmmmm, knækbrød er simpelthen fantastiske - i hvert fald de hjemmebagte. Jeg får lyst til OMGÅENDE at lave en portion!!! Ha en rigtig dejlig ferie i det skønne, svenske efterårslandskab - er I mon ude og samle svampe, når I er på de kanter? Knus fra Karin\nIrene 18 oktober, 2011 12:43\nHej Karin. Det med svampe har jeg desværre ikke forstand på men ville rigtig gerne lære hvilke der er spiselig. Har en bog men det vil nok være bedre at få det vist ... måske jeg skal melde mig på et svampekursus næste år.


Forord. sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 3 16/06/ - PDF\nDownload "Forord. sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 3 16/06/"\n1 Forord I de sidste år er idéen om sprogenes sammenhæng med de kulturer de er udsprunget af, blevet alment accepteret af de fleste mennesker, ikke bare sprogfolk. Inden for sprogundervisning har man bl.a. gjort opmærksom på hvordan ordenes semantik meget vel kan være forskellig fra sprog til sprog, f.eks. betydningen af det engelske great og det danske stor, og der er masser af andre eksempler. Kulturen forandrer sig også, og dermed ordenes konnotationer, f.eks. vækker det danske rygebord nok andre associationer i Danmark i dag end for 40 år siden. Selv om relationen mellem sprog og kultur er kompleks, er de fleste ikke desto mindre enige om at der er en relation. Men denne relation skal heller ikke overdrives, for sprog og kultur kan også skilles ad. Mange sprogbrugere bevæger sig rundt i landet, mellem land, provinsbyer og hovedstad, mellem forskellige bykvarterer. Regionale udtaler, dialekter og sociolekter blander sig med hinanden. Nogle bevæger sig til udlandet og slår sig måske ned på steder der er præget af andre kulturelle forhold end dem vi finder i Danmark. De tager deres danske sprog med sig og tilpasser det til den nye kulturelle kontekst. For dem opstår der en ny relation mellem sprog og kultur. Noget lignende sker for de udlændinge der kommer til Danmark: deres sprog udvikler sig i den nye kontekst, f.eks. kan de låne ord og vendinger fra dansk. I dag er mange optaget af at man godt kan lære sprog samtidig med at man tilegner sig viden om et eller andet vidensområde der ikke behøver at være specifikt rettet mod målsprogslandene eller en international kultur, men kan være viden der traditionelt falder ind under andre fagligheder såsom geografi, samfundsfag, matematik, erhverv, billedkunst osv. I sådanne tilfælde kan man vælge bare at bruge fremmedsproget (ofte engelsk, men det kan også være andre sprog) i det omfang det er nødvendigt for at tilegne sig en relevant viden, som f.eks. når man læser fagtekster på engelsk, hvilket jo er almindeligt brugt på universiteterne og i dele af læreruddannelsen i Danmark. Man kan også vælge at praktisere undervisningen som både sproglæring og faglig læring på én gang, altså at man får hjælp og vej ledning både i det sproglige og det faglige. Især i den europæi- sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 3 16/06/\n2 ske sammenhæng taler mange om det nye område CLIL: content and language integrated learning, hvor idealet netop er at forene sproglæring og indholdslæring. Men der kan let ske det at sproget bliver opfattet som en kode der bare formidler et indhold uanset hvilket sprog der faktisk er tale om. Ofte læser man tekster på engelsk uden at forholde sig til at de jo faktisk er på engelsk, og ikke fransk, spansk eller kinesisk eller oversat fra et af disse sprog. Dvs. at man undlader at forholde sig til sprogenes kulturlighed og historiske forankring. Dette har videre konsekvenser end de ovennævnte eksempler på semantiske forskelle mellem ord i forskellige sprog. Sprog som engelsk, spansk og kinesisk har spillet meget forskellige roller i verdenshistorien, og de har været forbundet med forskellige diskurser og verdensforståelser, og dermed også forskellige former for viden. Race og etnicitet forstås for eksempel forskelligt i de (tidligere) britiske og spanske kolonier, og disse begreber har desuden en anderledes karakter i det store kinesiske rige. Det samme kan man sige om andre sprog, og mange er i dag optaget af at undersøge hvilke diskurser, verdensforståelser og vidensformer der har været udviklet i forskellige sprogsamfund, fra de store og dominerende (engelsk, spansk, kinesisk osv.) til de mindre eller meget små og dominerede (de flere tusinde lokale sprog rundt omkring i de forskellige verdensdele især uden for Europa). Den ovennævnte forskel mellem det engelske great og det danske stor, eller forandringerne i konnotationerne til det danske rygebord, samt eksemplet med vidensformer i forbindelse med race og etnicitet er eksempler på sprogkultur, dvs. kultur der er direkte forbundet med sproget og dets betydninger til forskel fra andre dele af kulturen der ikke er sprogafhængige, som fx musik, beklædning, madvaner, design osv. De forskellige sprogsamfunds vidensformer kan sagtens blandes. Viden fra forskellige sprogsamfund kan spredes gennem flersprogede individers virke, heriblandt oversættelse, tolkning og interkulturel dialog. Kronikken i dette nummer ser på en side af denne vigtige formidling, nemlig behovet for tolkning i Danmark. Sprog, kultur og viden er altså relateret til hinanden, men hvad betyder det konkret? Hvad betyder det for indholdet at det udtrykkes på et bestemt sprog hvad enten der er tale om et dagligdags indhold eller et fagligt eller litterært indhold? Dette spørgsmål er det faktisk svært at forholde sig til, hvis man enten slet ikke kan andre sprog end det ene (tænk på alle de ensprogede engelsktalende i verden), eller hvis man aldrig har været konfronteret med spørgsmålet i løbet af sin uddannelse. 4 sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 4 16/06/\n3 Her har sprogfagene en meget vigtig rolle. For det første i den forstand at de, ved at uddanne eleverne eller de studerende i andre sprog, giver dem muligheder for at komme i kontakt med andre diskurser, verdensforståelser og vidensformer end dem der cirkulerer f.eks. på dansk i Danmark og i de danske medier. Og her tænkes ikke bare på de vidensformer der udtrykkes på engelsk. For det andet er sprogfagene stedet hvor man kan møde konkrete eksempler på hvordan valget af sprog kan spille en rolle for den viden man tilegner sig. Anmeldelsen af Kampen om disciplinerne i dette nummer berører dette emne. Kronikken Tolkning i Danmark er skrevet af Jørgen Christian Wind Nielsen. Den handler om manglen på kompetente tolke for de sproglige minoriteter i Danmark. Der er mange rapporter og anbefalinger på området, men der er ingen politisk interesse for problemet og der udtrykkes ikke nogen kvalitetskrav fra brugernes side. Forfatteren fremhæver bl.a.: at»kommende migrationsstrømme vil øge behovet for adgang til professionel tolkning. Det er op til os at gøre det politisk farbart«. I artiklen De blinde pletter i verdensborgerens blik af Louise Tranekjær og Julia Suárez-Krabbe fokuserer forfatterne på vidensdimensionen i arbejdet med verdensborgerskab, hvor de skelner mellem tre typer viden; faktuel viden, epistemologi og common sense. Forfatterne viser hvordan disse videnstyper på forskellig måde er i spil i læreres og elevers arbejde med dels programmet Global Citizenship på et gymnasium i København, dels Sprogprofilerne på RUC. De advokerer for et kritisk vidensbegreb som en forudsætning for interkulturel kompetence og globalt medborgerskab. Karen Risager diskuterer i sin artikel Sprogfagene : Adgang til viden om verden i hvilken forstand sprogfagene egentlig giver adgang til viden om verden i den geografiske betydning: hele kloden. Sprogfagenes læseplaner nævner gentagne gange verden, men hvad betyder det? Artiklen foreslår nogle konkrete eksempler på hvordan sprogfagene kan tage emner op som overskrider de geografiske rammer de traditionelt opererer inden for: de engelsksprogede lande, de tysksprogede lande osv. Kinesisk- og danskproducerede læremidler i kinesisk er forholdsvis ens i fremstillingen af etnicitet, sprog og kultur, er konklusionen i Mads Jakob Kirkebæks artikel Etnisk, sproglig og kulturel mangfoldighed i dansksprogede læremidler til kinesisk hvordan og hvorfor? Både de kinesisk- og danskproducerede læremidler til kinesisk vægter det monosproglige perspektiv, storbyperspektivet og et han-kinesisk perspek- sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 5 16/06/\n4 tiv. Forfatterens hypotese om at et danskproduceret læremiddel ville være mere nuanceret i sin fremstilling, kunne ikke bekræftes. Shelley K. Taylor beretter i artiklen Sproglige og kulturelle vidensfonde i klasseværelset om nogle forskningsprojekter om undervisning af minoritetsbørn, som hun har gennemført i Danmark og i Canada. Hun argumenterer for vigtigheden af at tage børnenes vidensfonde alvorligt, dvs. den viden de får i deres hjem og i deres kulturelle fællesskaber. Hun konkluderer at»lande som Canada og Danmark vil kunne drage nytte af at dele informationer om positive skridt der er blevet taget i begge lande med henblik på at anerkende og værdsætte minoriteters førstesprog og kulturer som alternative former for viden der kan gøre det muligt for lærerne at imødekomme elevernes behov.«i Om sprog og kultur ved jobsamtaler. Du bestemmer jeg li arbejde præsenterer Marta Kirilova en analyse af jobsamtaler med ansøgere med indvandrerbaggrund til integrations- og oplæringsstillinger i Køben havns Kommune. Analysen viser et paradoks, nemlig at udvælgelsen på trods af gode viljer ikke styres af ansøgernes kvalifikationer, men afhænger af hvor gode de er til at indgå i jobsamtalens sprogkulturelle kontekst. Forfatteren foreslår at autentiske samtaledata inddrages i sprogcentrenes undervisning for at gøre introduktionen til danske kulturformer og samfundsforhold mere virkelighedsnær. Sanne Larsen, Petra Daryai-Hansen og Anne Holmen gør i deres artikel Flersproget internationalisering på Københavns Universitet og Rokilde Universitet andre sprog end engelsk rede for to internationaliseringsinitiativer på Roskilde Universitet og Københavns Universitet der har som målsætning at integrere ikke blot engelsk, men også andre fremmedsprog i de faglige studier. De præsenterer og sammenligner de to initiativer fra henholdsvis RUC og KU og diskuterer dem derefter i et CLIL-perspektiv (Content and Language Integrated Learning). Et viden- og kulturmøde mellem Copenhagen Business School og Københavns Universitet Integrerede kompetencer af Mette Skovgaard Andersen handler om et samarbejde mellem KU og CBS om en ny, fælles sproguddannelse på kandidatniveau med fransk, tysk og spansk. Artiklen redegør for den økonomiske og politiske baggrund for initiativet og belyser udfordringer og potentialer i uddannelsessamarbejde på tværs af institutioner med forskellige uddannelsestraditioner og uddannelses kulturer. Birte Dahlgreen præsenterer nogle hovedtanker i den franske sprogforsker Claude Hagèges bog Contre la pensée unique, der handler om den tankemæssige dominans der efter hans mening følger med 6 sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 6 16/06/\n5 dominansen af engelsk i verden. Han mener at ethvert sprog udgør et lille univers af forskellige begrebs- og idémæssige betydninger, og at man skulle dyrke verdens diversitet i sprog, kultur og tanker. Som Åbne Sider har vi Nønne Bjerre Jensens artikel Quizlet og ordforrådstilegnelse et effektstudie Den handler om en undersøgelse af dette værktøj i faget spansk på et gymnasium, og undersøgelsen viser at Quizlet har en positiv effekt på tilegnelsen af nye ord. Forfatteren diskuterer desuden hvad det vil sige at kunne et ord, og hvad ordforrådsundervisning kan bestå i. Som endnu en Åbne Sider-artikel bringer vi Undervisning af traumatiserede flygtninge kan belaste lærerens egen psyke skrevet af Pernille Sejdelin. Artiklen behandler spørgsmålet om sekundær traumatisering af læreren: Læreren spiller en vigtig rolle i at understøtte den traumatiserede kursists rehabilitering, men samtidig kan det være en utrolig føl elsesmæssigt belastende situation for læreren. Artiklen omhandler både faresignalerne og mulighederne for forebyggelse. Endelig anmelder Lisbeth Verstraete-Hansen David Budtz Pedersen, Frederik Stjernfelt og Simo Køppes (red.) Kampen om disciplinerne. Viden og videnskabelighed i humanistisk forskning med fokus på problemstillinger der er relevante for dette temanummer: sprog, kultur og viden. Som altid indeholder dette nummer Godt Nyt med nyere litteratur til temanummeret udvalgt af Sprogpædagogisk Informationscenter på AU Library, Campus Emdrup (DPB). Godt Nyt efterfølges af Andet Godt Nyt med nye bøger fra bibliotekets samling. God læselyst! Redaktionen sprogforum _SprogForum62_godkendt.indd 7 16/06/\nPræsentation af hovedtanker i Claude Hagèges bog Contre la pensée unique\nPræsentation af hovedtanker i Claude Hagèges bog Contre la pensée unique I det følgende vil jeg præsentere hovedtankerne i Contre la pensée unique (Mod en ensporet tankegang/kun én måde at tænke på), udgivet\nEtnisk, sproglig og kulturel mangfoldighed i dansksprogede læremidler til kinesisk hvordan og hvorfor?\nEtnisk, sproglig og kulturel mangfoldighed i dansksprogede læremidler til kinesisk hvordan og hvorfor? Formålet med artiklen er at beskrive, analysere og diskutere fremstillingen af etnisk, sproglig og\nEt viden- og kulturmøde mellem Copenhagen Business School og Københavns Universitet Integrerede kompetencer\nEt viden- og kulturmøde mellem Copenhagen Business School og Københavns Universitet Integrerede kompetencer Gennem de seneste 10 år har over 20 sproguddannelser måttet lukke alene på højere læreanstalter.


Seriemorder tilstår efter 47 år – dræbte teenagepiger | BT Udland - www.bt.dk\n29. apr. 2021 - 6:45\nSeriemorder tilstår efter 47 år – dræbte teenagepiger\nRichard Cottingham (i midten) dukkede tirsdag op i retten og erkendte drabet på de to kvinder. Yderst til højre ses Robert Anzilotti.\nEfter næsten 47 år er Richard Cottingham endelig gået til bekendelse.\nHan stod bag de bestialske mord 17-årige Mary Ann Pryor og 16-årige Lorraine Marie Kelly tilbage i 1974.\n»Han har givet detaljer om drabene, som kun morderen kan kende til,« lyder det ifølge nyhedsbureauet AP fra efterforskeren Robert Anzilotti, der har arbejdet på sagen i 17 år – ham vender vi tilbage til.\nDen i dag 74-årige Richard Cottingham er i forvejen kendt som en af de mest berygtede seriemordere i New Jersey- og New York-området.\nHan fik tilnavnet 'Torso Killer' fordi han ved flere lejligheder op gennem 1960erne og 1970erne parterede sine ofre. Han blev fanget i 1980 og er i færd med at afsone adskillige livstidsdomme.\nIfølge AP har han selv fortalt, at han har stået bag op mod 100 drab, men myndighederne har indtil videre 'kun' kunnet sætte ham i forbindelse med 11 mord. Blandt hans ofre er altså nu også teenagepigerne Mary Ann Pryor og Lorraine Marie Kelly. Det erkendte han tirsdag i retten.\nDe forsvandt 9. august 1974, hvor de sammen forlod deres hjem i North Bergen for at købe badetøj. Det krævede en tur på 21 kilometer til et storcenter. Et vidne fortalte dengang, at de var blevet set blaffe og var hoppet ind i en bil ved en hovedvej.\nDe blev fundet fem dage senere i en nærliggende skov. Nøgne og mishandlede.\nRichard Cottingham tilstod 14. april mordene over for efterforskeren Robert Anzilotti. Det kom tirsdag frem i retten, at han dengang fortalte, at han have voldtaget og mishandlet dem på et hotelværelse. Herefter bandt han dem, så de ikke kunne flygte, mens han tog sig en lur. Efterfølgende druknede han dem i et badekar og efterlod dem i skoven.\nSelv sagde Richard Cottingham, der sad i en kørestol, ikke meget ved tirsdagens retsmøde. Men ifølge hans forsvarsadvokat, John Bruno, har han 'voldsomt fortrudt' mordene og håber at tilståelsen kan hjælpe pigernes familie med at finde fred.\nSom tidligere nævnt har Robert Anzilotti i 17 år arbejdet på at få 'Torso-morderen' til at tilstå flere mord. Betjenten mener ifølge AP, at seriemorderen har »dusinvis« af drab på samvittigheden, alle begået i området i og omkring New York og New Jersey over flere årtier.\nTidligere har efterforskeren fået Richard Cottingham til at tilstå yderligere fire drab på piger og kvinder mellem 13 og 29 år.\nRobert Anzilotti har dog igennem årene især været forhippet på at få placeret ansvaret for drabene på Mary Ann Pryor og Lorraine Marie Kell, der længe har martret lokalsamfundet i North Bergen.\n»Jeg ville ikke trække mig tilbage, før dette var afsluttet,« har han sagt tidligere på året.\nOg det lykkedes. Robert Anzilotti går på pension på lørdag.\nTiltalt for 34 år gammel mordgåde: Pralede med to drab


PressReader - BT: 2015-06-26 - SÅDAN LÆGGER L\nDE SIKRE KORT\nSÅDAN LÆGGER L\nFor at løse sit kvindeproblem kan Løkke blive tvunget til at hente kvinder ind udefra\nSenest torsdag i næste uge, når det ny folketing mødes, har Lars Løkke Rasmussen dannet en borgerlig regering. Så meget synes sikkert.\nOm det bliver en ren Venstreregering eller en regering med DF, kan ingen i dag vide. Men uanset om regeringen bliver bred eller smal, er det de samme navne, der udgør kernen på Løkkes foretrukne ministerliste.\nHan har sine sikre kort og sine jokere, og de udgør en god blanding af gamle og nye ansigter, erfarer BT efter samtaler med Løkkes nærmeste fortrolige. Han har også et iøjnefaldende kvindeproblem. Kun to kvinder fra folketingsgruppen kan i dag være nogenlunde sikre på at blive ministre. Det er Inger Støjberg og Ellen Trane Nørby. Hvis Løkke skal undgå, at hans regeringen bliver den mest mandsdominerede i årtier, bliver han nødt til at hente kvinder ind udefra.\nBlandt de foretrukne bliver der kun plads til en lille håndfuld veteraner fra hans tidligere VK- regering fra 2009 til 2011.\nSom en lille historisk krølle er det også værd at notere sig, at Løkke bliver den første statsminister siden Anker Jørgensen til at genvinde regeringsmagten og få en anden periode på den fine post. Det skete sidste gang i 1975, da S tog nøglerne til Statsministeriet tilbage fra Venstres Poul Hartling.\nNyvalgte på store poster\nFra sin forrige regering forventes det, at Løkke vil gøre brug af Claus Hjort Frederiksen, Kristian Jensen, Søren Pind, Troels Lund Poulsen og Inger Støjberg.\nBlandt de nyvalgte vil Søren Gade og Carl Holst blive tilbudt fremtrædende ministerposter. Der skal også gøres plads til Ellen Trane Nørby og Lars Chr. Lilleholt, og dermed er vi i mål med de kort, der er nogenlunde sikre.\nFor at rette op på kønsbalancen kan det tænkes, at Løkke vil gøre brug af en række folk med stor ministererfaring.\nDet er Eva Kjer Hansen, som har været fødevareminister og kan bruges på mange poster. Ulla Tørnæs sidder i dag i Europa- Parlamentet, men har før været undervisningsminister og vil kunne blive ny europaminister, hvis den post kommer i spil. Og endelig er der den erfarne Rikke Hvilshøj. Hun har været ude af politik i nogle år, men var tidligere integrationsminister og er et alsidigt politisk talent, der kan sættes ind på mange positioner.\nKraftcenter i en V- regering\nHvordan Løkke vil blande kortene, er naturligvis umuligt at sige på nuværende tidspunkt. For eksempel er det et åbent spørgsmål, hvem han foretrækker som udenrigsminister. Valget står mellem Søren Pind og Søren Gade, og måske splittes posten igen op i tre ministerier med Gade som udenrigsminister, Pind som udviklingsminister og Tørnæs som europaminister.\nSom en tillidsskabende foranstaltning overfor Dansk Folkeparti er det sandsynligt, at Løkke vil pege på Claus Hjort Frederiksen som finansminister. Ham er Kristian Thulesen Dahl meget tryg ved. De to forstår hinanden og arbejdede tæt sammen fra 2009 til 2011.\nMed Inger Støjberg som beskæftigelsesminister og Kristian Jensen på posten som vækst- og erhvervsminister er der sat navne på de fire V- ministre, der får plads i regeringens magtfulde økonomiudvalg.\nDet er dette indre kabinet, der kommer til at udgøre kraftcentret i den kommende regering.\nNår regeringen gerne skulle være på plads senest torsdag i næste uge, skyldes det, at Folketinget som sin første opgave skal vælge ny formand. Posten indgår i regeringskabalen med samme vægt som en ministerpost og skal derfor handles af i en aftale mellem de blå partier.\nDe to navne i spil er Bertel Haarder og Pia Kjærsgaard.\nCarl Holst Claus Hjort Frederiksen\nbliver minister, hvis Løkke skal bruge en ekspert i energipolitik. Det har Lilleholt beskæftiget sig med siden midten af 00’ erne.Foto: Claus Bech\ner vendt tilbage i politik på en forventning om, at han vil få indfriet sine ambitioner, som er tårnhøje. Han bliver enten udenrigsminister eller minister for et tungt økonomisk område. Problemet med at give ham udenrigsministerposten er, at det straks vil genoplive striden med venstrefløjen om Irak- krigen. Kan han som udenrigsminister holde til at nedlægge den Irakkommission, der måske vil ende med at kritisere hans egen embedsførelse fra årene som forsvarsminister?Foto: Morten Stricker\nfår en ministerpost, fordi hun er kvalificeret, og fordi Løkke vil tilgodese Kristian Jensen- fløjen, som hun tilhører. Foto: Torkil Adsersen\nskal som næstformand og medforhandler ved Løkkes side have en central ministerpost. Han kan blive vækst- og erhvervsminister. Foto: Claus Fisker\nhar været finansminister før og kan blive det igen. Han nyder Kristian Thulesen Dahls tillid. Foto: Henning Bagger\nhar alle sine kompetencer på sundhedspolitikkens område. Hvis han selv kunne bestemme, vil han gerne have et andet område at arbejde med. Foto: Claus Fisker


Køb en Evapolar evaLIGHT White DEMO transpotale luftkøler »\nEvapolar evaLIGHT White DEMO\nevaLIGHT White DEMO , Luftkøler\nEvapolar evaLIGHT White\nevaLIGHT Plus fra evapolar er en personlig luftkøler, der giver dig et behageligt og sundt mikroklima, er særdeles miljø- og klimavenlig samt økonomisk i anskaffelse og drift.\nevaLIGHT Plus er baseret på evapolars unikke, patentbeskyttede filterteknologi, som hindrer vækst af bakterier og svamp - vogt dig for kopiprodukter.\nAFKØLER: Naturlig og bakteriefri fordampningskøling sænker temperaturen med (op til) 10 grader (C), i en zone på op 3 m2 på børneværelset, ved sofaen, i soveværelset, ved skrivebordet, arbejdspladsen og i campingteltet.\nRENSER: Renser luften for støvpartikler for bedre indeklima og komfort.\nBEFUGTER: Befugter luften og skaber dermed et bedre indeklima, også om vinteren hvor opvarmning skaber et tørt indeklima i boliger og på kontorer. Modvirker tørre øjne og hud.\nINDIVIDUEL BELYSNING: Skift det indbyggede LED-lys så det matcher stemning eller interiør. Man kan også justere lysstyrken, eller helt slukke det.\nSIMPEL BETJENING: Brugervenligt betjeningspanel på selve apparatet, og kræver blot koldt vand fra hanen samt strøm fra en USB, power bank eller almindelig stikkontakt.\nDækker op til 3 m2, dvs. en lille dobbeltseng, et sofaområde, et stort skrivebord (se de andre evapolar-modeller hvis behovet er større eller mindre).\nMere info om Evapolar evaLIGHT White DEMO


Nordisk Radon Måling er et danskejet selskab med speciale inden for måling og 100 % uafhængig analyse af radonforekomster i indeluften hos private, offentlige og erhvervsmæssige brugere. Nordisk Radon Måling har ingen interesse i at vore kunde har for høje mængder af radon i indeluften, da vi netop IKKE selv udfører radonsaneringsopgaver.\nLangtidsradonmåling (min. 60 dage): Ca. 4-6 uger senere vil du modtage svar på dine radonmålinger (Anbefalet af Institut for Strålebeskyttelse). Optimalemåleperiode er fra 1. okt. til 30 april. Det er dog muligt at måle hele året, men uden for perioden beregnes der dog ikke middelværdi samt at resultatet er behæftet med større usikkerhed.. Alle svar behandles naturligvis fortroligt. (Der kan dog gå længere tid end de 4-6 uger, men dette er normalen).\nFor at sikre os, at kvaliteten på vores services altid er den bedste på markedet, står vores uafhængig samarbejdspartner (EuroFins) for alt i processen. Dette spænder fra egen produktion af radonmålebokse til uafhængig analyse på eget laboratorium. Det betyder at selve radonmålingsanalysen foretages af et eksternt anderkendt uafhængigt akkrediteret analysebureau.\nNordisk Radon Måling er forhandleren af EuroFins' services på det danske marked. Nordisk Radon Måling og EuroFins har ingen indbyrdes ejerforhold. Nordisk Radon Måling køber services (radonmålingsbokse, radonanalyse mf.) hos det uafhængige akkrediteret "radonanalysefirma" EuroFins. Kunden sender sine radonmålinger (fragtfrit) direkte til laboratoriet i Sverige, og laboratoriet vil efter endt analyse fremsende radonrapporten direkte med alm. post til kunden.\nViser dine radonmålinger for høje for højekoncentrationer i indeluften i forhold til de anbefalede grænseværdier, anbefaler vi, at du får en fagmand ud og gennemgår huset manuelt for at lokalisere radonkilden (sprækker og huller i muren samt fundamentet). Send gerne en mail derom til os, så hjælper vi at skabe kontakten.\nRadonanalyse - Sundhedsstyrelsen anbefaler:\nNordisk Radon Måling støtter Kræftens Bekæmpelse\nVi har tegnet et erhvervssponsorat hos Kræftens Bekæmpelse.\nTlf. +45 2971 8423\nUdover sitet www.RadonFri.dk udbyder vi også www.TESTdinBOLIG.dk og www.GreenHarmony.dk


// My everyday makeup kit | Josephine Helbrandt\n// My everyday makeup kit\n19. januar 2016 Posted i: BEAUTY\nJeg er ikke typen, som bruger særlig meget makeup i hverdagene. Jeg elsker mine fantastiske eyelash extensions, som gør at jeg ser frisk ud hver morgen og altid har lange og fyldige vipper, men udover dem så er det begrænset hvad jeg gør ved mit ansigt om morgnen.\nHvis jeg selv kunne bestemme, så gik jeg rundt uden noget som helst, men nu hvor jeg skal ud i offentligheden og på arbejde, er det nok alligevel bedst at få lidt på. Derfor bruger jeg nogle meget neutrale og lækre produkter, som skaber et meget naturligt look.\nMin foundation er fra Chanel og hedder ‘Lift Lumiere.’ Jeg har brugt den de senest 5-6 år, og jeg har aldrig prøvet noget, der var bedre. Den lægger sig altid meget naturligt på min hud, og jeg kan nøjes med at påføre et tyndt lag, og alligevel holder den hele dagen.\nOvenpå min foundation bruger jeg en pudder/mineral foundation fra Bare Minerals. Jeg har efterhånden prøvet en del forskellige, men den er den bedste, og den jeg bruger lige nu. Den er rigtig god til at skabe et mat, men stadig naturligt look som jeg elsker.\nPå mine kinder bruger jeg en shimmer blush fra Mac. Hvilken farve jeg bruger skifter lidt med årstiden. Om vinteren kan jeg godt lide de lidt mørkere og bronzefarvede, som giver lidt varme til min ellers blege vinterhud, mens jeg om sommeren er lidt mere over i de lyserøde og friske farver.\nTil mine bryn bruger jeg en brow pen fra Loreal. Dem har jeg efterhånden også prøvet en del af, men den fra Loreal er min favorit. De har nogle rigtig gode farver, som passer til mine øjenbryn, og så er den super nem at bruge. Ovenpå min brow pen bruger jeg en brow gele fra Gosh, den sørger for at mine bryn sidder som de skal hele dagen


Præcisering vedr Tommy Seebachs Apache | Melatonin\nPræcisering vedr Tommy Seebachs Apache\nPosted in Blogroll, Musik, Video by Søren K on maj 26, 2007\nBeklager, men du har fanget den falske Tommy Seeback-video. Her er den ægte:\n… og her er den anden ægte Tommy Seebach-video:\nPS: Og i øvrigt et særligt tak for sidst til de blog–folk der deltog i gårsdagens fest i mi casa (og – for en ordens skyld – også til alle andre. (Og dem der ikke var der. (Og dem jeg havde glemt at invitere. (Og især dem jeg ikke var klar over at jeg havde glemt at invitere!)))).\nPræcisering vedr Bjarne Riis »\nNicolaj said, on maj 26, 2007 at 14:42\nMed risiko for at være virke sippet vil jeg altså insistere på, at det ikke er mig, der har taget fejl, men dig…\nSøren K said, on maj 26, 2007 at 18:22\nSelvtak. Og det er i øvrigt mig der har ret! :)\nJakob said, on maj 26, 2007 at 18:53\nJeg kan se det er her man skriver tak for i gaar… saa: Tak for i… morges var det vel nærmest (og ogsaa i gaar)\nI demokratiets navn er jeg nødt til at lade min røst blive hørt og lægge min stemme paa Søren, beklager Nicolaj, men det er Sørens Tommy der er den nonfalske, sippe! ;)\nKirsten said, on maj 26, 2007 at 19:13\nVil også lige sige tak for sidst! (Yeah, right, jeg kom i gang med at skrive på “min rappport”, som jeg blev med at fable om … er først ved at vågne nu). Angående videoen: Hepper selvfølgelig på Prodigy-udgaven, og så er Nicolaj vel egentlig nedstemt…\nKirsten said, on maj 26, 2007 at 19:14\nrapport – nu med to p’er\nKirsten said, on maj 26, 2007 at 19:19\nMærkeligt i øvrigt, at der ikke er et link fra mit navn, selvom jeg allerede er logget in… Nå, fatter som sædvanlig hat.\nSøren K said, on maj 26, 2007 at 20:28\nSelvtak og tak for opbakningen.\nFlot :) Jeg kan så til gengæld prale med at jeg stod op til middag og tog til fernisering på Galleri Munksbøl langt uden for lands lov og ret. Men er i øvrigt også først ved at komme til mig selv nu …\nNicolaj said, on maj 27, 2007 at 15:37\nMed risiko for at virke ynkelig vil jeg bare lige fortælle at hele verden er imod mig.\nKirsten said, on maj 27, 2007 at 16:23\n@ Nicolaj: Sådan er livet! … Troede indtil well…nu, din blog tilhørte ham den anden Nicolaj, der hang ud til Sørens gilde … Brikkerne er så småt begyndt at falde på plads i min træge hjerne…\nNicolaj said, on maj 29, 2007 at 14:30\nJa, sådan noget kender jeg godt. C’est la vie!\nSeebach revisited « Melatonin said, on oktober 21, 2007 at 1:53\n[…] Seebach revisited I tryg forvisning om at Melatonins læsere aldrig besøger andre sider end denne, føler jeg mig hermed forpligtet på at viderebringe nedenstående (for mig) nye kapitel til the neverending story om Seebergs Apache-video (Se også Seebach 1): […]


Jan's Auto Hobro - værksted - brugte biler og nye Mitsubishi\nJan giver Jan noget at køre I\nJan’s Auto stiller bil til rådighed for Hobro Golfklubs greenkeeper\nHobro Golfklubs greenkeeper, Jan Lange er blevet flot kørende. Jan’s Auto i Hobro har nemlig stillet en bil til rådighed for manden, der har ansvaret for en af Danmarks flotteste golfbaner. Der er tale om en sort Mitsubishi Spacestar, som er blevet behørigt udsmykket med reklamer på for både Jan’s Auto og Hobro Golfklub på siderne af bilen.\nKombineret leasing- og sponsoraftale\nAftalen er sat op som en delvis leasingaftale og et delvist sponsorat, og greenkeeper Jan Lange er særdeles tilfreds med aftalen.\n- Vi havde tidligere en lignende 3-årig aftale med Volkswagen. Da de trak sig, var det nærliggende for os at spørge Jan’s Auto om de var interesserede i at indgå en lignende aftale, da de i forvejen er sponsorer i golfklubben. Og de sagde ja med det samme, fortæller Jan Lange, som er imponeret over brændstoføkonomien i sin sorte Mitsubishi Space Star.\n- Den kører cirka 20-21 km. på literen og bortset fra der måske er en kende knapt med plads i den, hvis man skal have alt sit golfudstyr med også, så er det en virkelig god bil at køre i, fortsætter Jan Lange og røber, at han sagtens kunne finde på at investere i en selv, nu hvor børnene næsten er fløjet fra reden.\nGod eksponering i at støtte Hobro Golfklub\nHos Jan’s Auto tog man øjeblikkeligt imod tilbuddet om den delvise sponsor/leasing-aftale af bil til Hobro Golfklub, da det blev dem foreslået.\n- Vi var allerede i forvejen sponsorer i Hobro Golfklub, så vi vidste på forhånd, at sådan en aftale ville være en gevinst for os. Hobro Golfklub er nemlig enormt dygtige til at sørge for, at deres sponsorer får noget ud af de sponsoraftaler de indgår. Vi har allerede fået en masse positiv eksponering ud af de andre sponsorater vi har lagt i klubben, og det er vi sikker på, vi også får med denne aftale, fortæller Morten Estvad Hvid, der er indehaver af Jan’s Auto.\nCopyright © 2017 Jan's Auto Hobro - værksted - brugte biler og nye Mitsubishi


Road Trip gennem staten Vermont – USA - OnTrip.dk\nPå et road trip gennem staten Vermont, vil du opleve smuk natur, bjerge og hyggelige landsbyer. Det er også staten der er kendt for sin ahorns sirup, overdækkede broer og røde huse. Vi havde en masse gode oplevelse på vores tur gennem Vermont.\nMontpelier – Vermonts hovedstad\nMontpelier er hovedstaden i delstaten Vermont. Den har faktisk kun lidt over 8.000 indbyggere og den er, den mindste delstatshovedstad i USA. Den største by i staten Vermont er Burlington, som vi har besøgt. Vi gjorde et lille stop i Montpelier, for der var en bygning som havde fanget vores opmærksomhed – State House med sin forgyldte kuppel og en arkitektur, der kunne lede vores tanker, hen på Grækenland.\nEn sjov ting om Montpelier – Det er den eneste delstatshovedstad som ikke har en Mac Donalds filial.\nMorse Farm – Sirupsgård\nNår du er i Vermont, er et besøg på en sirupsgård et must-do. Vermont er kendt over hele verden, for at producere den bedste ahorn sirup i verden og der var masser af muligheder for at opleve det i Vermont. Ofte har disse sirupsgårde et gårdsalg, hvor de sælger deres produkter fra. Her kan du kan ofte også gå på stier i området og se de mange ahorntræer.\nVi gjorde et stop ved Morse Farm – et hyggeligt sted, hvor de viste hvordan de producerede sirup og her var der også mulighed for at gå på stier, rundt i området, hvis vi ville opleve det. Vi nød nu bare den smukke omkringliggende natur, de farverige græskar og kiggede indenfor i gårdbutikken. Herinde havde de alverdens produkter som vi kunne købe, med en hovedingrediens: Sirup.\nVi kiggede lidt – købte lidt sirup og jeg blev fristet. Jeg har altså en svaghed for softice og her tilbød de softice tilsat sirup. Ikke lige noget jeg havde smagt før, så det skulle prøves. Hold da op! Det er den bedste softice jeg nogensinde har smagt – blød, cremet med lidt smag af ahorns sirup. Godt vi skulle videre, for den kunne jeg hurtigt blive afhængig af.\nNaturen i Vermont\nNaturen dette tidlige efterår i Vermont, var betagende og vi måtte stoppe adskillige gange, selvom vejret desværre var regnfuldt og gråt. Vi kørte ad Highway 100 som er udnævnt til scenic route langs med Green Mountains National Forest. Det var bestemt en smuk vej hvor vi mødte smuk natur, overdækkede broer, de typiske rødmalede huse, vandløb og skoven i sine begyndende efterårsfarver.\nDe små landsbyer\nHele staten Vermont var fyldt med små hyggelige landsbyer, som vi oplevede masser af på vores road trip gennem staten Vermont. I en af byerne opdagede vi et fredagsmarked og vi lavede et stop. Først en kop kaffe på den hyggelige cafe Sandy`s Books and Bakery og bagefter var vi en tur, på det lokale fredagsmarked.\nHer på marked var de lokale mødt op med delikatesser fra hele området, som blev solgt denne fredag. Vi endte med at købe et par hjemmelavet muffins og en quiche. Bestemt et hyggeligt besøg hvor de lokale var nysgerrige, snaksaglige og venlige.\nFrokost i Vermont\nVi stoppede på vores road trip gennem Vermont, ved en lille cafe i en af de små landsbyer, da vi så et skilt. Ja, at gå indenfor var som at træde tilbage i tiden. De gamle træborde som var dækket med blomstret voksduge og træstolene som var moderne for årtier siden.\nDer var rimelig tomt, da vi kom ind men den venlige servitrice var snaksaglig og ja, hvor underligt det end lyder, kendte hun godt Danmark. Hun havde været på udveksling og havde derfor i en periode, boet i Danmark.\nHun fortalte: Ja, det var en stor omvæltning at komme tilbage til Vermont igen, efter at have boet i Danmark. Her i Vermont, er der så stille og der sker ikke rigtig noget.\nFrokosten var rigtig diner frokost. Den ene af os, fik en sandwich men pomme frites og den anden en wrap også med pomme frites. Dertil cola i plastik krus. Maden var rimelig men servicen var fantastisk.\nRoad Trip gennem staten Vermont\nRoad trip gennem staten Vermont var en god oplevelse. Staten var smuk, hyggelig og så meget anderledes, end mange andre amerikanske stater. Denne stat havde små byer – ja, selv en hovedstad på under 10.000 indbyggere. Vi kørte igennem den ene lille landsby efter den anden som lå spredt over det store arealer. En stat som vi godt kunne have ønsket, at opleve med lidt solskin men det er bestemt en stat, vi gerne vender tilbage til for den var så fredfyldt.\nNew England Rejse historie Road trip USA USA Øst Vermont\nDet høres ganske annerledes ut enn de fleste andre stater, ja, med så små byer og bare 10 000 innbyggere i hovedstaden.\nJa, Vermont er meget anderledes end andre stater i USA. Den er næsten helt nordisk 😉\nVar på rundrejse i USA i 2015. Næste gang står Vermont på listen!\nHej Johannes, tak for dit besøg og din kommentar 🙂\nVermont skal i bestemt glæde jer til. En meget smuk og anderledes stat men masser af imponerende natur.


Hyggedag og skattefar | Kultur | fyens.dk\nHyggedag og skattefar\n18 medarbejdere fra Told &Skat, folkekære Birthe Kjær, tre sydfynske piger, Midtfyns Festival-bossen Knud Bjerre samt masser af gæster hyggede sig i går i Skive. foto: casper jakobsen\nBEACHPARTY: Festivalens sidste dag er hyggedag. Men den byder på uventede gæster\nFredag aften var Beachpartychef Knud Bjerre i Aalborg. Her havde han sideløbende med partyet i Skive en to-dages musikfestival kørende, og når Bryan Adams kommer, så kommer chefen også for at tilse, at stjernen får optimale forhold lige til midnatsklokken lyder, og han forlader scenen i Mølleparken.\nMens de 10.000 tilskuere gyngede til den canadiske stjerne, og inden Knud Bjerre ud på natten kom tilbage fra Aalborg, havde han ellers haft uventet besøg på partypladsen i Skive.\n18 mand fra Told & Skat dukkede op og tjekkede boderne, hvad der ikke på nogen måde kunne bekymre Bjerre - heller ikke efterfølgende.\n- Jeg har jo kontrakt med foreningerne i de enkelte boder, og hvem de ansætter og under hvilke forhold, er de selv ansvarlige for, siger han.\nTold & Skat kontrollerede især pizzeriaerne, shawarma-barerne, men også udskænkningssteder.\n- Told & Skat kontrollerer specielt personalet. Om der er nogen, der har lønnet arbejde, samtidig med at de får sociale ydelser af den ene eller den anden art. Og så har de svært ved at tro, at vi - foreningerne - ikke aflønner hjælperne, siger Niels Chr. Jeppesen, formand for Sparkær Idrætsforening.\nHvad Told & Skat rent faktisk fik ud af det, er der ikke rigtig nogen, der ved.\n- Men den slags aktioner har stor præventiv virkning, siger Jeppesen.\nDe sydfynske piger\nSkattefars besøg gik glat hen over hovedet på publikum, og det kunne heller ikke ødelægge Knud Bjerres humør på sidstedagen, der, som han siger, er dagen, hvor der skal hygges. Der er alligevel ikke noget, der kan laves om, og børn og forældre kommer på besøg.\nSå bortset fra køreturen til Aalborg for at hente Bryan Adams, er der dømt hygge.\nDet er der også for de tre sydfynske piger, Liv Reese, Karoline Riber og Josefine Hüttel fra Skaarup. De tre unge teenagere i gruppen Jolika vandt konkurrencen "Komet for en aften" i Svendborg, og er nu taget med manager René Wowk fra RW Production i Ringe til Beachparty i Skive, som en del af vinderpræmien.\n- Jeg har også Popstar-deltagerne Maria Lucia, Jannik og Christina med i bilen. De optræder på Store Scene, men er også med for at lære og for at se, hvad der foregår bag scenen, siger René Wowk.\n- Dem skal vi høre, høre noget andet god musik, lege vi er kendte, have nogle autografer og tage nogle billeder af de kendte, griner pigerne, der i aftes sang i Skaaruphallen i forbindelse med opvisningskampen mellem GOG og Tved, og som i løbet af ugen har andre engagementer i det sydfyske.\nBlandt deres idoler tælles Birthe Kjær ikke.\nHun har til gengæld en kæmpemenighed på Beach Partyet bestående af unge, midaldrende og gamle, som hopper, gynger og synger med på "Vi maler byen rød" "Arrivedeci Frans", så selv skyerne synes at flytte sig.\n- Vi har ikke tid til at snakke, vi skal over at høre Birthe Kjær, siger et par journalistpraktikanter fra Skive Folkeblad.\nDet samme skal en god del af de 150 VIP'ere fra Radio Viborgs sponsorkreds, Danmarks største lokalradio, der i dagens anledning er inviteret på grillmad og fadøl backstage. Og mange af dem står klar med papir og blyant. De skal have autografer med hjem.\nMen ikke fra Bryan Adams. I sin langærmede T-shirt, cowboybukser og Adidas-sko får han lov at passe sig selv, spise den kage, en kvindelig beundrer har foræret ham, og varme op på sin akustiske guitar i skurvognen, serviceret af egen kok, en hær af medbragte hjælpere og et partycrew, der virkelig er oppe på stikkerne.\n- Birthe Kjær er ren kult på Skive Beach Party, siger Knud Bjerre.\nHan befandt sig også blandt tilskuerne og i koret til "Den knaldrøde gummibåd".


Dines Bogø - Lyngby-Taarbæk, Holger Danske, Taarbæk Strandvej 40\nTaarbæk Strandvej 40, Klampenborg\nLyngby - generelt ... Dines Bogø .. Region VI - Nord\nSydlige del af Taarbæk Strandvej set mod øst. I midten ligger grunden Taarbæk Strandvej 40. Tryk på foto og se markering af, hvor tunnel var gravet fra smøregrav under garage. I buskads på vestsiden af vejen skulle tunnel føre op i en lodret skakt. Da tyskerne sprængte villaen blev omkringliggende villaer stærkt beskadiget og tunnel blev også ødelagt. Noget af vejen skred efterfølgende sammen.\nOmkring 5. september 1944 oprettede modstandsorganisationen Holger Danske 14 mindre hovedkvarterer "Mobiliseringssteder", primært nord for København.\nEn af villaerne man benyttede lå på Taarbæk Strandvej 40, i dag kendt som "Bombegrunden". "Mobiliseringen" blev bibeholdt ca. 14 dage, men netop villaen på Taarbæk Strandvej fortsatte man med at anvende.\nGestapo gennemsøgte villaen natten mellem 9. og 10. november 1944. De fandt geværer, håndgranater og en liste med forskellige navne. "Bombegrunden" fik senere sit tilnavn fordi besættelsesmagten dagen efter, 11. november 1944 sprængte huset.\nI.flg. en ældre bestemmelse blev Bombegrunden og andre nærliggende grunde fredet.\nPeter-gruppen, der arbejdede for tyskerne, fandt bl.a. en liste med navne og 4-cifrede tal. Et gæt var, at det drejede sig om telefonnumre. Der var ikke anført centralnavne.\nGestapo undersøgte, hvem der var ejere af telefonnumrene, når man kombinerede tal med forskellige sandsynlige centralnavne. Et stort arbejde. I Ny Adelgade fandt man i en lejlighed et våben. Denne lejlighed blev sat under opsyn. Desværre var der gevinst.\nSeks HD-folk blev anholdt og efterfølgende sendt til KZ-lejren Neuengamme. Tre modstandsfolk undslap bagholdet. I første omgang troede Holger Danske, at det var en af deres kontakter, nemlig Hanne Dindler, der havde røbet adressen. Hun var en af de få, ud over gruppen, der kendte adressen.\nFørst efter Befrielsen fik man under afhøring af en dansk tyskansat klarhed over, at hun ikke var årsag til aktionen i Ny Adelgade.\nHanne Dindlers omdømme var dog ødelagt og i pressen var der i sommeren 1945 mange negativer avisartikler om hende bl.a. at hun havde arbejdet sammen med værnemageren Wagge-Andersen. Denne spionerede dog sideløbende med sit arbejde for Modstandsbevægelsen og han skaffede mange penge til deres organisation.\nBåde Hanne Dindler og entreprenør Poul Wagga-Andersen leverede også oplysninger om tyske anlæg til den Polsk-Engelske Efterretningstjenstes danske afdeling.\nHanne Dindler blev tilbageholdt af Holger Danske og sendt til Sverige, da man fejlagtigt mistænkte hende for, at have stukket en gruppe.\nDer er nu (2014) fundet et foto fra havesiden af den villa, der lå på grunden indtil november 1944. På et matrikelkort kan man se beliggenhed af villa og garage.\nÆldre og nyere matrikelkort, med angivelse af garage og villa. Det ældre kort angiver bygninger, medens man på det nyere har indtegnet bygninger mere korrekt.\n1945 og 2011. Taarbæk Strandvej 40. I 2010 blev der opsat et handicaptoilet på grunden og et skilt ved indgangen fortæller kort om grunden. Bombning af huset og nuværende fredning.\nTv. Et af flere fotos af denne villa er afleveret til Frihedsmuseet angivet som Taarbæk Strandvej 40. Det er IKKE villaen i Taarbæk. Th. Villa Søvang, Taarbæk Strandvej 40 set fra haven ca. 1900 (Foto i Taarbæk Samlingen).\nBemærk brandkøretøjet, der er fra Københavns Brandvæsen. Bemærk sporvognsskinner i forgrunden. Taarbæk Strandvej 40 ligger i Lyngby-Taarbæk kommune og der har aldrig kørt sporvogne i Taarbæk. Foto tv. har været gengivet i bøger, der omtaler "TS 40".\nVillaen på Taarbæk Strandvej 40 tilhørte fru Mathilde Heckscher. Hun var flygtet til Sverige i 1943 og "Eigil" Povl Falk-Jensen flyttede ind i villaen med sine folk under den såkaldte "Mobilisering".\nOveralt i huset kunne man se fru Heckschers jødiske tilknytning. Der var symboler og skriftsteder.\nFrihedsmussets Forlag fik lov til i 2010, at udgive "Eigil", Povl Falk-Jensen's, erindringer, hvor han bl.a. fortæller om villaen på Taarbæk Strandvej. (Foto fra 2010 er i.flg. Scanpixs inkassobureau taget af en prof. fotograf). Erstattes snarest af et foto taget af en fotograf, der kan stave navnet på personen korrekt.\nEn officer fra hæren var tilknyttet organisationen og han stod for tunnelgravningen og ændring af huset til en "fæstning".\nFra smøregraven i garagen anlagde man en tunnel, der førte under vejen til en lodret skakt i noget buskads på vestsiden af Taarbæk Strandvej.\nDaglige Beretninger om Begivenheder under den tyske Besættelse, mandag 13. november 1944.\nSprængning af Strandvejsvilla.\nVillaen Taarbæk Strandvej 40, som det tyske Politi i Lørdags Middags sprængte i Luften, tilhørte Fru Mathilde Heckscher, som for Tiden opholder sig i Sverige.\nDet tyske Politi anholdt for 14 Dage siden nogle unge Mennesker, som havde boet i Villaen. Det er disse unge Menneskers Færden i Ejendommen, man ønskede at efterfølge med Repressalier af den Art, som bragtes i Anvendelse.\nBeboerne i de omliggende Ejendomme og Villaer fik Ordre til at lukke Døre og Vinduer op, da en Eksplosion skulde finde Sted. Bombens Virkning var imidlertid saa kraftig, at 3 Naboejendomme beskadigedes stærkt ved Rystelsen, der paa sine Steder delvis ødelagde Etageadskillelserne. Desuden sprængtes en Række Vinduer i Kvarteret trods alle Forsigtighedsregler.\nTyskerne forlangte, at de danske censurede aviser skulle omtale aktionen.