Verratti-agent afskriver italienske klubber - Nyheder - BarcelonaFC.dk\nVerratti-agent afskriver italienske klubber\nMarco Verratti er klar til at indgå i et helt nyt projekt efter som PSG-projektet mere eller mindre har stået fast i et par år. I løbet af de seneste dage har spilleren gjort det klart for den franske klub, at han gerne vil videre denne sommer.\nBåde italienske klubber og Barcelona har været sat i forbindelse med Verratti, men hans egen agent tror ikke på, at de italienske klubber har råd til ham. I lange træk afskriver han således de italienske klubber og det efterlader nærmest Barcelona som eneste bejler af seriøs interesse.\n- Det er svært at konkludere, men en sådan aftale er nok ikke muligt for de italienske klubber. Det er en kompliceret opgave og vi har luftet vores idéer til PSG, fortæller Verrattis agent Donato Di Campli ifølge Sky Italia.\nBarcelona menes at byde omkring 750 millioner kroner for midtbanespilleren og selvom Juventus ofte har vist økonomiske muskler, så lader det altså ikke til at de kan være med - for Verratti kommer bestemt heller ikke til at kræve en lav løn såfremt et skifte kommer på tale.\nLige nu venter man i Barcelona på at PSG reagerer på tilbuddet. Barcelona bad Verratti om hjælp, da PSG konstant afviste Barcelonas forsøg på at forhandle. Derfor tog Verratti og hans agent arbejdshandskerne på, planlagde et møde med PSG og fortalte klubben, at de skal lytte til tilbud.


Georg jensen marguerit armbånd\nGeorg jensen marguerit armbånd. Georg Jensen DAISY / Marguerit smykker\nSite map Marguerit armbånd (16/18 cm) i forgyldt sølv | Georg Jensen China no online shop. DKKJa, jeg accepterer at modtage tilpasset markedsføring pr. Derudover sættes armbånd også i forbindelse med det danske kongehus. Daisy armbånd - jensen sterlingsølv med emalje. Marguerit et smykke plejesæt med dit smykkekøb over kr. Pris på forepørgsel. Modtag et smykke plejesæt med dit smykkekøb over georg. Udforsk Daisy, de klassiske marguerit smykker. Køb online nu med gratis gaveindpakning og sikker levering. Tidløse og elegante øreringe, halskæder, armbånd. Stort udvalg af Daisy Marguerit smykker fra Georg Jensen! Vi forhandler bl.a. halskæder, armbånd og ringe fra Georg Jensens Daisy Marguerit serie.\nGEORG JENSEN MARGUERIT ARMBÅND - overnatning århus syd. Marguerit Smykker - Daisy\nGeorg jensen marguerit armbånd, royal copenhagen factory outlet Produktinfo\nKøb Georg Jensen armbånd hos Henrik Ørsnes. Se de evigt populære marguerit armbånd eller eksklusiv Torun armring. Vi har et stort udvalg - Lad dig friste. Stort udvalg af Georg Jensens marguerit smykker. I anledning af vores fødselsdag kan du få 15% på alt Georg Jensen med rabatkoden GJ Georg Jensen Daisy smykker, eller marguerit smykker som de også kaldes, er en ægte klassiker fra Georg Jensen. Georg Jensen DAISY armbånd - Stort udvalg af Georg Jensens marguerit smykker. I anledning af vores fødselsdag kan du få 15% på alt Georg Jensen med rabatkoden GJ Georg Jensen Daisy smykker, eller marguerit smykker som de også kaldes, er en ægte klassiker fra Georg Jensen. Georg Jensen DAISY armbånd - Marguerit smykker er Georg Jensens mest populære smykkeserie. Serien hedder rigtigt Georg Jensen Marguerit Armbånd i Forgyldt Sølv. ,00 DKK. Sammenlign priser og læs anmeldelser af daisy armbånd georg jensen Smykker. Klik her og find den bedste pris nu!. Georg jensen daisy Smykker ✓ SPAR penge ved at sammenligne priser på + modeller ✓ Læs Georg Jensen Daisy Armbånd - Guldplaterad/Hvid- 16 cm. Den ikoniske Marguerit kollektion fra Georg Jensen er kendt og elsket for dens elegante udtryk. Den smukke marguerit fås både som vedhæng, øreringe, armbånd, fingerringe og halskæder – og det store udvalg gør det let at finde et smykke til enhver lejlighed.\nGEORG JENSEN MARGUERIT ARMBÅND - vestergaard møbler lyngby. Marguerit Smykker - Daisy\nDAISY armbånd - forgyldt sterlingsølv med hvid emalje georg jensen marguerit armbånd Georg Jensen Marguerit ring. Af samtlige marguerit smykker, også kendt som Daisy smykker, er Georg Jensen Marguerit ringen den absolutte favorit blandt mange. Marguerit ringen er blevet symbolet for Daisy kollektionen og er blandt mange blevet et must i smykkekollektionen. Smukt forarbejdede smykker som armbånd, ringe og halskæder i sølv og guld fra Georg Jensen er det ultimative inden for skandinavisk smykkekunst. Shop online i dag. Gratis gaveindpakning. Sikker levering.\nDaisy Marguerit micro til nano\n|Justitsministeriet kan tilslutte sig det, som med rimelighed kan forlanges unddraget offentligheden. |Datatilsynet kan fastsætte nærmere vilkår for registreringen.\nStort udvalg af Georg Jensens marguerit smykker. I anledning af vores fødselsdag kan du få 15% på alt Georg Jensen med rabatkoden GJ Udforsk Daisy, de klassiske marguerit smykker. Køb online nu med gratis gaveindpakning og sikker levering. Tidløse og elegante øreringe, halskæder, armbånd. Georg jensen daisy Smykker ✓ SPAR penge ved at sammenligne priser på + modeller ✓ Læs Georg Jensen Daisy Armbånd - Guldplaterad/Hvid- 16 cm. Georg Jensen er verdenskendt for sine smykker. Særligt kendt er marguerit armbånd, som eksempelvis bæres af Dronningen. Foruden disse er armringene fra Georg Jensen også meget populære. Armringene er i et enkelt design, der tiltaler de fleste. Henrik Ørsnes er autoriseret forhandler af Georg Jensen - din garanti for, at smykkerne er %.\nGeorg jensen marguerit armbånd, hvad kan man lave på sjælland Produktinfo\nStort udvalg af Georg Jensens marguerit smykker. Her kan du finde en klassisk marguerit ring eller et altid moderne marguerit armbånd. Kollektionen hedder Daisy, men smykkerne omtales ofte som marguerit smykker. Siden 'erne har Daisy været et dansk nationalikon, og . Stort udvalg af Daisy Marguerit smykker fra Georg Jensen! Vi forhandler bl.a. halskæder, armbånd og ringe fra Georg Jensens Daisy Marguerit serie. FRI FRAGT! Få prismatch på Guldsmed Østergaards webshop.\nGeorg Jensen Daisy smykkereller marguerit smykker som de også kaldes, er en jensen klassiker fra Georg Jensen. Igennem generationer har de ekstravagante Daisy smykker fra Georg Jensen været marguerit favorit. Daisy kollektion er armbånd af Danmarks nationalblomst, nemlig margueritten. Georg sættes margueritten også i forbindelse med det danske kongehus.\nGeorg jensen marguerit armbånd 4.6\nSiguiente: Campingpladser på bornholm » »\nAnterior: « « Eskimo 3 fiskeolie test\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Georg jensen marguerit armbånd abab.eseeddo.se


Efterår Kerteminde Sejlklub Tirsdagssejladser PDF\nDownload "Efterår Kerteminde Sejlklub Tirsdagssejladser 2006"\n1 Så er vi i gang igen Der var lovet svag vind fra DMI, og det skal jeg lige love for at vi fik. Dommeren havde lagt en fælles bane ud til D-mærket og derefter i mål på ca.3,7 sm. Vi fik en elendig start, hvor vi blev "skrællet" af ved styrbord mærke, og måtte snurre en tur rundt om os selv. Men intet er jo så skidt, som det siges. Vi slog ud på styrbord side af banen. Det blev vi nemlig nødt til, for ylvaen vendte lige foran os, da vi var kommet over linien. Derved viste det sig, at vi sejlede ind i skralderen, så da vi vendte over på SB halse kunne vi holde mærket op, da vinden rummede og rummede og vi kom op til D-mærket som, tror jeg, 5. båd. Vi prøvede i lighed med andre at sejle med spiler lige efter mærket, men det gik ikke og genuaen kom op igen. Ca. halvvejs nede blev vinden helt væk og vi gjorde klar til at vente på at klokken blev 22. Men stille og roligt kom vinden igen, efter at have sprunget næsten 90 grader. Pludselig tog et eller andet ved Scanti, for væk var de og de tog da også overaltsejren. Tillykke med det. Op med spileren og ind mod mål. Vi havde en fin lille fight med Tøsen, som efter at vi havde overhalet dem, kom fint igen og kom ind lige før os. Vi tog løbssejren, og sørme om ikke vi også blev udtrukket, så jeg kunne stolt modtage min første præmie nogensinde for en vundet sejlads, også selv om det var en No.5 ;o) Et lille regnestykke viser, at da jeg har sejlet i 25 år og kan forventes at blive 90 år gammel, så er der 1,96 præmie tilbage til mig i mit sejlerliv, så Fruen kommer nok supplere op med No.5 hvis vi skal kunne byde gæster på en snaps ;o) Atter engang smagte Mariannes øl RIGTIGT godt og det var jo en værdig afslutning for min X79'er med en 2' plads overalt, for næste gang kommer vi i Fruens nyerhvervelse - en Banner 30 der også kommer til at lyde navnet. Vi ses derude Puh, for en blæser Så kom vinden. 14 m/s fra vest gav mulighed for at prøve kræfter med boathandling og en længere bane. G-M-G-M-G og så hjem til biksemaden. Vi kom jo i en for os ny båd, en Banner 30 spc, og det blev en herretur skal jeg lige love for. Bagefter fik jeg at vide at det blæste omkring 14 m/s i starten, så der er ikke noget at sige til, at jeg Dokument 2 af 2 Side 1 af 7\n2 synes vi havde travlt. Vi er nu placeret i løb 3 og dermed i første start. Det blev ikke nogen præmiestart for forsejls spilaflasteren kunne ikke holde sejlet og vi havde kun 1 reb i, så vi væltede noget rundt. På vej mod M mærket kom vi lige ind over 2' start, hvilket dog gik godt, for alle tog hensyn og holdt hovedet koldt. Vi var ikke den eneste med en ny båd. Der var fin udsigt til Peter Kristoffersens flotte nye Mumm, trods dramatikken. Lige før mærket røg Sallys spiler sidelæns ud i luften, men det gik heldigvis godt. Grejet blev generelt belastet hårdt og det gik jo bl.a. ud over Matador, der måtte sejle i havn med et revnet storsejl. Vi rebede til 2' reb og fik byttet lidt rundt, så vi kunne køre forsejlsfaldet på skødet og dermed få tilstrækkeligt træk og dermed en ordentlig facon i sejlet. Vi var så nær ikke kommet korrekt ind, for jeg havde da glemt alt om at vi lige skulle en gang ekstra rundt om G, før vi skulle i mål. Godt at gasterne var vågne. Sally fik lidt kompensation for oplevelsen ved at vinde en præmie i Bjarnes lykkehjulsudtrækning. Dog havde de nær ikke opdaget det, for der var så god gang i snakken, at de ikke selv opdagede, at de var blevet udtrukket ;O) Vi har taget lidt billeder af sejladsen og lægger dem op på fotalbummet En dejlig aften på vandet - nu med video Så fik vi atter en dejlig aften på vandet. Denne gang havde skiftet lidt ud i besætningen, idet Oluf har et tilfælde af "hobbysammenstød", så ny Bannerfører på er Fruen selv. Bortset fra starten, som jeg tog, så gik det fint. Fruens eneste bemærking til det var, at "der er NOGEN flere både, end om mandagen" ;O) Vi skulle sejle A-D-A-hjem og man kan godt mærke at det er et nyt skib for os. Krydset op mod A-mærket gik fint med en lille fight med Roughphy, der var i stand til at sejle hen over os. Den går ikke næste gang, ellers må vi have en Luffe ;o), men der er da et stykke vej op til Roughphy, så der er plads til udvikling. Placering af liner, hal osv. er ikke indgroet endnu og opgaverne er lidt anderledes fordelt med Fruen ved pinden, så det voldte lidt besvær i forbindelse med spilerbenet, hvor vi sloges en del for at få spileren op, men op kom den da. det gik strygende ned til D- mærket, hvor vi sejlede lidt konservativ med tidlig spilernedtagning. Det gjorde de derimod ikke på Tøsen. Bang, så var det bommet - Dokument 2 af 2 Side 2 af 7\n3 rundt om mærket og fuld drøn op mod A-mærket igen. Se det var boathandling. Krydset op til A-mærket var præget af en fin fight mellem de to H- både med 371 i sejlet, hvoraf den ene må være Peter Pedal. De vendte lidt på hinanden, så det ud til og ca.60% oppe af benet tog de hver sin beslutning om hvad vej der var bedst til mærket. En gik til styrbord i banen og en gik til bagbord. Hvem der klarede sig bedst kunne jeg ikke se, for de hedder jo begge 371 ;o) Vi kom fornuftigt rundt om mærket lige i hælene på Dessert, der måtte vende en ekstra gang, og det gik med fuld tryk ned mod den røde bøje. Mulighederne for forandring var næsten udtømte for vindretningen tillod kun en optimal vej til mållinien og den tog Dessert, så der var ikke noget at gøre. Men der er kun 8 sekunder op til dem, så næste gang... Præmieoverrækkelsen var som sædvanlig en festlig afslutning, og jeg kan kun opfordre alle til at møde op og være med. Måske får man endog en præmie med hjem. Kong Fus lå i hvert tilfælde til præmie, men på grund af forfald, gik den til Karma. Det samme gjaldt Darlene på Kerteminde Handicap, men den fik Grand Cru. Det var en dejlig aften, der sluttede med en morsom historie fra Søren Schnack. Hvad pointen var vil jeg beholde for os, der var der ;o) Vi ses derude. PS. Jesper fra Gi-Gi har lavet en lille video af H-båds starten. Den ligger som resultat 4, og er et eksperiment. Der er også billeder på fotoalbummet, takket være Jesper Blæst i løjt vejr Ja, det var jo ikke nogen pragtpræstation fra 's side. Vi fik ellers en god start i den forstand, at vi startede med fart i båden og var ved linien da starten gik. Desværre var det et stykke nede af linien, og da DMI havde lovet højredrejende vind ville det have været bedre med en start, hvor vi kunne have vendt over på bagbord halse lige efter starten. Derved kunne vi have taget et kort hug på "skralder"-benet og så have vendt rundt på"rummer"-benet og fået fordel op til mærket. Vinden havde dog ikke læst DMI's prognose, så den svingede lidt frem og tilbage, og starten kostede os ikke noget videre. Ellers kan man godt mærke at bådene er blevet mere dristige, for der tudes i "For tidligt over linien" hornet når starten går, så nogen må være over linien. Ikke os naturligvis ;o) men nogen andre. Men det er jo naturligt at det vil ske, for vi vil jo alle have den bedste start. Nå, spilerbenet gik ok, selvom vi nær var sejlet galt i byen. Hvis jeg ikke havde kodet C-mærket ind i den for mig nye GPS'er, så havde Dokument 2 af 2 Side 3 af 7\n4 vi nok aldrig fundet det ;o) Et stykke før mærket fik Spica fat i os med vindskyggen og vi tabte mærkbart fart. Det var et rigtigt matchrace trick, og selvom vi forsøgte os med et, nok lidt for, forsigtigt luffenummer, så var de ikke til at stoppe, og Spica gled uden om os uden besvær. Men vi kom igen ved at gå bagom og erobre plads ved mærket. Vi holdt spileren gående længere end vanligt, men fik den ned i tide, så krydset kunne startes med tryk på. Det kryds var til gengæld noget m:ø:g, for vi kunne simpelthen ikke holde fart i båden. Vi havde ellers haft en af de lokale trimhajer, der har Banner erfaring, med ude for at se på sagerne om lørdagen, men atter engang må vi nok konstatere, at båden er der ikke noget i vejen med. Besætningen derimod. Vi gik hhv. for højt og for lavt og kunne slet ikke finde balancen, så vi kommer til at arbejde noget mere med båden og dens trim. Nå, vi kom da op til mål i hælene på Gi-Gi, der bare sejler som en raket. Vi vurderede, at den udadgående strøm ikke var alt for stærk, så vi prøvede at gå modsat efter den røde bøje. Den var ikke nogen super ide, men hvo intet vover, som det siges. Som jeg ser det, så var det bedste ved lige den aften Mariannes suppe ;o) Vi prøver igen næste tirsdag Værdifulde erfaringer Se det var straks bedre. Vi kom ud i fornuftig tid inden starten og nåede at arbejde med trimmet og balancen på båden. Vi kunne ikke få spilaflasteren til forsejlet til at holde, så der måtte en nødløsning til. Det er godt at der er flere spil på båden. Det ligner et vinterprojekt. Vi arbejder stadig med positionerne, og det er tydeligt at vi hver især er overbelastet i enkelte situationer, så det må vi arbejde mere med, så det bliver mere flydende ved vendinger og mærkerundinger. Det virker som om løjgangstrim, bagstag og storsejl sidder oveni hinanden, og det er svært at få plads til alle hænder på en gang. Det må kunne løses ved at arbejde med en rækkefølge i forbindelse med vendinger. Starten gik fint, selvom jeg godt kunne have ønsket mig mere fri vind, men vi er jo mange der skal afsted på en gang. Vi trak nok lidt for langt over i venstre side af banen, for vi kom op temmelig tæt på mærket på bagbords halse, og måtte have tungen lige i munden for at kommet sikkert forbi, og dermed kunne vende sikkert rundt. Vi var 7. båd rundt om topmærket første gang. Det med at komme på den "forkerte" halse til mærket har konsekvenser, idet vi jo så får kortere tid til at få gjort spileren klar, Dokument 2 af 2 Side 4 af 7\n5 og det kunne godt ses. Vi kæmpede alt for længe med at få den op. Det er et punkt vi skal gøre meget bedre. Igen kunne vi se på "Tøsen" - PUF og så står den. Respekt. GPS'en er godt på vej til at blive mit yndlingsinstrument. "GOTO C" og så farer vi ikke vild. Det er fedt. Vi fik en rimeligt god vending rundt om mærket, selvom vi måtte bomme en ekstra gang, og det fik da adrenalinen op at koge, for lige pludselig skulle den stage altså bare på plads og helst NU. Andet kryds var noget bedre, for vi havde fri vind og kunne sejle som vi fandt bedst, og med 6.3 knob på krydset er der vist ikke så meget at hente der. Vi kom rundt om A-mærket sammen med "Olivia", som er et meget smukt skib at se på, selv om jeg jo helst vil se hende, når jeg kigger bagud ;o) og det kom jeg da også til, da vi fik spileren op. Lidt hurtigere denne gang, heldigvis. Andet spiler ben gik rimeligt fredeligt, om end jeg nok burde have båret den anden spiler, som er større. Men jeg er ikke kendt nok med båden endnu til præcist at kunne vurdere korrekt, hvilken spiler der er mest optimal i forhold til vinden, og jeg syntes at der var rimeligt tryk på, i hvert tilfælde i starten. 3.krydsben gik på samme måde med plads til at vælge frit, og vi kom fornemt rundt om A-mærket og så var der jo bare dømt trimræs ned til det grønne mærke. Dommerne skal have megen ros for deres timing og vurdering. 2.start kom op til mål sammen med os, og det var meget flot beregnet. At jeg så blev sejlet over af Formanden er jo en anden snak. Den er fa**me stor sådan en Luffe 44 på nært hold. Den stikker også temmelig dybt, så de måtte jo have plads for land. Det er heldigvis civiliserede folk, så vi blev ikke nødt at lave flere vendinger end højst nødvendigt, idet vi kunne gå lige i mål. Men stor er den altså - og hurtig. Vi ses på lørdag E-hjem Det var endnu en dejlig aften på vandet. Vi skulle alle sejle E-hjem, for nu begynder mørket at trænge sig på. Alle er nu klar over at hvis der kun står et 1-tal, så er det direkte i mål efter at have rundet top-mærket, men der er såmænd udfordringer nok i en så enkel bane. Denne gang var valget om man skulle gå til venstre eller til højre i banen, og umiddelbart så det ud som om det var fordelagtigt at slå til venstre ud i bugten, for der var mange der gjorde det. Efter mærkerundingen var det op med spileren og igen træffe valget om man skulle sejle den direkte vej, der går tæt under land, eller om man skulle sejle i en "banan" til højre ud i bugten. Bajazzo og Je-An fulgtes tæt ad i en ret stor "banan" og blev 1 hhv. Dokument 2 af 2 Side 5 af 7\n6 3 overalt med Mumm 30 imellem sig. Så det kunne nok betale sig. Vi ses på lørdag, hvor 1' start går kl. 10. mvh PS. Billedet viser Bajazzo på Romsø Rundt, men jeg synes at de ser rasende godt ud ;o) Sidste sejlads nr. 1 Så var der atter engang blæsevejr. 10m/s med start mellem rød og grøn havnebøje. Egentligt en god måde at starte på, selvom afstanden var lidt kort, og det jo indbød til tyvstart, da der jo ikke er nogen mulighed for kontrol. Men det så nu meget fair ud i vores start, som var første start. Vi skulle ud til M-mærket på møllegrunden, og selvom vi gjorde hvad vi kunne, så var vi nu glade for ikke at være første båd derude, for vi har ikke været der før, og vi havde ikke fået puttet M- mærket i GPS'eren, så vi var lidt "lost" derude. Det var nu ikke derfor at vi ikke kom først rundt ;o) Vi gjorde skam hvad vi kunne, men vi må sande at det tager noget tid at lære at sejle en ny båd. Vi har nu fået en del information, som skal bearbejdes i vinterens løb, og så må vi se om ikke vi kan være med til at slås om glas i næste sæson. mvh PS. Billedet er taget mellem sejladserne, for der var lidt for meget tryk på mens vi var derude ;o) Sidste sejlads nr. 2 Så skete det der selvfølgelig ikke må ske. 2' start i andet løb fik ikke noget bundmærke opgivet, og efter megen snak, bl.a. med de implicerede valgte kølbådsudvalget at annullere 2' start. Vi har haft 16 dejlige sejladser i år, og dem må vi sætte pris på og takke dommeren, hjælperne og tastedamerne, som gør et fantastisk stort og desværre lidt skjult stykke arbejde for os. I skal have rigtigt mange tak for det. Så må vi andre vende det blinde øje til den ene fejl, der jo skete, uden at nogen ville det. Kølbådsudvalget har valgt at lægge resultaterne med tydelig "Annulleret" markering alligevel, så man kan vurdere hvordan det Dokument 2 af 2 Side 6 af 7\n7 gik og hhv. glæde sig eller græmme sig. I første start gik fuldstændigt lydefrit, og vi havde en fin tur ud til D-mærket, som vi i øvrigt kan takke formanden for. Det der med boathandling må vi træne på, for det tog D*LME lang tid at få den spiler op, men tju hej hvor det gik, da den endelig kom op. Vi kunne endda gå i mål med den oppe. At vi så måtte lade det luv skøde løbe ud gennem blokken for at få den ned igen, og at den blev RET våd, er en helt anden snak. Tusinde tak for i år. Tak til dommerne, damerne, deltagerne og Marianne for en dejlig sæson med det velnok bedste solskinsvejr JEG i hvert tilfælde kan huske! Ses vi til afriggersejladsen og festen? Ellers må I have en god og forhåbentligt kort vinter, indtil vi igen skal ud på vandet. Med sejlerhilsen PS. I får lige "Fremma'" en gang til, for jeg har altså ikke andre billeder fra idag ;o) Dokument 2 af 2 Side 7 af 7


FEMALE VIAGRA - (Sildenafil citrate 100 mg): Pris, Anvendelser, Dosering & Bivirkninger Information\nKvinde Viagra øger niveauet af testosteron i blodet, øger den seksuelle tilbagekaldelse og ekstrem følsomhed over for stimulation. Det er videnskabeligt formuleret til at give intens seksuel tilfredsstillelse for kvinder, der søger ultimativ nydelse. Det virker ved at øge genital blodgennemstrømning og vaginal overholdelse resulterer i intensiveret nydelse under seksuel aktivitet. Den karakteristiske ' pink-pille ' er tilgængelig for enlige kvinder og par i bekvem billig tabletform.\nTag dette lægemiddel gennem munden med et glas vand. Dosis er normalt taget 30-45 minutter før seksuel aktivitet. Du må ikke tage dosis mere end én gang om dagen. Tag ikke din medicin oftere end anvist.\nKontaktlægen eller sundhedspersonalet med det samme, hvis erektionen varer længere end 4 timer, eller hvis det bliver smertefuldt. Dette kan være et tegn på et alvorligt problem og skal behandles med det samme for at forhindre permanent skade.


Helbred Mange danskere får ikke den nødvendige søvn, og det kan føre alverdens dårligdomme med sig.\nVi mennesker har brug for 7-9 timers søvn i døgnet.\nVi mennesker har brug for 7-9 timers søvn i døgnet, for at vi kan fungere optimalt. Opgørelser viser imidlertid, at mange ikke får den nødvendige søvn. Ifølge Vidensråd for Forebyggelse har 10 procent af alle voksne danskere været meget generet af søvnproblemer inden for de seneste to uger, mens 30 procent har været lidt generet. Søvnekspert Mikael Rasmussen beskriver de dystre konsekvenser: ”Længere perioder med dårlig søvn er forbundet med øget risiko for depression, hjerte-kar-sygdomme, diabetes 2, infektionsproblemer, fedme og en forkortet livslængde,” siger han.\nVil man sikre sig en god nattesøvn, er der nogle råd, man kan følge. ”Det vigtigste er regelmæssighed. Sørg for at gå i seng og stå op på nogenlunde samme tid hver dag. Desuden har vi brug for meget lys i dagstimerne og komplet mørke, når vi skal sove. Det er nemlig lys og mørke, der styrer vores døgnrytme,” siger han. Derfor: ”Drop mobiltelefonen, tabletten eller andre lyskilder, når du skal sove. Læs i stedet en bog eller lyt til lidt musik og sørg for at falde ned, inden du skal sove.”


Kasernen v/Viktor Balle – Onsild Lokalhistorie\nLokalhistorisk Forening i Onsild-byerne.\nÅret var 1936. Jeg var 19 år gammel, havde været arbejdsløs længe, mit højeste ønske var at få et job ligegyldigt ved hvad, blot ikke ved landbruget mere, for med det utal af tvangsauktioner over hele landet så jeg ingen muligheder for fremtiden indenfor dette område. Vel nærmest i desperation meldte jeg mig ind i DAF-afdelingen i Onsild. Og så blev det endnu værre at klare sig. Som ugift kunne man ikke få nogen form for hjælp, understøttelse, man skulle klare sig selv – eller bukke under, samfundet var ganske ligeglad. Det var vilkårene for en ung ugift mand dengang.\nDet var svært at skulle skaffe de 3 kr. til fagf.kontingent hver uge, henstand gaves ikke, og blev de 3 kr. ikke indbetalt blev man slettet, og de allerede indbetalte penge var tabt.\nJeg blev indmeldt i fagf. d.2.januar 1936. Der var godt 2 mdr. til min indkaldelse til aftjening af min værnepligt, og det var en drøj tid, men jeg hutlede mig igennem den, og d.lo.marts k1.12,00 meldte jeg mig på Vester Alles kaserne Århus.\nKasernen var 2 år tidligere blevet overtaget af det hestetrukne artilleri, efter at dragon-eskadronen var blevet flyttet til Randers.\nDet hestetrukne artilleri havde ellers været på Langelandsgades kaserne, men den var nu overtaget af det let-motoriserede artilleri. På den tredie kaserne på Høegh Guldbergsgade holdt det svære artilleri til samt luftartilleriet.\nPå Vester Alles kaserne fik vi en utrolig god forplejning, som kun blev overgået af Marinens kaserne i Kbhvn. Og det var helt nyt for mig at kunne spise sig mæt 3 gange daglig i veltillavet mad!\nMen maden skulle sluges, man skulle skynde sig, for der kunne lige pludselig lyde et brøl i den store spisestue: Bordhold ret! Og så var det måltid forbi!\nLønnen var 50 øre pr. dag, = 5 kr. udbetalt hver 10.dag. Efter 5 mdr. steg beløbet til 7,5o kr. hver lo, dag, og pengene slog rigeligt til, enkelte sparede endda op af det lille beløb, ingen af os var forvænte!\nKasernen bestod af en lang bygning langs ~gaden Vester Alle og blev kaldt For-kasernen. Kasernekommandant Salwedell havde bolig i den ene ende af bygningen, som foruden husede’nogle officerer, og så var l.batteri’s konstabler og trainkonstabler indkvarteret der.\nI den høje kælder under bygningen fandtes det store køkken, spisesal, og baderummene.\nOg så var der en anden stor bygning og den blev kaldt Bag-kasernen, og den lå langs Frederiksgade. Den husede 3.batteri’s artillerister, og der boede jeg.\nOg så var der 2 store stalde, hver med plads til 126 heste så det var store forhold, hestene stod i to rækker med bagdelen vendt ud mod en bred midtergang, hvor der på midten fandtes et jernspor til fodervognen.\nOg endelig var der 2 ridebaner, den ene stor og med forhindringer langs den ene side. På disse baner, skulle vi trainkonstabler på et tidspunkt indøve og lære den ædle ridekunst! Det blev for nogle af os en smertelig oplevelse.\nDa vi 194 trainkonstabler mødte på kasernen var der kun få heste i staldene, og de var i vinterens løb blevet passet af nogle såkaldte, arbejdssoldater’, de havde et stort A af metal foran på huen. Disse arbejdssoldater blev hjemsendt ret snart efter at vi var ankommet.\nHestene var udstationerede på omegnens gårde og husmandssteder. Der var mange der dengang gerne ville have en sådan let hest til lettere kørsel især, eller til ridebrug, men det var nu ikke så udbredt som ridning er i dag. Der fulgte strenge regler med en sådan udstationering.\nHesten skulle passes og plejes godt, og ved afleveringen være i samme foderstand og stand i øvrigt, som da hesten blev modtaget. Det kneb for en del bønder at overholde disse regler, det var mest renholdelsen af hesten, og der blev betalt mange bøder, og der medfulgte en advarsel om at ved i gentagelse ville udstationering blive nægtet.\nJeg husker da de udstationerede heste blev afleveret. Der var i hver af de to stalde 2 staldvagter døgnet rundt, det var train-konstabler. Disse staldvagter fik meget travlt med at børste og gnide hestene af, før de skulle fremstilles for bedømmelses kommissionen, som bestod af den militære dyrlæge og nogle officerer, nogle strenge herrer, som bønderne havde stor respekt for.\nBønderne betalte gode drikkepenge til staldvagterne, et godt supplement til daglønnen på 50 øre!\nDen intensive rideundervisning strakte sig over godt 2 mdr. med mange timers ridning hver dag.\nDagen begyndte med at vi kl.o5.0o blev vækket med råb: Så står vi op, er der nogen der skal ti til lægen Iført tyndt drejlstøj stillede vi i stalden i 2 rækker bag hinanden på midtergangen og med træsko på kl.o5.15. Vi blev fordelt ved hestene og kommandostriglingen kunne begynde, den foregik ikke i stilhed.\nDer var lige blevet udklækket’ et hold underkorporaler på befalingsmandsskolen i Kbhvn.og de gøede’ som besatte, strigle, strigle, hestens venstre side, hestens højre lår, og lynhurtigt skulle vi for om hesten, så kunne kommandoen lyde: På staldgangen ret. Skete det ikke samtidig blev synderen’ eller synderne kaldt tilside og fik et kæmpe møgfald og en straf. Man blev kommanderet udenfor stalden og op at stå lige på midten af den store mødding for at jage gråspurve væk’ hed det sig, og der skulle man stå indtil staldtjenesten var forbi kl.o6.45. Kan forsikre at det var ikke rart at stå i frostgrader og blæst og i tyndt drejlstøj, man var forkommen af kulde! Var de flere der forsyndede sig kom man også ud til møddingen, og flytte den 5o cm. med de bare hænder, og samtidig lægge alle halmstrå på over 2o cm.s længde til side i en pæn bunke. Straffen kunne også være at man skulle fylde to spande med sand, og derefter løbe med dem i hænderne en eller to gange rundt om den store stald. man frøs ikke efter en sådan omgang, og lærte at lytte til kommandoerne, men knækkes skulle vi jo.\nTeori om hestens røgt og pleje og sygdomme blev også terpet, vi prøvede at brodde en hest med vort brodderedskab vi altid havde i en af sadeltaskerne. Men det primære var at få lært at ride.\nJeg havde som dreng og senere redet en del, så udover nogen ømhed på inderlårene og bagdelen klarede jeg mig godt, men undlod aldrig i pauserne at sidde med rumpen i iskoldt vand i det udleverede store aluminiums-vandfad hver af os havde og som vi nødigt ville undvære. Ingen aner hvor vidunderligt det er at få rumpen placeret i sådan et fad iskoldt vand efter en ridetime i kort trav’ og uden stigbøjler!\nDen første tid foregik ridningen i ridehuset(har set det af og til siden og været inde i det): Det foregik på et dækken fastspændt til hesten med en bred gjord. Når gjorden blev strammet pustede hesten sig op, og vi skulle derfor være opmærksomme på at stramme gjorden ekstra, i modsat fald hængte dækkenet lidt senere og daskede under hesten bag forbenene, med det resultat at hesten blev tosset og vores berider ikke mindre. Det var en ældre officiant, og han gik altid med en lang ridepisk. Vi fik den at mærke hen over et lår hvis vi lavede fejl, det havde vi respekt for, det gjorde ondt.\nBerideren brugte også en anden måde at straffe os på og den var meget værre, vi frygtede den. forsyndede man sig groft under ridningen fik synderen ordre til at hente en lille træstige, som stod på platformen under det store ur på gavlvæggen i den ene ende af ridehuset, stigen benyttedes når uret skulle trækkes op.\nSynderen skulle så sætte stigen til sin hest og på den måde komme op at sidde på hesten, en fuldstændig fjollet ide og meget svær at klare, hesten var jo meget urolig og nervøs. Når man så var kommet op på hesten skulle stigen anbringes under venstre arm og der skulle den være i resten af ridetimen. Det var forfærdeligt at ride i kort trav’ og kun på et dækken med en stige under armen! Man drømte om stigbøjler i den situation, jeg har prøvet det.\nMange af kammeraterne døjede med hudløshed og med små bylder som var de værste fordi de var smertefulde og gav slemme sår. Det var pinefuldt at sidde på en hest i trav i 2 ridetimer daglig og få gnubbet og klemt bylder og sår, men skylden havde de meget selv.\nDe ville ikke gå med lange underbukser med lådden vrang, det gjorde jeg, det ydede en utrolig beskyttelse mod det meget grove stof, som vore ridebenklæder var lavet af.\nMilitærlægen var en ældre overlegen person, og han fratog os straks håbet om en smule hjælp. Vore lidelser betegnede han som, børne-sygdomme’, de var et led i rideuddannelsen og dem ville han ikke give fritagelse for Vi undgik militærlægen mest mulig.\nVi havde kun adgang til koldt vand i hanerne på kasernen, og vi oplevede kun varmt vand hver lørdag når vi blev kommanderet i bad. Et par korporaler sørgede for at vi næsten blev skoldede og det\nvar bestemt ikke rart, det kolde vand bagefter nød vi mere. Efter at have redet på dækken i 3 uger skulle balancen være god og vi fik nu en sadel uden stigbøjler. Der skulle et kraftigt afsæt til for at komme op at sidde i en sådan sadel – og samtidig med alle de andre, det var svært. Ugen efter lød ordren:Mød til ridning med sporer påsat støvlerne.(Det var faste sporer der sømmedes fast på hælene). Sporerne gav en masse bøvl, det var nyt for os at have dem på, og kom let til at røre de kilne heste med dem.\nEfter 1 uge med sporer på lød ordren: Den højre stigbøjle spændes på sadlen. Vi skulle altså plages længst muligt. Hesten bestiges ALTID fra dens venstre side. Det var noget akavet at ride i trav eller galop med kun 1 stigbøjle, men efter endnu 1 uge fik vi endelig en komplet sadel og det var en ubeskrivelig nydelse! Ridning foregik • mest ude på de 2 ridebaner, hvor vi nu skulle forcere over forsk. forhindringer, men vi red også ud i omegnen bl. a. i Marselisborg-skovene, og vi mærkede nu hvor meget vi havde lært om ridning i de strenge timer i ridehuset!\nDe få officerer der boede i For-kasernen havde jo både vandhaner med varmt og med koldt vand, og havde også håndvask, og vand¬skyllende toilet, en luksus der blev kaldt træk og slip’ med en vandbeholder oppe på væggen med et håndtag i en lang kæde.\nI 1936 var der i Århus massevis af lokummer i baggårdene, og de blev tømt om natten af store hestetrukne lokumsvogne.\nFor vi menige var toiletforholdene ens i For- og Bag-kasernerne. Ved den ene endegavl af disse to bygninger var der et fritstående smalt træhus med paptag. På langs i midten af huset var der sat en ca. 2 meter høj bræddevæg, og langs den var der på hver side anbragt lo lokummer, alle uden låg, og toiletpapiret var det kendte tynde, gule nr.00. Hver nat kom latrinvognen og tømte, og indholdet blev kørt ud til omegnens gartnerier. Der var naturligvis ingen varme¬installationer i disse skidehuse som vi kaldte dem, så med lave temperaturer gjorde man sig hurtig færdig’ der. Var temperaturen mere behagelig sad vi ofte og sludrede hyggeligt der.\nVærdigt trængende’ havde også igennem mange år kvitteret for besøget med en masse vers og tegninger af forsk. kunstnerisk værdi! Vaskerummene for vi menige var primitive, der var to ca. 5 meter lange vaskekummer af terrazzo og med en række koldtvandshaner på væggen, de var indrettet med en vippearm således at man hele tiden skulle holde den nede for at få vand, så vi brugte det store, rumpe-vandfad’rigtig meget.\nEfter at rideskolen var afsluttet fik vi tildelt en fast hest, som vi skulle beholde resten af tiden, og jeg havde udset mig en rød vallak, en rigtig flot Hannoveraner’ som var blevet kasseret af en premierløjtnant fra fodfolket i Fredericia, han var sendt til Vester Alles kaserne for at lære at sidde’ på en hest, ikke at lære at ride! Og han havde altså fået tildelt “LOKE” som hesten hed, premierløjtnanten var uden kendskab til heste. Hver gang han skulle op at sidde på Loke’ nappede den ham i venstre lår så snart han satte foden i stigbøjlen og det irriterede ham og han fik en anden mere rolig hest. Havde officeren blot strammet højre tøjle havde Loke’ naturligvis ikke kunnet nappe ham.\nJeg fik en dejlig hest, klog, trofast, udholdende, hurtig, en god springer, gode egenskaber for en hest til en ordonnans som mit Job blev. På kort tid lærte vi hinanden at kende, jeg havde altid rugbrød med til ham og en skorpe i lommen. Det morede mig at han hver gang jeg kom ind i den store stald gav et lille vrinsk, tror at Loke’ kendte lyden på mine sporer, de små takkede hjul gav en klirrende lyd hver gang jeg tog et skridt på den brolagte staldgang.\nDa vi red ned til Oksbøl-lejren hvor vi opholdt os i en måned med skarpskydning med kanonerne, fik Loke’ lov til at vise hvor god en hest den var, på Kallesmærk hede’s store vidder kunne han få lov at strække ud. Han var trofast som en hund kan være, slap jeg tøjlen lige meget hvor fulgte han efter mig, et dejligt dyr.\nEn juli-morgen, hvor vi næsten var færdige med staldtjenesten, kom der pludselig en officer ind i stalden og gav vagthavende officer besked om at afgive 2 trainkonstabler. De skulle iklædt udgangs¬uniform og medbringende deres sadler møde ved anløbsbroen for færgen fra København præcis kl.o9,00, hvor de skulle melde sig til den officer der havde ansvaret for kongeparrets bagage og hesteStald-officeren råbte 2 numre op, 174 og 187, og jeg havde det førstopråbte nr.\nVi var præcise ved anløbsbroen, det var færgen også, og snart var vi på vej mod Marselisborg ad Strandvejen, officeren på kongens hest og vi på de to lette køreheste, en dejlig tur i højt solskin. Ved ankomsten til slottet blev hestene anbragt i den fine stald, fik vand og foder og blev gnedet af og vi var klar til vores lange gåtur tilbage til kasernen, busser var der jo ikke, havde heller ikke haft råd til at køre i en sådan. Idet samme kom officeren og beordrede os over på slottet, i den døje kælder ville vi blive modtaget af en mand som ville servere lidt frokost til os. Vi gik derover og blev modtaget af en mærkelig fremtoning der venligt bød os velkommen, en ældre, meget firskåren dværg. Det var et pænt frokostbord han havde dækket til os, vi nød den gode mad og underholdt os med den venlige, lidt reserverede dværg en lille times tid.\nVi undrede os over at den ret store forstue nede i kælderen var brolagt med ganske alm. marksten som fx. på en gårdsplads ude på landet.(Vil tro at den belægning for længst er fjernet, den havde næppe faldet i vores prinsgemal,s smag.)\nDer var meget at fortælle om aftenen i pudsestuen, ind imellem vi skrålede landeplagen “Lille Alvilda”.\nHver lørdag formiddag blev der afholdt heste-parade, hvilket vil sige at hver trainkonstabel skulle fremvise sin hest for en officer og 2 underofficerer, en fremvisning vi altid frygtede. Hesten skulle være fuldstændig ren over hele kroppen, en næsten umulig opgave især når vi ikke måtte vaske hesten, det var strengt forbudt!\nVi mødte jo hver morgen kl.o5.15 i stalden til staldtjeneste, men lørdag morgen ved o2-tiden fik vi staldvagterne til at vække os så vi kunne komme i stalden og forsøge at gøre vores hest så ren som mulig, og vi snød os til at vaske lidt hist og her på hesten.\nDer opstod let en sygdom i hestenes hove, som blev kaldt, surstråle’, strålen blev angrebet af råddenskab og stank forfærdeligt. Sygdommen behandlede vi med bruntjære som havde god effekt mod den. Vi var meget omhyggelige med at holde hovene så rene det var muligt. Hesteparaden blev afholdt udenfor stalden. Når trainkonstablens nr. blev råbt op gik han ved sin hest’s venstre side hen foran den strenge domstol’ og gjorde holdt, trådte et skridt frem og stillede sig med front mod hesten, med knyttede hænder om tøjlen ved bidslet ved hestens mundvige og stående i retstilling med albuerne hævede\ni vandret stilling nævnte han med høj røst hestens stamnummer og navn og blev stående i retstilling indtil officeren med de hvide handsker havde gnedet mod hårene flere steder på hesten, den mindste smule snavs på handskerne og en omstilling’ var uundgåelig, en yderst ubehagelig oplevelse, som blev afviklet en af de nærmeste aftener i stalden, hvor synderne’ på et nærmere fastsat tidspunkt mødte iklædt drejlstøj. Plageånderne’ var 1 oversergent, 1 sergent, 2 korporaler og straffen bestod dels af en blanding af kommando¬strigling og stroppeture omkring den nervøse hest og på staldgangen. Man blev kommanderet omkring hesten i rasende fart og under den og over den, gik det ikke hurtigt nok fortsatte narrestregerne en tid. Blev så ændret til nogle hurtige ture op og ned ad staldgangen hoppende som en frø, og pineriet’ varede 1 time. Sveden drev og man sov roligt efter en sådan omgang. Et bad kunne vi jo ikke få men tog en herlig kold afskyldning med vores uundværlige, rumpe¬vandfad’ i vaskerummet! Ved søndags-paraden blev vores udrustning, uniformer, bajonet, karabin samt vort lille tøjskab med sokker, undertøj, toiletgrej meget grundigt efterset af en korporal. Undertøjet skulle være stablet med skarpe kanter i tøjskabet, i modsat fald blev hele skabets indhold raget ud på gulvet og så blev der travlhed med at få tingene på plads igen og i den rette orden, men man mistede sit nattegn og sin udgang fra kasernen. Det samme hvis det 1 1/2 cm. brede røde bånd ikke sad nøjagtig i samme højde på vore sammenfoldene uniformsdele der hængte på knage ved hovedgærdet af sengen, hele 16-mandsstuen rundt. Og kanten på folden af over¬lagenet på vore senge skulle flugte, og den seng som der fravig fik flået lagener og de 3 uldtæpper ud på gulvet og straffen kunne være fra lo til 25 sengeredninger alt efter korporalens humør! Efter at udrustningen var blevet efterset kom turen til sadeltøjet, stigbøjler og bidsler skulle skinne næsten som sølv, der blev brugt mange timer med sandskuring. Man kunne købe en såkaldt polerkæde’ ganske billigt og den gned vi så stigbøjler og bidsler med efter sandskuringen og det gav et fint resultat, men den kunne altså ikke dække lidt begyndende rustdannelse desværre! Blev sandskuringen kasseret måtte man fulgt af en korporal over på et depot med et utal af rustne stigbøjler og bidsler, og man fik så alt efter for¬seelsens grovhed et bundt af disse rustne ting med sig tilbage,\nOg de skulle sandskures så de skinnede og kunne ikke afleveres før. Sommeren gik med øvelser i omegnen af Århus, en bivuak blev det også til, og det var ved Hestehave-skoven ved Kalø vig. Hestene blev bundet til et svært tov vi havde spændt ud og fastgjort til træerne, og vi lå rundt omkring på presenninger og sov. Om morgenen tid tidligt blev vi beordret til at stille i korte gymnastikbukser, vi skulle, bade og trainkonstablerne skulle tage deres heste med.\nMan skulle passe på ikke at komme for langt tilbage med fødderne for hestene sparkede voldsomt med bagbenene når de svømmede, vi slæbte jo ved siden af hesten og havde fat i manken og tøjlen. Det var en god oplevelse og rart at få morgenmaden, som felt¬køkkenet havde tilberedt. tradionelle varme rundstykker fik vi ikke, men franskbrød og rug rød var også udmærket, og kakaoen fik vi jo også som vi plejede. Der blev brudt op og turen gik tilbage til Århus.\nDer kom på et tidspunkt 2o utilredne irske heste der havde været i karantæne en tid, så der bød sig nogle opgaver for ridelystne! Vi blev nu valgt ud af vores berider.\nDe unge heste blev lukket ind i den ca.7-8 meter brede springgård med forhindringerne der strakte sig langs den ene side af den store ridebane, der var de nogle timer hver dag. Så begyndte tilridningen. Vi fik hver et spanskrør på 75 cm. udleveret, det skulle vi have under venstre arm under ridningen, forsøgte hesten at befri sig\nfor den uvante byrde ved at kaste sig bagover, skulle man med spanskrøret slå hesten mellem Ørerne og det skulle ske lynhurtigt. Hestene havde jo følsomme mundvige så vi brugte trensen med det bløde bid, og sporer havde vi jo heller ikke på. Og skader blev heldigvis også undgået. Et par år tidligere var en trainkonstabel ikke opmærksom nok under en tilridning, den kastede sig bagover og han nåede ikke at reagere, hesten havnede ovenpå ham og dens skulderparti kløvede hans bækken. Han døde på hospitalet dagen efter af de indre kvæstelser. Man skulle være meget vågen!\nHjemsendelsen nærmede sig og jeg måtte forlade min dejlige hest, forude ventede arbejdsløshed og besværet med hver uge at skaffe de 3 kr. til det (forbandede) fagf.kontingent, det havde jeg været fritaget for at betale under min indkaldelse. Uden indtægter af nogen art var det forfærdeligt. Ugifte kunne ikke få nogen form for hjælp fra samfundets side, det var vilkårene.\nBlev indkaldt til mønstring i 1 md. i sept.1938, og ekstraordinært indkaldt året efter, d.2.september, da krigen var brudt ud.\nDer blev indkaldt 10 årgange indenfor alle værn.\nVi veteraner’ blev beordret til at ride ned til Vejle-egnen, hvor vi blev indkvarteret med vores heste på gårdene i en lille landsby der hedder VORK, og der opholdt vi os i 32 måned, til 15.dec. Hvor vi blev hjemsendt med uniform. Den blev afleveret ret snart efter d.9.april. Det var en utrolig gæstfrihed, venlighed vi på alle måder mødte hos beboerne i Vork, der blev knyttet mange venskaber og de forkælede os disse kære mennesker, det var med vemod at vi forlod dem.


Fem fantastiske feministiske forfatterinder… | Frk. Mejer Fem fantastiske feministiske forfatterinder… – Frk. Mejer\n15 facts om frøkenen bag...\nNu har jeg trods alt haft bloggen i lidt tid og jeg poster jo flittigt om de inderste følelser, me\nI anledningen af at det er kvindernes internationale kampdag, så vil jeg lige byde ind med nogle af de badass kvindelige forfattere som vi har haft op igennem tiden. De her kvinder var langt forud for deres tid og de har kæmpet for at kvinder fik en stemme i samfundet. De er alle et nærmere kig værd og det kan klart anbefales at dykke ned i deres litteratur. Jeg er særligt stor fan af Jean Rhys og da jeg troede, at jeg skulle færdiggøre mit studie, så skrev jeg bachelor om hende. Jeg kom aldrig så langt, men derfor er hun smidt på listen i dag. Hurra for kvinder!\nFriedan skrev “The feminine mystique”, som blev banebrydende for secondwave feminismen. Bogen var i første omgang tænkt til at være en artikel, men Friedans skriblerier blev meget større. Den er baseret på interviews af husmødre, som viste hvor mange af dem har måtte opgive studierne for at gå hjemme og hvor ulykkelige mange af dem var ved det. Det var et generelt problem, men ingen satte ord på det og derfor blev det ved med at være en underliggende uro. Friedan blev talerør for disse kvinder og fik belyst problemet. Hun var sikker på, at alle kvinder kunne varetage ethvert job ligeså godt som mændene kunne. Friedan var uddannet psykolog og derfor bygger hendes bøger på psykologiske undersøgelser og er i den grad et læs værd.\n2. Jean Rhys\nEt af 1930’ernes spændende damer. Hun er ikke just så kendt igen, men hun forstod at skrive fortællinger, som viste mænd og kvinders kommunikationsproblemer og hvordan samfundet forventede at kvinder levede af deres skønhed. Hendes fortællinger er autobiografiske og indeholder hver især en side af hende selv. De består altid af kvindelige hovedpersoner, som lever i forfald og hvor mændene står uforstående udefra og ser dette kvindemenneske, som de enten føler de må passe på eller forlade. Hendes mest kendte værk er “Wide Sargasso Sea”, som en en fortolkning af Jane Eyre, skrevet fra den sindssyge kvinde, som er spærret inde på loftet. Hun har ydermere meget fokus på racisme, da hun selv er født på Jamaica og har oplevet meget. Hun er en læsning værd, fordi hun skriver så fængende og fabelagtigt.\n3. Lise Nørgaard\nVores egen skønne Lise Nørgaard. Hun er noget af et livsstykke og har aldrig gjort det, som der blev forventet af en kvinde. Hun har kæmpet for sine egne rettigheder til at udtrykke sig og skrive lige fra barnsben af. “Kun en pige” er en vidunderlig erindringsbog og er kun første bind i Nørgaards serie. Hun formår virkelig at skrive levende og får hevet alle en i hendes barndom, ungdom og hendes oplevelser op igennem livet. Det har ikke været nemt, men hun viser stadig den dag i dag, at man ikke kan underkue hende. Hun er i øvrigt også forfatter på den skønne serie Matador, som jo også viser stærke kvinder som Agnes, der opbygger sin egen lille virksomhed fra bunden af. Hun er en sand inspiration.\nForfatter, filosof og feminist. Hun har skrevet mange bøger, men mest kendt må være “The Other Sex”, som beskriver hvordan kvinden altid er blevet opfattet som det andet køn. Det sekundære til manden, som er den primære. Hun gennemgår alt fra myter til ægteskabet ned i detaljen og forsøger at forklare, hvorfor at kvinder anses af lavere rang end det mandlige køn. Hun undersøger også, hvordan kvinder gennem opdragelse, samfundets normer og ideen om, hvordan en kvinde skal være, bliver formet til at være det, som andre forventer. Beauvoir mente ikke, at man var født som kvinde, men at man blev til det. Det er en fantastisk bog, som netop sætter fokus på kønsroller og giver et stort indblik i 1940’ernes blik var på kvinder. Den udkom i 1949.\nForfatter til den meget omtalte bog “A handmaiden’s tale”, som også er blevet lavet til en serie. Hun anså ikke sine egne bøger for at være feministiske, men nærmere social realistiske. Hun beskrev den verden, som hun selv begik sig i. Hun har vundet et væld af priser for sit arbejde inden for mange forskellige områder. Mange af de temaer hun benytter sig af er sprogets magt, identitet og køn, religion og politik. Hun har i den grad noget på hjerte og knokler hårdt for at gøre en forskel.\nJeg vil helt klart tjekke nogle af dem ud. Tak for god inspiration – og god kampdag 😉\nNu har jeg trods alt haft bloggen i lidt tid og jeg poster jo flittigt om de inderste følelser, men jeg har ikke fortalt så …


Arkitema | Bygherrerådgivning\nTæt på den byggede virkelighed\nBag hvert byggeri, står en bygherre. En offentlig, almen eller en privat bygherre, der har en stærk vision for sit kommende byggeri, dets funktioner og dets kommende brugere. Men hvordan bliver disse tanker til virkelighed? Hvordan sikrer vi skandinaviske byer med vellykket arkitektur, glade bygherrer og tilfredse brugere?\nHos Arkitemas bygherrerådgivning er vi helt tæt på den byggede virkelighed. Vi er både en selvstændig faglig enhed og en integreret del af tegnestuen, der hver dag løser interessante opgaver indenfor bolig-, kultur-, infrastruktur-, lærings-, erhvervs- og sundhedsbyggeri. Vi kender derfor processerne fra de tidligste ideer, over byggeprogram og projektering til udførelse og idriftsættelse. Vores tilgang til bygherrerådgivning er i høj grad præget af tegnestuens analytiske metoder og helhedsorienterede tilgang. Hos os er vi således både lyttende, nysgerrige og kritiske. Vi er lydhøre, men stiller spørgsmål og udfordrer bygherren, når vi sammen udvikler gode projekter. Processer og projekter, der via vores professionalisme sikrer et både tidsmæssigt, økonomisk og kvalitativt forløb, hvor en helhedsorienteret tilgang sørger for at samtlige parametre er i fokus.\nVi skræddersyer processen til projektet\nVores holistiske tilgang til bygherrerådgivning kombineres med personlig og indlevende rådgivning, hvor vi gennem hele processen står side om side med bygherren. Vi etablerer samtidigt en både tryg og dialogisk udviklings- og realiseringsproces, hvor vi kvalificerer og professionaliserer de beslutninger, som bygherre skal tage gennem et ofte komplekst procesforløb. Vores afsæt er, at alle projekter er unikke og kun lykkes via en stærk dialog kombineret med høj faglig ekspertise og kundeforståelse.\nFor os er bygherrerådgivning en disciplin, der dels fokuserer på styring af økonomiske, tidsmæssige, juridiske, tekniske og risikobehæftede forhold, dels på funktionalitet, æstetik og bæredygtighed i en dialogisk proces. Hele vores proces har et digitalt afsæt med en ubrudt datakæde, der sikrer en rød tråd fra den tidligst ide til det færdige projekt.\nNysgerrige og vidende rådgivere\nNår vi rådgiver en bygherre gør vi brug af vores mange og forskellige kompetencer. Vi kombinerer vores faglige baggrunde, der har rødder i arkitekturen, byplanlægning, renovering, bruger- og procesinddragelses, mediation og konflikthåndtering samt ingeniørfaget. Samtidig er vores bygherrerådgivere meget erfarne inden for både klassisk og strategisk bygherrerådgivning, lige som vi råder over medarbejdere med Masteruddannelse i bygherrerådgivning og værdidesign. Vi er nysgerrige og sætter stor ære i at holde os opdaterede og være åbne overfor nye tendenser, der sikrer succes for de projekter vi er involverede i.\nVi mestrer bygherrerådgivnings traditionelle opgaver som procesplanlægning, bruger- og interessentinddragelser, opstilling og udvikling af udbudsstrategier, EU-udbud af entrepriser og rådgivning, afvikling af projektkonkurrencer, bedømmelsesforløb, kontraheringer, projektstyring via styringsparametre som tid, økonomi, kvalitet og risici.\nFra kollegerne i Arkitemas øvrige forretningsområder inddrager vi typisk specialistviden om undervisnings- og læringsmiljøer, sundheds- og sygehusbyggeri, byplanlægning og lokalplaner samt det urbane miljø, ligesom vi inddrager bæredygtighedsspecialister.\nMed Arkitemas bygherrerådgivning vil kunden fra start til slut opleve nærhed, arkitektonisk forståelse, kvalificeret ledelse samt sikker styring. En bygherrerådgivning på det højest, faglige niveau - helt tæt på den byggede virkelighed.\nLæs mere om Arkitemas særlige tilgang til bygherrerådgivning her


Mundkurve klæder ikke offentligt ansatte – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\nKommunen har hevet TV2/Bornholm i Pressenævnet. Foto: Berit Hvassum\n10. JUL 2020 10. jul 2020 • 13:06 AF\nEr det sandt, at Bornholms Regionskommmune forhindrede offentligt ansatte i at deltage i et planlagt spørgeprogram om coronanedlukningen på TV2/Bornholm den 12. marts?\nMan kan også spørge mere overordnet: Er kommunen i en slags coronapanik blevet så styrende i deres kommunikation, at journalister ikke længere kan stille spørgsmål til centrale kilder på borgernes vegne og få klare svar?\nDe spørgsmål er vigtige. Lad os derfor se nærmere på sagen:\nI udgangspunktet er det kommunen, der er den forurettede part. Kommunen er fortørnet over, at TV2/Bornholm i et opslag på Facebook og i et nyhedsindslag retter en personlig kritik mod kommunens kommunikationskonsulent Gitte Bisse Bertelsen. Hun blev af stationen ved navns nævnelse – og med et billede kopieret fra hendes profil på det sociale medie LinkedIn – beskyldt for at have besluttet, at kommunale medarbejdere ikke måtte deltage i et spørgeprogram om corona.\nKommunen har med fuldmagt fra Gitte Bisse Bertelsen klaget til det offentlige organ Pressenævnet, der behandler klager over pressen. Kommunen påpeger i klagen, at kritikken blev rejst af TV2/Bornholm, uden at den kritiserede part fik mulighed for at komme til orde selv. Kommunen understreger også, at det ikke er Gitte Bisse Bertelsens personlige strategi at ”give fagpersoner mundkurv på”, men den øverste ledelses strategi på et tidspunkt, hvor coronakrisen lige er brudt ud og hvor en statslig styring har taget over.\nVi har ikke brug for, at\nden centrale styring, der\nfulgte med regeringens\nsig ud i lokalsamfundet\nDet kan sagtens være, at TV2/Bornholm taber sagen. Det ser aldrig godt ud at fremsætte en meget eksponeret og nærmest fornærmet og følelsesladet kritik – uden at høre den anden part. Det fremstår som dårlig pressestil udført af en velpolstret, gennemslagskraftig og skattefinansieret public service-station.\nMen når det er sagt: Hvis TV2/Bornholms dokumentation er i orden, så fremstår det som om, at kommunens ledelse har besluttet, at personalet ikke må deltage i et konkret tv-program.\n”Det har alle BRK’s nøglepersoner fået ordre til på i en mail,” lød kritikken fra TV2/Bornholm.\nBorgmester Winni Grosbøll har taget ordet i striden uden at afvise kritikken. Hun nærer snarere mistanken om, at det er rigtigt ved at sige, at kommunen i den konkrete situation ikke har ”prioriteret at stille op i TV2/Bornholm.” Kombineret med at centerchef Claus Munk har forklaret, at “vi fra kommunens side takkede nej til at deltage med vores fagfolk.”\nDet er forståeligt, at kommunens ledelse på egne vegne siger nej til at optræde i tv, når coronakonflikten i sit akutte udbrud skal håndteres og regeringen sætter sig ved roret. Men er det Winni Grossbøl og Claus Munk, der bestemmer, om det er belejligt at offentligt ansatte udtaler sig offentligt?\nMedierne på Bornholm har generelt god adgang til de lokale myndigheder. Vi har ikke brug for, at den centrale styring, der fulgte med regeringens krisehåndtering, spreder sig ud i lokalsamfundet.


Kid Coin Bank Keramisk Cute Cartoon Kitty Shape Piggy Bank Coin For Fujian, Kina\n1000 boks / bokseus $ 1,5\nSom forventet, Fujian Dehua Tianjun Ceramic Co., Ltd. Unveils et nyt produkt, der stoler på vores avancerede teknologier og industrielle medarbejdere. Det er Kid Coin Bank keramisk søde tegneserie Kitty form Piggy Bank Coin og kan lovligt eksporteres til fremmede lande. High-end teknologier er vedtaget for at fremstille produktet. Når produktet er fremstillet og brugt i feltet (r) af pengebokse, kan dets stabilitet og fordele spilles ud. Vores dygtige medarbejdere har været afsat til forbedringer og opgraderinger af teknologi. I pengebokse er produktet meget udbredt.\nMateriale: Keramisk Form: hval\nModel nummer: Tj20b675. Farve: Tilpassede farver\nAnsøg til: Daglig brug Funktioner: Smuk og nyttig\nstørrelse: 12.4 * 12.2 * 17.2 MOQ: 1000.


Krydstogt i gennem mange have er en spændende oplevelse – Boergoat\nKrydstogt i gennem mange have er en spændende oplevelse\nde fleste krydstogtskibe ||\nTilbage i 2000 mødte jeg en medrejsende, der fortalte mig om hans erfaringer om bord på krydstogtskibe. Jeg var fascineret af sine historier om at vågne op en morgen i Jamaica, næste morgen i Barbados, og den næste i Costa Rica. Jeg kunne også godt lide ideen om mere rejse og ferietid.\nKrydstogt på åbent hav giver en fantastisk ro\nFor mig var mit skema involveret som den første person fra skibet om morgenen, afsendte ture i et par timer, nyder fritid i havn og derefter vender tilbage til kontoret om aftenen, hvor jeg ville fortsætte med at arrangere udflugterne til Følgende havne og udfyld de nødvendige daglige rapporter, der skal sendes til hovedkontoret.\nI løbet af søndagen ville jeg også give præsentationer i hovedteateret, hvor jeg ville tale om de havne, skibet var planlagt til at besøge, og hvilke udflugter vi tilbød. [Redaktørens note: Jeg kan ikke huske nogen af disse på mit krydstogt!\nSkal du med vores næste krydstogt?\nDer er altid meget specifikke regler for, hvor mange timer hvert besætningsmedlem kan arbejde, hvor meget fritid de skal modtage hver uge, og hvad deres specifikke opgaver medfører. Og hvert crewmedlems sikkerhed er virkelig en prioritet, i hvert fald med de tre krydstogtskibe, jeg arbejdede for. Efter min erfaring gør embedsmændene i hvert skib alt, hvad der kræves for at sikre, at besætningsmedlemmerne er så glade som muligt.\nvandrende earl hårdt på arbejde Mange mennesker siger, at de fleste krydstogtskibe ansætter folk fra udviklingslande, fordi de er mindre tilbøjelige til at tale ud, især for lavere niveauer. Tanker?\nEfter min opfattelse er årsagen til, at mange af de “lavere” job er fyldt med folk fra udviklingslande, fordi krydstogtskibene kan komme væk med at betale dem lavere lønninger. De fleste af de “lavere” arbejdspladser modtager meget lidt penge fra krydstogtskibene (måske kr 200-500 kr om måneden), med drikkepenge udgør resten af deres løn. Det ville være meget sværere at overbevise folk fra den vestlige verden om at tage et arbejde for en så lille base løn, men for dem fra udviklingslande er dette beløb ofte meget mere, end de ville tjene hjemme igen.


Fårekyllinger - Køb stort udvalg af fårekyllinger som foderyr online!\n> Krybdyr foder>Foderinsekter på bestilling>Fårekyllinger\nStribede Fårekyllinger micro 150 Pr. æske\n-69,95 DKK Ny\n100,00 DKK\t169,95 DKK -69,95 DKK\nFårekyllinger som foderdyr\nFårekyllinger er et af de meste kendte foderdyr til krybdyr, eksotiske insekter og tropiske fugle.\nDe fleste mennesker har stiftet bekendtskab med fårekyllingen allerede fra barns ben hvor Jesper fårekylling præsenterer Disneys årlige juleshow på tv den 24 december.\nFårekyllinger er blevet romantiseret gennem film og serier, dette skyldes nok at fårekyllinger har en syngen eller kalden og dette har nok givet kunstnere og tegner verden over inspiration til at bruge fårekyllingen som model for diverse figurer.\nKalden som fårekyllinger fremkalder kommer fra hanner af fårekyllinger som med deres vinger ryster dem og på den måde laver en pibende lyd.\nMange er måske blevet idioter af en fårekylling der sidder og larmer et eller andet sted fordi den er undsluppet fra buret eller terrariet.\nFårekyllinger er en stor insekt gruppe, med 900 forskellige arter af fårekyllinger lige fra hus fårekyllinger som er ret små til hule fårekyllinger som er så stor som en hånd er insekt arten blandt en af de største grupper.\nFårekyllinger er et fremragende levende insekt foder\nSom foder er fårekyllinger meget brugte specielt fordi de er så livlige og fordi der er et godt foderindhold i fårekyllinger.\nDer findes 4 forskellige fårekyllinger som bruges til foder, her er der tale om hus fårekyllinger, steppe fårekyllinger, stribede fårekyllinger og mark fårekyllinger.\nHvad der er bedst at fodre med er mere en smagssag i det de alle spiser det samme, dog er steppe fårekyllinger dem der larmer mindst og mark fårekyllinger dem der larmer mest.\nFårekyllinger skal opbevares ved en temperatur på 24-26 grader for at have det optimalt, fårekyllinger skal tilbydes vand enten via en svamp eller via vand gele.\nFoder skal gerne bestå af noget tør piller men man kan også fodre med grønt, dog skal dette fjernes hurtigt efter det er givet for at undgå mug og skimmelsvamp som vil slå fårekyllinger ihjel.\nFårekyllinger findes i 4 forskellige størrelser og du kan læse hvilken type der passer bedst til dig under denne kategori.\nBestil inden kl 10:00 tirsdag\nKøb dine fårekyllinger online i dag og få dem sendt med posten hver Tirsdag eller Onsdag.\nAlle bestillinger på fårekyllinger skal være i hænde senest mandag morgen klokken 07.00 for at blive afsendt samme uge.\nFårekyllinger - Køb stort udvalg af fårekyllinger som foderyr online! Fårekyllinger er perfekte som foderdyr til mange krybdyr og fugle. Køb et kæmpe stort udvalg af fårekyllinger som foderinsekter til faste lave priser online!\nhttps://www.monisskildpadder.dkKrybdyr foderFoderinsekter på bestillingFårekyllinger


Astronomer forklarer vandgåde på Enceladus | Illvid.dk\nI 2005 opdagede rumfartøjet Cassini nogle gigantiske gejsere på en af Saturns måner, Enceladus. Forskere mener nu, at den is og damp, som bliver sprøjtet ud af gejserne, stammer fra et vandreservoir, der ligger under månens isdække. Om reservoiret er stort eller lille, tør astronomerne fra universitetet i Potsdam ikke gætte på. Men de mener, at følgende proces foregår under månens overflade: Reservoiret er 0 °C varmt, og ved denne temperatur kan vand optræde i både flydende og fast form samt som damp. Vanddampen presser sig vej op gennem sprækker i isen, og når dampen møder det tomme rums vakuum, udvider den sig, køler af og omdannes til små ispartikler. Vanddampen skydes op med en hastighed af ca. 300-500 m/s og skaber de dramatiske gejsere, som Cassini opdagede. Astronomerne har endnu intet kvalificeret bud på, hvilken varmekilde i Enceladus’ indre der sørger for den efter forholdene høje vandtemperatur under månens isdækkede overflade. Saturn har hele 60 måner, men Enceladus er den eneste, der har vist tegn på vand. Man kender herudover kun tre vandbærende måner, og de ligger alle omkring Jupiter.


Sådan bruges medicinsk koldt Gel Packs - Mosolyorszag.com\nHvis du er på udkig efter en behandling, der har virkelig overlevet tidens, du ikke lede længere end den ydmyge ispose. Kolde terapi har været anvendt effektivt på tværs af aldre, fordi det er en blid, simpelt middel til at skabe en ønsket forandring i vores kroppe til at kontrollere smerter og hastighed opsving. Den seneste udvikling af medicinsk koldt gel pack har gjort anvendelsen af is, mere effektiv og lettere end nogensinde før. Selv om det er en simpel terapi, forstå en korrekt anvendelse af gel pack er vigtigt at bruge det sikkert og effektivt.\n• Find en behagelig sted at sidde hvor du kan have del af kroppen du ønsker at behandle i en position, gel pack kan hvile på let. Du vil være her for tyve minutter, så du måske ønsker at få en bog eller vælge en plads foran fjernsynet eller computeren.\n• Anbring et håndklæde hen over det område, du ønsker at behandle, eller mange gel pakker kommer med en klud sleeve til at beskytte din hud mod direkte kontakt med den isnende kulde.\n• Indstille din timer 20 minutter eller Bemærk tidspunktet på uret.\n• Anvende gel pack af draperinger det over det område, du vil behandle. Hvis den del af kroppen du behandler ikke kan placeres på en måde, at tyngdekraften vil holde gel pack mod huden let, kan du holde gel pack i sted med Velcro rem, indpakning bæltet omkring kropsdel og gel pack og sikring af Velcro fastener.\n• Efter tyve minutter, fjerne gel pack og læg den tilbage i fryseren. Du kan gentage denne behandling, når din hud er vendt tilbage til normal temperatur. Du kan bruge kold terapi flere gange om dagen.\nTidsforbrug planlægning din behandling er vigtigt. Du skal være komfortabel og relativt immobile i tyve minutter. Vælg en gel pack størrelse, der vil tillade pack til at dække del af kroppen godt. Brug kold terapi, så længe smerte er den største symptom.\nBrug ikke en medicinsk gel pack over skrøbelig hud eller beskadiget hud. Mennesker med kredsløbsproblemer bør ikke bruge ice terapi uden at konsultere deres læge.\nBruge ikke ice terapi for mere end tyve minutter ad gangen og hvis gel pack pauser eller lækager, stoppe med at bruge det og smide det væk.\n• Om brug af fiskeolie til behandling af Crohns sygdom\n• Hvordan er CO2 forårsager Global opvarmning?\n• Hvad er årsagerne til Oxidation af ascorbinsyre?\n• Elektrisk vogn sikkerhed fakta\n• Ligheder mellem overspisning & hamstring lidelser\n• Ohio State plejehjem love & forordninger\n• Ernæringsvidenskab til at sænke blodtrykket


Faste rammer og rutiner er frisættende | Information\nGlæden ved rutiner og rammer har stået i skyggen af friheden alt for længe, og det er på tide, at vi får øjnene op for deres potentiale.\nJeg har sabbatår og har arbejdet i en Rudolf Steiner-børnehave i et år. Det er en institution med forkærlighed for faste rammer og rutiner, og som tror på, at børn har brug for genkendelighed i en foranderlig verden.\nI et samfund, hvor vi voksne løber forpustede rundt for at nå alt det, vi aldrig rigtig når, står Steiner-institutionerne som faste og trygge træer med rødderne fæstnet dybt i den antroposofiske tankegang.\nOg her står jeg. Med den ene fod plantet i regelmæssighed, den anden i et rutineløst rivegilde.\nDet sted, jeg befinder mig i mit liv, kan mest af alt sammenlignes med et stort udsalg i Magasin. Man har ventet i kø, i hvad der føles som hundrede år. Endelig bliver døren åbnet, og man løber febrilsk ind i en stor ’tag selv’-verden.\nMan har gjort sig nogle tanker om, hvad man ville have, da man stod ude i køen som nr. 43 og frøs. Men nu, når man står herinde, kan man ikke finde hoved og hale i, hvad man har brug for, og hvad man overhovedet har lyst til.\nSådan føles det at skulle vælge ikke bare uddannelse, men også sin retning i livet. Hele min ungdom har jeg hidtil valgt med mavefornemmelsen – også hvornår jeg skulle lave lektier, gå i bad eller spise.\nI forvirring og frygt for at vælge forkert i det frie valg, ender vi nemt som slaver af vores frihed. Man kan ikke se skoven for bare træer. Man finder aldrig ud af, hvad man gerne vil.\nFrihed står for mange mennesker som den positive modsætning til rammer og rutiner, men den antagelse vil jeg udfordre. Friheden er god, for den er en forudsætning for lighed, men den kan også give baghjul.\nHvis rammerne og rutinerne er selvvalgte, har du allerede taget stilling til nogle grundlæggende værdier i dit liv. Værdierne, der kommer til udtryk i dine rutiner, kan fungere som vejledning, når man skal træffe de store valg i livet.\nRammer og rutiner er et udtryk for tilvalg og fravalg, ikke mangel på frihed.\nJeg har set, hvilken forskel faste rammer gør for børn, men også, hvad både rammer, rutiner og retningsregler gør ved mig. Når man ikke konstant skal tage stilling til alt, giver det mentalt overskud – både hos børn og voksne.\nFreja Gru, pædagogmedhjælper\n26. september, 2019 - 08:47\nMeget rammende beskrivelse og konklusion.\nDet er lige utåleligt at være sammen med børn (unge og voksne med) der bruger al energi på at afsøge grænser der flytter sig i samme takt eller slet ikke er der, som det er deprimerende at være sammen med børn (unge og voksne med) der er dresserede til robot-lighed.


Håb i sigte for behandling af Alzheimers sygdom\nDer er håb i sigte for, at ny medicin snart vil dukke op. Her gennemgår forsker fra Københavns Universitet de igangværende kliniske studier.\nDer er i øjeblikket hundredvis af igangværende forsøg rundt om i verden som en del af indsatsen på at finde nye lægemidler og behandlinger mod Alzheimers sygdom. (Foto: Shutterstock)\nLektor, Institut for Basal Husdyr- og Veterinærvidenskab, Københavns Universitet\nVi læser tit overskrifter, der slår ny, banebrydende Alzheimer-behandling stort op.\nAlligevel ser virkeligheden noget anderledes ud for nuværende Alzheimer-patienter og deres familier; antallet af nye lægemidler godkendt af Det Europæiske Lægemiddelagentur eller lanceret på det globale marked siden 2003 er nemlig nul.\nMen lad os se på de gode nyheder.\nPå nuværende tidspunkt er der mere end 400 kliniske forsøg i gang rundt om i verden, og sandsynligheden for, at nye lægemidler snart vil nå ud til patienterne, er stor.\nHer følger en opsummering af de forskellige igangværende kliniske forsøg, samt hvornår vi kan forvente at se nye behandlingsmetoder for denne invaliderende lidelse.\nAktive forsøg rundt om i verden\nGennem årene er mere end 190 stoffer blevet testet i kampen mod Alzheimers sygdom. Ud af dem er kun fem godkendt og markedsført globalt (donepezil, galantamin, memantin, rivastigmin og en kombination af memantin og donepezil).\nIngen af stofferne er i stand til at standse sygdommens progression; de kan kun nedsætte sygdomshastigheden i en begrænset periode. Derfor bliver en række lægemidler testet på nuværende tidspunkt i forsøget på at finde nye behandlingsmetoder.\nDet sker gennem kliniske, kontrollerede studier, hvor forskerne afprøver nye behandlingsmetoder på mennesker.\nUd af de 400 føromtalte studier tester mange studier på nuværende tidspunkt medicinalvarer, mens resten tester ikke-medicinske behandlingsmetoder, der ikke benytter lægemidler, såsom motion og akupunktur.\nFase 1: 25 præparater i 29 forsøg\nFase 2: 52 præparater i 68 forsøg\nFase 3: 28 lægemidler i 42 forsøg\nFase 4: 7 lægemidler (det vil sige, at de med succes har gennemført fase 3 forsøg).\nCirka 66 forsøg er blevet afbrudt.\nEuropa: Der er på nuværende tidspunkt ni registrerede forsøg, der bliver foretaget af store medicinalvirskomheder; blandt andet Eli Lilly, Hoffmann-La Roche, Janssen, Biogen, Eisai, AZTherapies og Novartis.\nDanmark: Der er på nuværende tidspunkt fire igangværende forsøg i Danmark. Endnu et forsøg er planlagt til at starte i den nærmeste fremtid.\nFire af ni forsøg finder sted i Danmark\nKliniske forsøg foregår i tre faser (1, 2 og 3 – se faktaboks), hvor både lægemidlets sikkerhed og effektivitet bliver testet.\nDen tidligere fase 0 bliver kun udført på dyr, og den senere fase 4 gransker salgstal og evaluerer risici og fordele for patienterne.\nI skrivende stund bliver 105 stoffer testet rundt omkring i verden; alle i forskellige udviklingsstadier.\ni Europa er der registreret ni forsøg, hvoraf fire finder sted i Danmark.\nLad os gennemgå den spændende nye udvikling:\nBehandling 1: Målrettet beta-amyloid-proteiner\nAdskillige medicinalvirksomheder producerer potentielle behandlingmetoder, der er målrettet sygdommens forskellige aspekter.\nMange udvikler lægemidler, der er målrettet en reduktion af et giftigt affaldsstof kaldet beta-amyloid.\nDet er et proteinstof, som findes i hjernen, og som produceres naturligt af cellerne.\nMen hvis niveauet af beta-amyloid begynder at stige og hobe sig op, bliver det giftigt og forårsager celledød. Det er, hvad der sker ved Alzheimers.\nPå nuværende tidspunkt bliver to stoffer testet (sargramostim og AZD3293) for at reducere ophobningen af det giftige affaldsstof beta-amyloid. Sargramostim hjælper desuden ved at stimulere immunsystemet.\nAZD3293 er ét af de stoffer, der bliver afprøvet af Eli Lilly her i Danmark. Det giver god mening at angribe beta-amyloid-proteinet, fordi proteinstoffet udgør en afgørende drivkraft i udvikling af sygdommen.\nHidtil har ingen af stofferne været i stand til at modvirke patienternes kognitive svækkelse eller forhindre, at de dør, så vi må vente og se, om det lykkes for disse lægemidler.\nBehandling 2: Målrettet immunsystemet\nAndre medicinalvirksomheder afprøver lægemidler målrettet mod immunsystemet (aducanamab, crenezumab og gantenerumab).\nDisse stoffer bliver kaldt passiv immuniserings-stoffer, og de er målrettet mod amyloid-beta-proteinstoffet enten i blodet eller i hjernen. Virkningen af passiv immunisering forsvinder i løbet af få uger til få måneder.\nCrenezumab er designet, så det udelukkende virker på de hjerneceller, der er påvirket af sygdommen, og ikke på andre celletyper; eksempelvis celler, der er afgørende for immunsystemet og for at opretholde blod-hjernebarrieren.\nForskerne er i fuld gang med kliniske forsøg, der kombinerer en medicinfri tilgang med allerede godkendte lægemidler, eksempelvis kombinationen af elektroakupunktur med donepizil. (Foto: Shutterstock)\nCrenezumab er ved at blive afprøvet i fase 3 i adskillige europæiske lande, og der er planer om at påbegynde forsøg i Danmark.\nMan forventer, at forsøgene er færdiggjorte, når vi når frem til år 2022. Resultaterne er endnu ikke ikke fastslåede.\nDesværre leverede midlet solanezumab fra medicinalvirksomheden Eli Lilly ikke de forventede resultater i den sene faser af de kliniske forsøg.\nDe gode nyheder er, at yderligere otte midler er ved at blive testet hos Eli Lilly, som muligvis vil levere bedre resultater,\nBehandling 3: Vacciner målrettet amyloid-beta\nBestil et gratis foredrag om Alzheimers\nVanessa Hall er med i 'Bestil en Forsker'-ordningen - en del af Forskningens Døgn - og kan til og med 3. april bookes gratis til at holde et foredrag mellem 20.-26. april. Det tilbud gælder også for de øvrige forskere i ordningen.\nForedragets titel er 'Latest research and clinical trials in Alzheimer's disease' og kan bestilles her.\nEn række eksperimentelle vacciner er også ved at blive afprøvet. De vil forhåbentlig kunne ‘træne’ kroppen til at bekæmpe amyloid-beta i hjernen.\nVaccinerne er blandt andet CAD106, der yder immunitet mod amyloid-beta, samt AADvac1, som er ved at blive udviklet mod tau-proteiner, der også hober sig op i hjernen hos Alzheimer-patienterne.\nCAD106 undergår i øjeblikket fase 2-forsøg. Foreløbige resultater fra et afsluttet forsøg viste desværre, at en del patienter (25 procent) oplevede alvorlige negative bivirkninger.\nAADvac1 har derimod leveret relativt lovende resultater efter afsluttede fase 1-forsøg med en høj effektivitet i stimuleringen af immunrespons hos patienterne og et relativt godt udfald med hensyn til patientsikkerheden.\nBehandlinger er ikke nye\nInteressant nok er ingen af de syv lægemidler i fase 4-forsøg (marketing og salgstest) målrettet mod amyloid-beta.\nDe består af enten naturlige stoffer eller lægemidler, der allerede er godkendt og anvendt i behandlingen af andre sygdomme.\nFase 4-forsøg løber i mindst to år, så måske bliver de indført på markedet i den ikke alt for fjerne fremtid.\nAVP-923: Består af to forskellige stoffer. Bruges blandt andet i hostesaft og i kombination med et lægemiddel, der benyttes til behandling af hjerterytmeforstyrrelser.\nCarvedilol: Bruges til at behandle for højt blodtryk, men har også vist sig at bremse kognitiv tilbagegang gennem medikamentets blodtrykssænkende effekt.\nPrazosin: Det har vist sig at hjælpe ved Alzheimers sygdom gennem medikamentets blodtrykssænkende effekt.\nSimvastatin: Anvendes i øjeblikket til behandling af hyperkolesterolæmi (forhøjet kolesterolindhold i blodet, red.) samt kardiomyopati (sygdom i hjertemusklen, red.). Det demonstrerer, at lægemidler udviklet til behandlingen af hjerte-kar-sygdomme og højt blodtryk kan have en gavnlig effekt i Alzheimers-behandlingen.\nDHA: Er flerumættede fedtsyrer, der findes naturligt i hjernen. Et studie har vist, at et stort indtag af fødevarer med et højt indhold af DHA (fed fisk, valnødder, hørfrø) er korreleret med en lav forekomst af Alzheimers sygdom.\nKetasyn: En næringsdrik af forarbejdet kokos eller olier, der menes at levere alternativ glukose til hjernen.\nResveratrol: En naturlig bioaktiv polyphenol fundet i fødevarer som chokolade og blå druer, som har antioxidantegenskaber. Midlet er tæt på at blive sendt på markedet.\nAlternative forsøg under udvikling\nDer er også en række andre igangværende forsøg, der slet ikke involverer lægemidler.\nDe er i stedet målrettet mod adfærd eller fokuseret på fysiske aktiviteter som yoga.\nSærlige programmer er udviklet som DICE (Describe, Investigate, evaluate & Create – Beskriv, Undersøg, Evaluer og Skab, red.) til at hjælpe omsorgspersoner med at magte og håndtere patienternes ændrede adfærd.\nAlternative behandlinger som akupunktur, elektromagnetisk behandling og dyb hjernestimulering er målrettet stimulering af patientens hjerne eller kropsaktivitet samt at aktivere de celler, der forbliver i hjernen.\nVisse kliniske forsøg kombinerer endog en medicinfri tilgang med allerede godkendte lægemidler, eksempelvis kombinationen af elektroakupunktur med donepizil.\nMan forventer, at denne kombinationsbehandling muligvis er mere effektiv end blot behandling med donepizil. Forsøget er igangværende, og vi afventer stadig resultatet.\nNye behandlinger i sigte\nSammenfattende er der i øjeblikket hundredvis af igangværende forsøg rundt om i verden som en del af indsatsen på at finde nye lægemidler og behandlinger mod Alzheimers sygdom.\nSelvom der ikke er kommet nye lægemidler på markedet i de seneste 15 år, er der håb i sigte.\nDe nye behandlingsmetoder er målrettet sygdommens underliggende patologi og vil forhåbentlig være i stand til at stoppe eller begrænse sygdommens fremadskriden.\nPå nuværende tidspunkt er det imidlertid for tidligt at sige noget om, hvorvidt de nye og kommende lægemidler vil kunne slå sygdommens effekter ned.\nKun langsigtede studier kan afsløre, om nogen af disse stoffer rent faktisk kan standse Alzheimer-sygdommens fremadskriden.\nAlzheimers sygdom bliver også kaldt type 3-diabetes, fordi glukose i blodet ikke bruges effektivt ved Alzheimers.\nDerfor er man også i gang med at evaluere effekten af insulin til bekæmpelse af kognitiv svækkelse i Alzheimers-patienter.\nOral ibuprofen bliver afprøvet til reduktion af inflammation i hjernen, forårsaget af amyloid-beta, for at modvirke celledød.\nKosttilskud bliver også afprøvet. Blandt andet:\nLitium i drikkevand, omega-3-fedtsyrer med liposyre, genistein, curcumin (det gule stof i gurkemejeroden, red.), vindruekerneekstrakt, der tilsyneladende har antioxidant- og/eller antiinflammatorisk effekt, der forbedrer Alzheimers-patienternes symptomer moderat.\nI forbindelse med eksempelvis lithium; et naturligt metal, der findes i kildevand, har en nylig undersøgelse vist, at det mindsker dødeligheden blandt Alzheimers-patienter,\nYderligere studier er i gang for at afdække, hvordan metallet kan gavne patienterne, men det er desværre stadig for tidligt at råde myndighederne til at tilføje lithium til vandforsyningen.\nVanessa Jane Halls profil (KU)\nAlzheimer Europes hjemmeside\n'Alzheimer's disease drug development pipeline: 2017', Translational Research and Clinical Interventions (2017), doi: https://doi.org/10.1016/j.trci.2017.05.002


Gladsaxe går med i ambitiøst klimasamarbejde\nGladsaxe går sammen med 45 danske kommuner med i projektet ’DK2020 – Klimaplaner for hele Danmark’, som skal sætte turbo på den grønne omstilling.\nGladsaxe er med i ’DK2020 – Klimaplaner for hele Danmark’, hvor 46 kommuner arbejder sammen om det klare klimamål, at de inden 2050 vil være CO2-neutrale. I klimahandlingsplanen skal hver kommune udpege konkrete klimatiltag, der tilsammen opfylder målet for hele kommunens geografiske område.\n- Vi har allerede i mange år arbejdet systematisk med klima og grøn omstilling. Og som kommuner er vi nogle af dem, der har allerstørst indflydelse på klimaindsatsen, fordi vi er tæt på borgere og virksomheder, og derfor kan vi sammen gøre en forskel lokalt, som har global betydning. Derfor er det også naturligt, at vi går sammen med andre kommuner om at sætte endnu mere skub i den grønne omstilling, siger Gladsaxes borgmester Trine Græse.\nAllerede blandt verdens mest ambitiøse\nGladsaxe har gennem en årrække arbejdet ambitiøst med klimaudfordringerne, og var blandt de første byer der tilsluttede sig den verdensomspændende klimapagt ’Global Covenant of Mayors’, hvor byer gik sammen om at arbejde for klimamålene i Parisaftalen fra 2015. Derudover er Gladsaxe for tredje gang kommet med på listen over de 88 byer i verden, der gør mest for klimaet. Dermed er Gladsaxe blandt verdens frontløbere på klimaområdet. Og desuden har kommunen allerede i 2019 nået sit mål for 2020 om at reducere CO2-udledningen med 40 procent sammenlignet med 2007.\nGladsaxe bygger blandt andet svanemærkede børnehuse og skal i gang med at bygge verdens første cirkulære børnehus, har vedtaget en ny og bæredygtig indkøbspolitik og er blandt de kommuner, som har flest elbiler i sin bilflåde. Desuden har kommunen udviklet klimatilpasningsanlæg, der skaber nye rekreative områder for borgerne og fremhæves blandt verdens 100 mest visionære.\nProjektet ’DK2020 – Klimaplaner for hele Danmark’ støttes af Realdania, KL og landets fem regioner.


Bygkorn øjenlåg. 8 effektive midler til at behandle bygkorn\nBYGKORN I ØJET - Læs Mere Her Det kan påvirke os på flere måder. Udvendige bygkorn bygkorn typisk i talgkirtlerne, som er placeret i kanten øjenlåg øjenlågene, ved roden af øjenvipperne eller i svedkirtlerne. Disse infektioner er typisk efterfulgt af en rødlig bule på det berørte øje. Disse buler er fyldt med vand og betændelse, og øjenlåg ikke bygkorn. Bygkorn er en godartet knudedannelse, der sidder i øjenlåget. Et bygkorn (latin : hordeolum) er en infektion/irritationstilstand, som udvikles i en eller flere kirtler. mar Hvad er behandlingen af bygkorn, og hvor lang tid tager det at komme af øjenlåget er rødt eller der kommer gule klatter mellem øjenvipperne.\nBYGKORN ØJENLÅG - analyse af bare en regnvejrsaften. Bygkorn i øjet\nBygkorn øjenlåg, infektion i underlivet symptomer Hjemmemidler til at bekæmpe bygkorn\nFøler du at dine øjenlåge er tunge og generer dit syn? Måske har du bemærket at dit synsfelt er begrænset, at du drejer hovedet bag over for at se bedre eller får anstrengende hovedpine af at rynke på panden? feb Fakta Et bygkorn er en inflammation (betændelse uden bakterier eller virus) i en hår- eller talgkirtel i øjenlåget Der ses et rødt, ømt og hævet. 9. jan Bygkorn (øjenlågsbetændelse) er en betændelse i en kirtel på indersiden af øjenlåget. Kirtlerne forsyner tårevæsken med fedt. Hvad er et bygkorn? Et bygkorn (latin: hordeolum) er en infektion/irritationstilstand, som udvikles i en eller flere kirtler i et øjenlåg. Tilstanden skyldes, at en fedt- eller tårekirtel tilstoppes, så fedt og tårer ikke kan flyde ud. Hvordan kommer jeg af med et bygkorn i øjet? Spørgsmål: Kære Netdoktor, Jeg har stor mistanke om, at jeg har fået bygkorn. Mit problem startede for ca. en uges tid siden. hvad vil give mig en erektion Bygkorn er en godartet knudedannelse, der sidder øjenlåg øjenlåget. For at forstå lidelsen er det nødvendigt bygkorn kende lidt til øjenlågets anatomi.\n9. jan Bygkorn (øjenlågsbetændelse) er en betændelse i en kirtel på indersiden af øjenlåget. Kirtlerne forsyner tårevæsken med fedt. Bygkorn. Vågnede en morgen – mit øjenlåg var ømt, rødt og hævet – så forfærdelig ud i spejlet. Var det en myg, som i nattens løb havde forlystet sig med mit. maj Udvendige bygkorn opstår typisk i talgkirtlerne, som er placeret i kanten af øjenlågene, ved roden af øjenvipperne eller i svedkirtlerne. Bygkorn. Vågnede en morgen – mit øjenlåg var ømt, rødt og hævet – så forfærdelig ud i spejlet. Var det en myg, som i nattens løb havde forlystet sig med mit. maj Udvendige bygkorn opstår typisk i talgkirtlerne, som er placeret i kanten af øjenlågene, ved roden af øjenvipperne eller i svedkirtlerne. Symptomerne for Bygkorn kan variere, men typisk kan man selv se et hævet og ømt område, enten på ydersiden eller på indersiden af øjenlåget. Hvis du føler, at . Bygkorn viser sig som en rød, øm, varm knude med hævelse i øjenlåget. Efter nogle dage kan bygkornet briste, og betændelsen vil da løbe ud. En salve med. apr Bygkorn er en irriteret rød hævelse i kanten af øjenlåget. Den kan i enkelte tilfælde blive centimeterstor. Læs om behandling og forebyggelse. Vi er eksperter i at fjerne og behandle Bygkorn og Haglkorn. findes der to former for Haglkorn, der kan forekomme på det indre eller ydre øjenlåg.\nBYGKORN ØJENLÅG - skjorter mænd. Bygkorn i øjet\nBygkorn er en infektion forårsaget af bakterier, som opstår tæt ved øjet. Det kan påvirke os på flere måder. Udvendige bygkorn øjenlåg typisk i talgkirtlerne, som er bygkorn i kanten af øjenlågene, ved roden af øjenvipperne eller i svedkirtlerne. Disse infektioner er typisk efterfulgt af en rødlig bule på det berørte øje.\nbygkorn øjenlåg Ved et bygkorn (hordeolum) mærker patienten smerte, ømhed og hævelse på indersiden af nedre eller øvre øjenlåg. Man ser en rød, Bygkorn, haglkorn og. Bygkorn i øjet skyldes en betændelse i en af kirtlerne i øjets øjenlåg. Se hvad symptomerne er, og hvordan du behandler bygkorn.\nmar Hvad er behandlingen af bygkorn, og hvor lang tid tager det at komme af øjenlåget er rødt eller der kommer gule klatter mellem øjenvipperne. feb Fakta Et bygkorn er en inflammation (betændelse uden bakterier eller virus) i en hår- eller talgkirtel i øjenlåget Der ses et rødt, ømt og hævet. 9. jan Bygkorn (øjenlågsbetændelse) er en betændelse i en kirtel på indersiden af øjenlåget. Kirtlerne forsyner tårevæsken med fedt. Et bygkorn behandles med antibiotika. Hvis det er tilfældet, kan lægen bedøve dit øjenlåg og prikke eller skære hul på bygkornet.\nBygkorn øjenlåg, lav en email adresse gratis Hjemmemidler til at bekæmpe bygkorn\nThe effect may depend on the individual 18. Bottom Line Several studies show that green tea øjenlåg boost metabolism and help people burn about 3-4 more calories each day. One way that green tea could help with weight loss, is by reducing bygkorn. This would make us take in fewer calories, automatically, without any effort.\nSince the average person gains a few pounds per year bygkorn age 20, losing 12 pounds a year is actually pretty great. How Much Green Øjenlåg Should You Drink. The amount of beneficial compounds bygkorn green øjenlåg can vary, depending on the tea. But most studies suggest that drinking 3 -4 cups of green tea per day is the right amount that s the typical amount that people drink in Asia.\nBygkorn og haglkorn Hordeolum og Chalazion (Latinsk betegnelse) Af praktiserende læge ph.d. Bjarne L. Hansen og læge Philipp Skafte-Holm, Mentor Instituttet. For information om behandling af bygkorn henvises til artiklen: behandling af bygkorn Hvad er bygkorn i øjet? Et bygkorn (hordeolum) er en lille knude, som kan fremtræde på bunden, ydersiden eller indersiden af vores øjenlåg. Behandling af bygkorn kan ske vha. hjemmepleje, Dine øjne og øjenlåg vil blive undersøgt grundigt. Øjenlægen anvender sandsynligvis en spaltelampe. Hvis du føler at dine øjenlåg hænger eller er tunge og reducerer dit fulde syn, så kan vi hjælpe dig til en hurtig og professionel behandling. Om bygkorn i øjet


Nelson Mandela | Litteratursiden\nOprettet: 19.05.2017 - 16:39\nNår jeg understreger demokrati-spørgsmål i dette indlæg, skyldes det den betydning det har for samfundet i dag. Vi ser en stadig større afmagt hos mennesker over for det politiske liv, hvor beslutninger træffes hen over hovedet på dem, i stedet for at inddrage dem i beslutningsprocessen.\nKampen mod Apartheid-styret i Sydafrika blev fulgt med levende interesse i Danmark, hvor arbejderbevægelsens partier og bevægelser støttede op om de sortes frihedskamp. Denne frihedskamp er skildret i adskillige bøger og film, og jeg vil her koncentrere mig om to nyere film.\n´Vejen til frihed´ fra 2013 er en fascinerende film. I de godt halvanden time den varer, sad jeg som tryllebundet til biografsædet. Det er en film om en afrikansk adelsfamilie, der stadig holdt de gamle traditioner i hævd, hvor Nelson Mandela måtte igennem en manddomsprøve som andre unge på hans alder.\nI kraft af familiens status fik Mandela mulighed for at uddanne sig som jurist, noget der i høj grad skulle hjælpe ham og ANC, i de mange retssager der blev ført om frihedsbevægelsens kampe.\nFilmen viser hvordan denne kamp tog til i styrke, og hvordan de ledende i ANC blev arresteret og fængslet på Robben Island ud for Johannesborg.\nNelson Mandela og hans kammerater tilbragte 27 år i denne KZ-lejr som stenhuggere. Det er den mest dramatiske del af filmen, hvor fangernes kamp for selvrespekt er skildret på overbevisende måde.\nDer hvor jeg havde det svært, var, da Nelson Mandela og den øvrige ledelse er blevet frigivet og anbragt i en lejlighed i Johannesborg. Naturligvis blev de overvåget af sikkerhedstjenesten, men jeg forstod ikke Mandelas accept af, at blive flyttet væk fra kammeraterne, til en villa i en af forstæderne til Johannesborg.\nI filmen understreger Mandela gang på gang at det handler om at vise lederskab. Javel, men det må ske i samdrægtighed med kollektivet og en fælles analyse af situationen.\nNår jeg understreger denne episodes betydning skyldes det, at vi bombarderes med myterne om den store mand, eneren, den lysende begavelse. De findes utvivlsomt, men de kan ikke optræde som enkeltpersoner uden at være en del af en demokratisk og fælles beslutningsproces.\nDet er et meget vigtigt spørgsmål i nutidens samfund, at medier, litteratur og musik kredser om geniet og det altafgørende betydning for kulturlivet.\nDermed skaber man en kløft mellem ledere og folket, som ikke er til gavn for andre end modstandere af demokratiet.\nDer er et andet spørgsmål som optog mig i filmen. Det var konflikten mellem Nelson Mandela og hans kone Winnie Mandela. Den bryder ud i lys lue da Mandela bliver løsladt og forsøger at blive forenet med sin kone og børn. Det viser sig at der er uoverstigelige modsætninger imellem dem fordi Mandela ønsker en fredelig overgang til et demokratisk styre, mens Winnie Mandela ønsker at fortsætte den væbnede kamp mod de hvide i Sydafrika.\nDet er indlysende at Nelson Mandelas vej var den rigtige, fordi der var tale om en demokratisk revolution i lighed med de borgerlige revolutioner i Europa i det 19. århundrede. Det skal man holde sig for øje, når man diskuterer et lands udvikling. Uden en historisk sammenhæng bliver enhver analyse bliver den meningsløs.\nDet var et kæmpe fremskridt for Sydafrika, at revolutionen foregik fredeligt og uden at ende i en borgerkrig. Det havde været alternativet til den fredelige overgang, som Nelson Mandela stod for.\nANC skabte gennem sin mangeårige kamp, grundlaget for at den sydafrikanske befolkning kunne uddanne sig og kæmpe for en anden fordeling af velstanden mellem sorte og hvide, som den dag i dag udgør et stort problem.\nEt andet problem som ANC må løse er spørgsmålet om korruption i bevægelsen hvor lederne har tilranet sig privilegier i et omfang, der fjerner dem fra den almindelige sydafrikaner. Her er der brug for en udrensning af karrieremagere og spekulanter.\nDen anden film om Nelson Mandela som jeg vil omtale, er ´Invictus´fra 2015, ordet invictus stammer fra latin og betyder uovervindelig. Det er også en reference til et digt av den engelske viktorianske digter William Ernest Henley´s digt Invictus, hvor det i sidste vers hedder:\nJeg er min skæbnes herre:\nJeg er min sjæls kaptajn.\nDet var et digt som Nelson Mandela havde skrevet af og gemte i sin fængselscelle. Ja, de var i sandhed uovervindelige de tapre modstandsfolk i ANC, der satte livet ind for at kæmpe for lige rettigheder med de hvide.\nFilmen handler om et afrikansk rugby-hold, fortrinsvis bestående af hvide, som Nelson Mandela fatter interesse for, fordi det kan indgå i den forsoning mellem racerne som han tilstræber.\nFilmen er godt lavet, historien fanger fra begyndelsen og holder sig gennem hele filmen. Det interessante er den mentale ændring der foregår på holdet, symboliseret af holdets kaptajn Pienaar.\nHan bliver inviteret til te hos Mandela og her forklarer han Pienaar om sine planer for holdet.\nDet indebærer at kaptajnen begynder at forstå Mandelas tankegang, men også den kamp der er gået forud på Robben Island i 27 lange år.\nRugby-holdet sejler ud til Robben Island og besøger fængslet, der nu et museum. De ser cellerne på nogle få kvadratmeter og de kummerlige forhold, som de lænkede fanger måtte arbejde under.\nDet er utroligt flot gjort af instruktøren Clint Eastwood, der selv har en lang karriere som skuespiller bag sig.\nFilmen bygger op til den helt store begivenhed VM i rugby, der holdes i Sydafrika og med finalisterne New Zealand og Sydafrika i hovedrollerne. Jeg vil sent glemme den krigsdans Haka som det New Zealandske hold opfører på grønsværen, umiddelbart inden kampen starter. Haka er en traditionel krigsskrig, dans fra New Zealands Māori-folk. Det er en dans udført af en gruppe med kraftige bevægelser der stamper i jorden og et råbende akkompagnement.\nEfter filmen sad jeg tilbage med lidt af den samme fornemmelse som efter ´Vejen til frihed´, den første film jeg omtalte. Det er igen ´den store mand´ som tør gå sine egne veje, og trodse de nærmestes advarsler om, at han vil isolere sig politisk ved at handle som han gør.\nAlternativet kunne være at vise dialoger i ANC med andre af bevægelsens ledere, om det rigtige i den kurs som Mandela valgte. Der har sikker også været brydninger i ANC´s nationalråd om disse spørgsmål, og det ville have givet filmen en større autencitet ved at vise hvordan modsætningerne blev løst.\nNår jeg understreger dette spørgsmål skyldes det den betydning det har for samfundet i dag. Vi ser en stadig større afmagt hos mennesker over for det politiske liv, hvor beslutninger træffes hen over hovedet på dem, i stedet for at inddrage dem i beslutningsprocessen.\nDen udvikling jeg har skildret her i de to film er naturligvis ikke enestående. Det er den gennemgående linje i mange film, især engelske og amerikanske. Det er ´enerens´ kamp mod overmagten ofte med brug af stærkt voldelige midler, men han kommer som regel igennem med sit forehavende, hvad enten det er at afsløre magthaverne, eller få hævn for sin egen personlige skæbne.\nEnhver med en smule politisk forstand ved, at sådan foregår det ikke i virkeligheden. Man må forene sig i partier eller bevægelser, for at få indflydelse på det politiske liv og samfundets udvikling. Derfor havde det også været bedre, at inddrage denne del i skildringen af Nelson Mandelas begivenhedsrige liv.\nDet kunne have tjent som et eksempel for andre lande, der også kæmper med store modsætninger mellem gamle kolonimagter og nye demokratiske rejsninger, tænk på hele udviklingen i Mellemøsten i det der er blevet kaldt ´Foråret i den arabiske Verden´ i 2011.\nMen det gælder i høj grad også andre verdensdele, f.eks. Latinamerika og de store brydninger der foregår der, eller vores egen del af verden, hvor vi ser demokratiet skrumpe gevaldigt i de seneste årtier.\nDermed har fortællingen om Nelson Mandela en videre betydning ud over Sydafrika, som en leder der viste stort personligt mod, og som arbejdede for lige rettigheder for alle i det sydafrikanske samfund.\nPS. Indlægget har været bragt som kronik i Flensborg Avis den den 17.5.2017.\nBog: I aften synger de